# Eiropas Savienības L 348/2004

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 348 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 47. sējums2004. gada 24. novembris |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 348

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

47. sējums2004. gada 24. novembris

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 2003/2004 (2004. gada 21. oktobris) par protokola noslēgšanu, ar kuru laikposmam no 2003. gada 3. decembra līdz 2007. gada 2. decembrim nosaka zvejas iespējas un finansiālo kompensāciju, kas paredzēta Eiropas Ekonomikas kopienas un Maurīcijas valdības Nolīgumā par zveju Maurīcijas ūdeņos | 1 |
| Protokols, ar kuru laikposmam no 2003. gada 3. decembra līdz 2007. gada 2. decembrim nosaka zvejas iespējas un finansiālo kompensāciju, kas paredzēta Eiropas Ekonomikas kopienas un Maurīcijas valdības Nolīgumā par zveju Maurīcijas ūdeņos | 3 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 2004/2004 (2004. gada 23. novembris), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem | 14 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 2005/2004 (2004. gada 23. novembris) par ķiploku ievešanas atļauju izdošanu attiecībā uz ceturksni, kas sākas 2004. gada 1. decembrī un ilgst līdz 2005. gada 28. februārim | 16 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

*

Padomes Regula (EK) Nr. 2003/2004 (2004. gada 21. oktobris) par protokola noslēgšanu, ar kuru laikposmam no 2003. gada 3. decembra līdz 2007. gada 2. decembrim nosaka zvejas iespējas un finansiālo kompensāciju, kas paredzēta Eiropas Ekonomikas kopienas un Maurīcijas valdības Nolīgumā par zveju Maurīcijas ūdeņos

1

Protokols, ar kuru laikposmam no 2003. gada 3. decembra līdz 2007. gada 2. decembrim nosaka zvejas iespējas un finansiālo kompensāciju, kas paredzēta Eiropas Ekonomikas kopienas un Maurīcijas valdības Nolīgumā par zveju Maurīcijas ūdeņos

3

Komisijas Regula (EK) Nr. 2004/2004 (2004. gada 23. novembris), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

14

Komisijas Regula (EK) Nr. 2005/2004 (2004. gada 23. novembris) par ķiploku ievešanas atļauju izdošanu attiecībā uz ceturksni, kas sākas 2004. gada 1. decembrī un ilgst līdz 2005. gada 28. februārim

16

| | | II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | Komisija |
| | * | 2004/787/EK:Komisijas Ieteikums (2004. gada 4. oktobris) par paraugu ņemšanas un noteikšanas tehnisko vadlīniju izstrādi ģenētiski modificētiem organismiem un materiāliem, kas iegūti no ģenētiski modificētiem organismiem vai atrodas produktos Regulas (EK) Nr. 1830/2003 nozīmē (
  1
  ) | 18 |
| | | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja |
| | * | 2004/788/EK, Euratom:EESK reglamenta modificētā redakcija (Stājas spēkā 2004. gada 24. oktobrī) | 27 |

II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Komisija

*

2004/787/EK:Komisijas Ieteikums (2004. gada 4. oktobris) par paraugu ņemšanas un noteikšanas tehnisko vadlīniju izstrādi ģenētiski modificētiem organismiem un materiāliem, kas iegūti no ģenētiski modificētiem organismiem vai atrodas produktos Regulas (EK) Nr. 1830/2003 nozīmē (
  1
  )

1

18

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

*

2004/788/EK, Euratom:EESK reglamenta modificētā redakcija (Stājas spēkā 2004. gada 24. oktobrī)

27

| | | Tiesību akti, kas pieņemti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu |
| --- | --- | --- |
| | * | Padomes Vienotā rīcība 2004/789/KĀDP (2004. gada 22. novembris) par Eiropas Savienības policijas misijas Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā (EUPOL PROXIMA) darbības termiņa pagarināšanu | 40 |
| | * | Padomes Lēmums 2004/790/KĀDP (2004. gada 22. novembris), ar ko pagarina un groza Lēmumu 2003/276/KĀDP, ar kuru īsteno Vienoto rīcību 2002/589/KĀDP par Eiropas Savienības ieguldījumu kājnieku ieroču un vieglo ieroču iznīcināšanā Albānijā | 45 |
| | * | Padomes Lēmums 2004/791/KĀDP (2004. gada 22. novembris), ar ko pagarina un groza Lēmumu 2002/842/KĀDP par Vienotās rīcības 2002/589/KĀDP īstenošanu saistībā ar Eiropas Savienības ieguldījumu kājnieku ieroču un vieglo ieroču destabilizējošas uzkrāšanas un izplatīšanas apkarošana Dienvidaustrumeiropā | 46 |
| | * | Padomes Lēmums 2004/792/KĀDP (2004. gada 22. novembris), ar ko pagarina un groza Lēmumu 1999/730/KĀDP par Vienotās rīcības 1999/34/KĀDP īstenošanu saistībā ar Eiropas Savienības ieguldījumu kājnieku ieroču un vieglo ieroču destabilizējošas uzkrāšanas un izplatīšanas apkarošanā Kambodžā | 47 |

Tiesību akti, kas pieņemti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu

*

Padomes Vienotā rīcība 2004/789/KĀDP (2004. gada 22. novembris) par Eiropas Savienības policijas misijas Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā (EUPOL PROXIMA) darbības termiņa pagarināšanu

EUPOL PROXIMA

40

*

Padomes Lēmums 2004/790/KĀDP (2004. gada 22. novembris), ar ko pagarina un groza Lēmumu 2003/276/KĀDP, ar kuru īsteno Vienoto rīcību 2002/589/KĀDP par Eiropas Savienības ieguldījumu kājnieku ieroču un vieglo ieroču iznīcināšanā Albānijā

45

*

Padomes Lēmums 2004/791/KĀDP (2004. gada 22. novembris), ar ko pagarina un groza Lēmumu 2002/842/KĀDP par Vienotās rīcības 2002/589/KĀDP īstenošanu saistībā ar Eiropas Savienības ieguldījumu kājnieku ieroču un vieglo ieroču destabilizējošas uzkrāšanas un izplatīšanas apkarošana Dienvidaustrumeiropā

46

*

Padomes Lēmums 2004/792/KĀDP (2004. gada 22. novembris), ar ko pagarina un groza Lēmumu 1999/730/KĀDP par Vienotās rīcības 1999/34/KĀDP īstenošanu saistībā ar Eiropas Savienības ieguldījumu kājnieku ieroču un vieglo ieroču destabilizējošas uzkrāšanas un izplatīšanas apkarošanā Kambodžā

47

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | 2004. gada 1. novembris – EUR-Lex jaunā versija! (Sk. aizmugurējā vāka iekšpusē) | s3 |

*

2004. gada 1. novembris – EUR-Lex jaunā versija! (Sk. aizmugurējā vāka iekšpusē)

2004. gada 1. novembris – EUR-Lex jaunā versija!

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

| 24.11.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 348/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 348/1

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 2003/2004

(2004. gada 21. oktobris)

par protokola noslēgšanu, ar kuru laikposmam no 2003. gada 3. decembra līdz 2007. gada 2. decembrim nosaka zvejas iespējas un finansiālo kompensāciju, kas paredzēta Eiropas Ekonomikas kopienas un Maurīcijas valdības Nolīgumā par zveju Maurīcijas ūdeņos

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 37. pantu saistībā ar 300. panta 2. punktu un 300. panta 3. punkta 1. apakšpunktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar 12. panta 3. punktu Eiropas Ekonomikas kopienas un Maurīcijas valdības Nolīgumā par zveju Maurīcijas ūdeņos (2) Līgumslēdzējas Puses pirms Protokola spēkā esamības termiņa beigām veica sarunas, lai, savstarpēji vienojoties, noteiktu Protokola noteikumus nākamajam laikposmam un, vajadzības gadījumā, visus grozījumus vai papildinājumus, kas jāizdara pielikumā. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar 12. panta 3. punktu Eiropas Ekonomikas kopienas un Maurīcijas valdības Nolīgumā par zveju Maurīcijas ūdeņos (2) Līgumslēdzējas Puses pirms Protokola spēkā esamības termiņa beigām veica sarunas, lai, savstarpēji vienojoties, noteiktu Protokola noteikumus nākamajam laikposmam un, vajadzības gadījumā, visus grozījumus vai papildinājumus, kas jāizdara pielikumā.

| (2) | Šo sarunu rezultātā 2003. gada 11. septembrī parafēja jaunu protokolu, ar ko laikposmam no 2003. gada 3. decembra līdz 2007. gada 2. decembrim nosaka zvejas iespējas un finansiālo kompensāciju, kas paredzēta iepriekšminētajā nolīgumā. |
| --- | --- |

(2)

Šo sarunu rezultātā 2003. gada 11. septembrī parafēja jaunu protokolu, ar ko laikposmam no 2003. gada 3. decembra līdz 2007. gada 2. decembrim nosaka zvejas iespējas un finansiālo kompensāciju, kas paredzēta iepriekšminētajā nolīgumā.

| (3) | Kopienas interesēs ir apstiprināt šo protokolu. |
| --- | --- |

(3)

Kopienas interesēs ir apstiprināt šo protokolu.

| (4) | Būtu jānosaka metode zvejas iespēju sadalījumam starp dalībvalstīm, pamatojoties uz tradicionālo sadalījumu, kas attiecībā uz zvejas iespējām paredzēts atbilstīgi zvejas nolīgumam, |
| --- | --- |

(4)

Būtu jānosaka metode zvejas iespēju sadalījumam starp dalībvalstīm, pamatojoties uz tradicionālo sadalījumu, kas attiecībā uz zvejas iespējām paredzēts atbilstīgi zvejas nolīgumam,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo Kopienas vārdā tiek apstiprināts Protokols, ar kuru laikposmam no 2003. gada 3. decembra līdz 2007. gada 2. decembrim nosaka zvejas iespējas un finansiālo kompensāciju, kas paredzēta Eiropas Ekonomikas kopienas un Maurīcijas valdības Nolīgumā par zveju Maurīcijas ūdeņos.

Protokola teksts ir pievienots šai regulai. (3)

2. pants

Protokolā noteiktās zvejas iespējas starp dalībvalstīm tiek sadalītas šādi:

| — | tunzivju seineri: Francijai – 16, Spānijai – 22, Itālijai – 2, Apvienotajai Karalistei – 1; |
| --- | --- |

—

tunzivju seineri: Francijai – 16, Spānijai – 22, Itālijai – 2, Apvienotajai Karalistei – 1;

| — | āķu zvejas kuģi pelāģiskai zvejai: Spānijai – 19, Francijai – 23, Portugālei – 7; |
| --- | --- |

—

āķu zvejas kuģi pelāģiskai zvejai: Spānijai – 19, Francijai – 23, Portugālei – 7;

| — | kuģi, kas zvejo ar āķu jedām: Francijai – gadā vidēji 25 BRT mēnesī. |
| --- | --- |

—

kuģi, kas zvejo ar āķu jedām: Francijai – gadā vidēji 25 BRT mēnesī.

Ja licences pieteikumi no šīm dalībvalstīm neaptver visas protokolā noteiktās zvejas iespējas, Komisija var izskatīt licences pieteikumus no jebkuras citas dalībvalsts.

3. pants

Dalībvalstīm, kuru kuģi zvejo saskaņā ar minēto nolīgumu, jāpaziņo Komisijai visus nozvejas apjomus, kas nozvejoti Maurīcijas salas zvejas zonā, kā noteikts Komisijas Regulā (EK) Nr. 500/2001 (4).

4. pants

Ar šo Padomes priekšsēdētāju pilnvaro izraudzīties personas, kas ir pilnvarotas parakstīt protokolu, uzņemoties saistības Kopienas vārdā.

5. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Luksemburgā, 2004. gada 21. oktobrī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

G. ZALM

---

(1)  Atzinums sniegts 2004. gada 15. septembrī (“Oficiālajā Vēstnesī” vēl nav publicēts).

1

(2)  OV L 159, 10.6.1989., 2. lpp.

2

(3)  Skat. šā “Oficiālā Vēstneša” 3. lpp.

3

(4)  OV L 73, 15.3.2001., 8. lpp.

4

---

PROTOKOLS,

ar kuru laikposmam no 2003. gada 3. decembra līdz 2007. gada 2. decembrim nosaka zvejas iespējas un finansiālo kompensāciju, kas paredzēta Eiropas Ekonomikas kopienas un Maurīcijas valdības Nolīgumā par zveju Maurīcijas ūdeņos

1. pants

1.   Piemērojot Nolīguma 2. pantu uz četru gadu laikposmu, kas sākas 2003. gada 3. decembrī, piešķir šādas zvejas iespējas:

| — | tunzivju seineri: licences 41 kuģim; |
| --- | --- |

—

tunzivju seineri: licences 41 kuģim;

| — | āķu zvejas kuģi pelāģiskai zvejai: licences 49 kuģim; |
| --- | --- |

—

āķu zvejas kuģi pelāģiskai zvejai: licences 49 kuģim;

| — | kuģi, kas zvejo ar āķu jedām: licences gada vidējam rādītājam 25 BRT mēnesī. |
| --- | --- |

—

kuģi, kas zvejo ar āķu jedām: licences gada vidējam rādītājam 25 BRT mēnesī.

2.   Tikai tādi Kopienas kuģi, kam ir derīga licence, kura izdota atbilstīgi šim protokolam un saskaņā ar pielikumā norādītajām formalitātēm, ir tiesīgi veikt zvejas darbības Maurīcijas zvejas zonā.

2. pants

1.   Nolīguma 6. pantā minēto finansiālo kompensāciju iepriekšminētajam laikposmam nosaka EUR 487 500 gadā.

2.   Šī kompensācija atbilst 6 500 tonnām tunzivju, kas vienā gadā nozvejotas Maurīcijas ūdeņos. Ja Kopienas kuģu ikgadējā nozveja Maurīcijas ūdeņos pārsniedz šo daudzumu, tad līdz ar katru papildus nozvejoto tonnu iepriekšminēto kompensāciju attiecīgi palielina par EUR 75. Tomēr kopējā Kopienas maksājamā finansiālā kompensācija par tunzivīm un tām radniecīgajām sugām nevar 1. punktā norādīto summu pārsniegt vairāk kā divreiz.

3.   Finansiālās kompensācijas pirmo daļu, kas ir EUR 292 500 gadā, pārskaita uz Valsts kases kontu, un par to ziņo Eiropas Kopienu Komisijas delegācijai Maurīcijā pēc šā protokola stāšanās spēkā. Pirmā iemaksa jāveic ne vēlāk kā 2004. gada 1. jūnijā, un pārējās gada iemaksas vienādā apjomā – šā protokola noslēgšanas dienā. Šīs kompensācijas izmantošana ir vienīgi Maurīcijas kompetencē.

4.   Finansiālās kompensācijas otrā daļa, kas ir EUR 195 000 gadā, ir paredzēta šā protokola 3. pantā minēto pasākumu finansēšanai.

3. pants

1.   Lai nodrošinātu zvejas ilgtspējīgu un atbildīgu attīstību, abas Līgumslēdzējas Puses, ievērojot abpusējas intereses, veic pasākumus partnerības izveidei, kuras mērķis jo īpaši ir veicināt zināšanu attīstību zivsaimniecības un bioloģisko resursu jomā, zvejas darbību kontroli, nerūpnieciskas zvejas attīstību, zvejas reģionus un izglītību.

2.   Turpmāk izklāstītos pasākumus finansē no finansiālās kompensācijas otrās daļas līdz EUR 195 000 gadā, sadalot šādi:

| a) | EUR 150 000 zinātniskajām un tehniskajām programmām, kas paredz veicināt zvejas un dzīvo resursu dziļāku izpēti Maurīcijas zvejas zonā; |
| --- | --- |

a)

EUR 150 000 zinātniskajām un tehniskajām programmām, kas paredz veicināt zvejas un dzīvo resursu dziļāku izpēti Maurīcijas zvejas zonā;

| b) | EUR 30 000 studiju stipendijām un praktisko mācību kursiem dažādās ar zveju saistītās zinātnes, tehnikas un ekonomiskas jomās un dalībai ar zveju saistītās starptautiskās sanāksmēs; |
| --- | --- |

b)

EUR 30 000 studiju stipendijām un praktisko mācību kursiem dažādās ar zveju saistītās zinātnes, tehnikas un ekonomiskas jomās un dalībai ar zveju saistītās starptautiskās sanāksmēs;

| c) | EUR 15 000 uzraudzībai, kontrolei un pārraudzībai, tostarp kuģu novērošanas sistēmai (VMS). |
| --- | --- |

c)

EUR 15 000 uzraudzībai, kontrolei un pārraudzībai, tostarp kuģu novērošanas sistēmai (VMS).

3.   Šā panta 2. punkta a) un c) apakšpunktā minētās summas dara pieejamas Maurīcijas Zivsaimniecības ministrijai pēc tam, kad Komisijai ir iesniegta, vēlākais, 2004. gada 1. jūnijā pirmajam gadam un 1. aprīlī nākamajiem gadiem, sīki izstrādāta gada programma, tostarp grafiks, kā arī paredzētie mērķi tām īpašajām darbībām, kuras jāveic attiecībā uz katru pasākumu. Tās pārskaita uz Valsts kases kontu, un par to ziņo Komisijas delegācijai Maurīcijā pēc šā protokola stāšanās spēkā.

4.   Summu, kas minēta 2. punkta b) apakšpunktā, dara pieejamu Maurīcijas Zivsaimniecības ministrijai un atbilstīgi izmantošanas vajadzībām pārskaita uz Maurīcijas kompetento iestāžu bankas kontiem.

5.   Maurīcijas Zivsaimniecības ministrija, vēlākais, trīs mēnešus pēc šā protokola noslēgšanas dienas katru gadu nosūta Komisijas delegācijai Maurīcijā pārskatu par šo pasākumu īstenošanu un gūtajiem rezultātiem. Komisija patur tiesības pieprasīt papildu informāciju par šiem rezultātiem no tās Maurīcijas iestādes, kas atbild par zivsaimniecību, un pārskatīt attiecīgos maksājumus, ņemot vērā pasākumu faktisko īstenošanu.

4. pants

Ja Kopiena laikus neveic kādu no 2. un 3. pantā paredzētajiem maksājumiem, Maurīcija var apturēt šā protokola piemērošanu.

5. pants

Ja smagi apstākļi, kas nav dabas parādības, liedz veikt zvejas darbības Maurīcijas zvejas zonā, Eiropas Kopiena var apturēt finansiālā ieguldījuma maksājumus, abām Līgumslēdzējām Pusēm iepriekš apspriežoties, ja tas iespējams, Apvienotajā komitejā, kas paredzēta Nolīguma 8. pantā.

Finanšu ieguldījuma maksājumus atsāk, kad stāvoklis normalizējas, abām Līgumslēdzējām Pusēm apspriežoties Apvienotajā komitejā, kas paredzēta Nolīguma 8. pantā, un gūstot apstiprinājumu tam, ka attiecīgajā stāvoklī varētu būt iespējams atsākt normālas zvejas darbības.

Kopienas kuģiem piešķirto licenču derīguma termiņu saskaņā ar 4. pantu pagarina par laikposmu, kas ir vienāds ar laikposmu, kurā zvejas darbības bija apturētas.

6. pants

Ar šo atceļ pielikumu, kas pievienots Eiropas Ekonomikas kopienas un Maurīcijas valdības Nolīgumam par zveju Maurīcijas ūdeņos, un to aizstāj ar šā protokola pielikumu.

7. pants

Šis protokols un tā pielikums stājas spēkā parakstīšanas dienā.

Tos piemēro no 2003. gada 3. decembra.

---

PIELIKUMS

Nosacījumi, kas jāievēro kuģiem, zvejojot Maurīcijas ūdeņos

1.   Licences pieteikums un izsniegšanas formalitātes

Lai Kopienas kuģi iegūtu tiesības zvejot Maurīcijas ūdeņos, kārtība licences pieteikuma iesniegšanai un licences izsniegšanai ir šāda:

| a) | vismaz 20 dienu pirms pieprasītā termiņa sākuma Komisija, kā starpnieku izmantojot tās delegāciju Maurīcijā, iesniedz attiecīgajai Maurīcijas iestādei pieteikumu, ko par katru kuģi, kas paredz zvejot saskaņā ar šo nolīgumu, ir sagatavojuši kuģu īpašnieki. Pieteikumu sastāda uz veidlapas, ko šim nolūkam piedāvā Maurīcija, un tās paraugs ir 1. pielikuma papildinājumā; |
| --- | --- |

a)

vismaz 20 dienu pirms pieprasītā termiņa sākuma Komisija, kā starpnieku izmantojot tās delegāciju Maurīcijā, iesniedz attiecīgajai Maurīcijas iestādei pieteikumu, ko par katru kuģi, kas paredz zvejot saskaņā ar šo nolīgumu, ir sagatavojuši kuģu īpašnieki. Pieteikumu sastāda uz veidlapas, ko šim nolūkam piedāvā Maurīcija, un tās paraugs ir 1. pielikuma papildinājumā;

| b) | katru licenci konkrētam kuģim izsniedz attiecīgā kuģa īpašniekam. Pēc Komisijas lūguma kuģa licenci var aizstāt un force majeure gadījumā aizstāj ar licenci citam Kopienas kuģim; |
| --- | --- |

b)

katru licenci konkrētam kuģim izsniedz attiecīgā kuģa īpašniekam. Pēc Komisijas lūguma kuģa licenci var aizstāt un force majeure gadījumā aizstāj ar licenci citam Kopienas kuģim;

| c) | attiecīgās Maurīcijas iestādes izsniedz licences Komisijas delegācijai Maurīcijā; |
| --- | --- |

c)

attiecīgās Maurīcijas iestādes izsniedz licences Komisijas delegācijai Maurīcijā;

| d) | licencei vienmēr jābūt uz kuģa. Tomēr, saņemot paziņojumu par avansa maksājumu, ko Komisija nosūta attiecīgajai Maurīcijas iestādei, zvejas kuģi iekļauj kuģu sarakstā, ko nosūta Maurīcijas zvejas kontroles iestādēm. Kamēr nav saņemta licence, pa faksu var iegūt tās kopiju, ko glabā uz kuģa un kas ļauj kuģim zvejot līdz licences dokumenta saņemšanai; |
| --- | --- |

d)

licencei vienmēr jābūt uz kuģa. Tomēr, saņemot paziņojumu par avansa maksājumu, ko Komisija nosūta attiecīgajai Maurīcijas iestādei, zvejas kuģi iekļauj kuģu sarakstā, ko nosūta Maurīcijas zvejas kontroles iestādēm. Kamēr nav saņemta licence, pa faksu var iegūt tās kopiju, ko glabā uz kuģa un kas ļauj kuģim zvejot līdz licences dokumenta saņemšanai;

| e) | pirms protokola stāšanās spēkā Maurīcijas iestāde paziņo licences apmaksas kārtību un jo īpaši precīzas ziņas par bankas kontu un izmantojamo valūtu; |
| --- | --- |

e)

pirms protokola stāšanās spēkā Maurīcijas iestāde paziņo licences apmaksas kārtību un jo īpaši precīzas ziņas par bankas kontu un izmantojamo valūtu;

| f) | kuģu īpašnieki izraugās un ieceļ aģentu, kas pastāvīgi dzīvo Maurīcijā un kā pilnvaras ietver kuģu īpašnieku pārstāvēšanu jebkurās juridiskās procedūrās. Kuģu īpašnieki ziņo attiecīgajām Maurīcijas iestādēm sava aģenta vārdu un adresi. |
| --- | --- |

f)

kuģu īpašnieki izraugās un ieceļ aģentu, kas pastāvīgi dzīvo Maurīcijā un kā pilnvaras ietver kuģu īpašnieku pārstāvēšanu jebkurās juridiskās procedūrās. Kuģu īpašnieki ziņo attiecīgajām Maurīcijas iestādēm sava aģenta vārdu un adresi.

2.   Licenču derīguma termiņš un samaksa par licenci

1)   Avansa maksājumi

Tunču zvejas seineriem un āķu zvejas kuģiem pelāģiskai zvejai licenču derīguma termiņš ir viens gads. Tās var atjaunot.

Par tonnu zivju, kas nozvejotas Maurīcijas ūdeņos, noteikta maksa EUR 25.

Licences tunzivju zvejas kuģiem izsniedz pēc tam, kad Maurīcijai par katru tunzivju zvejas seineri samaksā ar vienreizēju avansa maksājumu EUR 2 000 gadā, kas ir līdzvērtīgs maksai par 80 tonnām tunzivju gada nozvejai Maurīcijas ūdeņos.

Licences āķu zvejas kuģiem pelāģiskai zvejai ir izsniegtas pēc tam, kad Maurīcijai samaksāts ikgadējais avansa maksājums EUR 1 550 apmērā par āķu zvejas kuģi pelāģiskai zvejai ar vairāk nekā 150 BRT, un EUR 1 100 apmērā par āķu zvejas kuģi pelāģiskai zvejai ar 150 vai mazāku BRT. Šīs summas atbilst, attiecīgi, maksājumiem par 62 tonnām un 44 tonnām ikgadējās nozvejas Maurīcijas ūdeņos.

Kuģiem, kas zvejo ar āķu jedām, licences ir derīgas trīs, sešus vai divpadsmit mēnešus. Maksājumus nosaka saistībā ar bruto tonnāžu: EUR 80 gadā par BRT pro rata temporis.

2)   Galīgais aprēķins

Attiecībā uz tunzivju seineriem un āķu zvejas kuģiem pelāģiskai zvejai katrā kalendārā gada beigās Komisija sagatavo galīgo aprēķinu par maksājumiem zvejas gadā, kas balstīts uz kuģu īpašnieku iesniegtajām nozvejas deklarācijām, kuras apstiprina zinātniskie institūti, kuru kompetencē ietilpst nozvejas statistikas pārbaudīšana, piemēram, IRD (Pētniecības un attīstības institūts), IFREMER (Francijas Jūras izpētes un apsaimniekošanas institūts), IEO (Spānijas Okeanogrāfijas institūts), IPIMAR (Instituto Nacional das Pescas e do Mar) vai jebkāda cita attiecīgās Maurīcijas iestādes izraudzīta Indijas okeāna starptautiskas zvejniecības organizācija.

Aprēķinu paziņo attiecīgām Maurīcijas iestādēm vēlākais nākamā gada 15. martā. Attiecīgā Maurīcijas iestāde reaģē uz šo paziņojumu 30 dienu laikā no tā saņemšanas. Aprēķinu pēc tam paziņo kuģu īpašniekiem.

Kuģu īpašnieki izpilda savas finansiālās saistības 30 dienu laikā no aprēķina saņemšanas.

Ja summa, kas jāmaksā par faktisko zveju, ir mazāka nekā avansa maksājums, kuģa īpašnieks neatgūst atbilstīgo atlikušo summu.

3.   Pārkraušana

Kuģi var pārkraut savu lomu Maurīcijā saskaņā ar to interesēm.

Par visiem pārkrāvumiem, ko iecerēts veikt Maurīcijas ostās, paziņo attiecīgām Maurīcijas iestādēm 48 stundas iepriekš.

4.   Nozvejas deklarācijas

Kuģi, kam atļauts zvejot Maurīcijas ūdeņos saskaņā ar Nolīgumu, paziņo datus par nozveju Komisijas delegācijai Maurīcijā saskaņā ar šādu procedūru.

| | Tunzivju seineri aizpilda zvejas žurnālu atbilstīgi 2. pielikuma papildinājumā uzrādītajam paraugam. Āķu zvejas kuģi pelāģiskai zvejai aizpilda zvejas žurnālu atbilstīgi 3. pielikuma papildinājumā uzrādītajam paraugam. Kuģi, kas zvejo ar āķu jedām, aizpilda zvejas žurnālu atbilstīgi 4. pielikuma papildinājumā uzrādītajam paraugam. |
| --- | --- |

Tunzivju seineri aizpilda zvejas žurnālu atbilstīgi 2. pielikuma papildinājumā uzrādītajam paraugam. Āķu zvejas kuģi pelāģiskai zvejai aizpilda zvejas žurnālu atbilstīgi 3. pielikuma papildinājumā uzrādītajam paraugam. Kuģi, kas zvejo ar āķu jedām, aizpilda zvejas žurnālu atbilstīgi 4. pielikuma papildinājumā uzrādītajam paraugam.

| | Kuģu kapteinim vai attiecīgā kuģu īpašnieka asociācijas pārstāvim jāaizpilda zvejas žurnāls salasāmā rokrakstā un tas jāparaksta. Tie arī jāaizpilda visiem kuģiem, kas ir saņēmuši licenci, pat ja tie nav zvejojuši. |
| --- | --- |

Kuģu kapteinim vai attiecīgā kuģu īpašnieka asociācijas pārstāvim jāaizpilda zvejas žurnāls salasāmā rokrakstā un tas jāparaksta. Tie arī jāaizpilda visiem kuģiem, kas ir saņēmuši licenci, pat ja tie nav zvejojuši.

| | Zvejas žurnālus nosūta attiecīgai Maurīcijas iestādei vēlākais 45 dienas pēc katras zvejas kampaņas. |
| --- | --- |

Zvejas žurnālus nosūta attiecīgai Maurīcijas iestādei vēlākais 45 dienas pēc katras zvejas kampaņas.

5.   Sazināšanās

Kuģi ar bruto tilpību, kas pārsniedz 50 BRT, ierodoties Maurīcijas ūdeņos un atstājot tos, ziņo radiostacijai (kā nosaukums, identifikācijas signāls un frekvence ir norādīti licencē) vai sūta faksu (fakss 230 208 1929) vai e–pastu (fish@intnet.mu) par savu atrašanās vietu un nozvejas apjomu, kas ir kuģī.

6.   Novērotāji

Visi kuģi ar bruto tilpību, kas pārsniedz 50 BRT, pēc Maurīcijas iestāžu pieprasījuma uzņem uz kuģa šo iestāžu izraudzīto novērotāju. Novērotājam dod visu nepieciešamo, kas vajadzīgs, lai pildītu zemāk minētos pienākumus, tostarp piekļuvi vietām un dokumentiem. Viņš nedrīkst palikt uz kuģa ilgāku laiku, nekā to prasa pienākumu veikšana. Kamēr novērotājs ir uz kuģa, viņam ir virsnieka dienesta pakāpe.

Kamēr viņš ir uz kuģa, viņam nodrošina piemērotu pārtiku un uzturēšanās apstākļus. Novērotāja algu un sociālās iemaksas nodrošina attiecīgās Maurīcijas iestādes.

Ostu, kurā novērotāju uzņem uz kuģa, kā arī viņa uzņemšanas nosacījumus nosaka, kuģa īpašniekam vai viņa pārstāvim un attiecīgām Maurīcijas iestādēm savstarpēji vienojoties.

Ja kuģis, uz kura atrodas novērotājs no Maurīcijas, atstāj Maurīcijas ūdeņus, kuģa īpašnieks uz sava rēķina veic visu, lai nodrošinātu, ka novērotājs atgriežas Maurīcijā pēc iespējas ātrāk.

Kuģa īpašnieks ar aģenta starpniecību veic maksājumu EUR 14 apjomā Maurīcijas valdībai par katru dienu, ko novērotājs pavada uz kuģa Maurīcijas zvejas zonā.

Kamēr novērotājs ir uz kuģa, viņš:

| — | novēro kuģu zvejas darbības, |
| --- | --- |

—

novēro kuģu zvejas darbības,

| — | pārbauda zvejas kuģu atrašanās vietu, |
| --- | --- |

—

pārbauda zvejas kuģu atrašanās vietu,

| — | pieraksta izmantotos zvejas rīkus, |
| --- | --- |

—

pieraksta izmantotos zvejas rīkus,

| — | pārbauda datus par nozveju Maurīcijas zvejas zonā, kuri ierakstīti kuģa zvejas žurnālā, |
| --- | --- |

—

pārbauda datus par nozveju Maurīcijas zvejas zonā, kuri ierakstīti kuģa zvejas žurnālā,

| — | sagatavo darbības pārskatu, ko sūtīt attiecīgai Maurīcijas iestādei. |
| --- | --- |

—

sagatavo darbības pārskatu, ko sūtīt attiecīgai Maurīcijas iestādei.

Kamēr novērotājs ir uz kuģa, viņam:

| — | jāveic visi vajadzīgie pasākumi, lai nodrošinātu, ka nosacījumi, saskaņā ar kuriem viņš ir uzņemts uz kuģa un viņa klātbūtne uz kuģa netraucē vai nerada šķēršļus zvejas darbībai; |
| --- | --- |

—

jāveic visi vajadzīgie pasākumi, lai nodrošinātu, ka nosacījumi, saskaņā ar kuriem viņš ir uzņemts uz kuģa un viņa klātbūtne uz kuģa netraucē vai nerada šķēršļus zvejas darbībai;

| — | jāievēro piesardzība attiecībā pret kuģa materiāliem un iekārtām un jāievēro konfidencialitāte attiecībā pret visiem kuģa dokumentiem. |
| --- | --- |

—

jāievēro piesardzība attiecībā pret kuģa materiāliem un iekārtām un jāievēro konfidencialitāte attiecībā pret visiem kuģa dokumentiem.

7.   Pārbaude

Kuģis arī uzņem jebkurus citus Maurīcijas ierēdņus, kas atbild par pārbaudi un kontroli, un palīdz viņiem pienākumu veikšanā.

8.   Jūrnieku nodarbināšana

ES flotē uzņem desmit (10) Maurīcijas jūrnieku.

Attiecībā uz vietējiem jūrniekiem, kas uzņemti ES kuģos, kuģa īpašnieks vai viņa pārstāvis un jūrnieks un/vai viņa arodbiedrība vai viņa pārstāvis noslēdz darba līgumu sadarbībā ar kompetentajām Maurīcijas iestādēm. Šie līgumi nodrošina to, ka jūrnieki gūst labumu no savām sociālā nodrošinājuma programmām, tostarp dzīvības apdrošināšanu, veselības apdrošināšanu un apdrošināšanu pret nelaimes gadījumiem. Atalgojuma nosacījumi vietējiem jūrniekiem nevar būt sliktāki par tiem, ko piemēro vietējām kuģu komandām, un jebkurā gadījumā ne sliktāki par ILO standartiem.

Līguma kopijas nodod līguma parakstītājiem un attiecīgām Maurīcijas iestādēm.

Ja darba līgums ir slēgts ar kuģa īpašnieka pārstāvi, tajā norāda kuģa īpašnieka vārdu un karoga valsti.

Kuģa īpašnieks uz kuģa nodrošina uzņemtajiem vietējiem jūrniekiem dzīves un darba apstākļus, kas ir līdzīgi tiem, kādi ir ES jūrniekiem.

Neuzņemšanas gadījumā kuģu īpašnieki izmaksā vienreizēju maksājumu, kas ir līdzvērtīgs algai, kādu neuzņemtie jūrnieki būtu nopelnījuši zvejas kampaņas laikā Maurīcijas ūdeņos. Ja zvejas kampaņa ilgst mazāk par vienu mēnesi, kuģu īpašniekiem jāizmaksā summa, kas atbilst vienai mēnešalgai.

9.   Zvejas zonas

Lai novērstu nelabvēlīgu ietekmi uz sīkzveju Maurīcijas ūdeņos, Kopienas tunzivju seineriem un āķu zvejas kuģiem pelāģiskai zvejai nav atļauts zvejot nedz piecpadsmit (15) jūras jūdžu zonā no bāzes līnijas, nedz trīs (3) jūras jūdžu zonā ap jebkuru Maurīcijas iestāžu izvietotu zivju pievilināšanas ierīci, kā ģeogrāfisko izvietojumu paziņo kuģu īpašnieku pārstāvjiem vai aģentiem.

Kuģiem, kas zvejo ar āķu jedām, atļauts zvejot tikai tradicionālajās zvejas vietās, proti, Sudānas sēklī un Austrumsudānas sēklī.

10.   Piegāde tunzivju konservu rūpniecības nozarei

Kopienas tunzivju zvejas kuģi cenšas pārdot daļu sava loma Maurīcijas tunzivju konservu rūpniecības nozarei par cenu, kāda noteikta, Kopienas kuģu īpašniekiem un tunzivju konservu rūpniecības nozarei Maurīcijā savstarpēji vienojoties.

11.   Sankcijas

Neatkarīgi no jebkuras Maurīcijas tiesību aktos paredzētās sankcijas, jebkuru Protokola vai šā pielikuma vai attiecīgu Maurīcijas tiesību aktu nosacījumu neievērošanu var sodīt ar attiecīgā kuģa zvejas licences darbības apturēšanu, atcelšanu vai neatjaunošanu. Pirms Maurīcijas iestādes piemēro jebkādas šīs sankcijas, tās pienācīgi ņem vērā neievērošanas nopietnību, ievērojot proporcionalitātes principu. Iepriekš minētās iedaļas par licences pieteikuma un izsniegšanas formalitātēm 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē zvejas licences darbības apturēšanu vai atcelšanu uzskata par force majeure.

Komisijas delegācijai un kuģa īpašnieka pārstāvim Maurīcijā rakstiski paziņo par jebkuras kuģa zvejas licences darbības apturēšanu, atcelšanu vai neatjaunošanu 24 stundu laikā, tiem nosūtot īsu ziņojumu, kurā izklāstīti būtiskie fakti.

12.   Procedūra iekāpšanas gadījumā

1)   Informācijas nosūtīšana.

Maurīcijas iestāde, kas atbild par zivsaimniecību, 48 stundu laikā rakstiski informē Komisijas delegāciju Maurīcijā un karoga valsti par iekāpšanu jebkurā tādā zvejas kuģī, kurš brauc zem kādas Kopienas dalībvalsts karoga un zvejo Maurīcijas zvejas zonā saskaņā ar Zvejas nolīgumu, un tām nosūta īsu ziņojumu par apstākļiem un iemesliem, kas likuši veikt tādu iekāpšanu. Delegāciju un karoga valsti informē par jebkādu uzsāktu tiesvedību un uzliktiem sodiem.

2)   Iekāpšanas laikā konstatēto pārkāpumu noregulēšana

Saskaņā ar likumu par zvejniecību un ar to saistītajiem noteikumiem izlīgumu var panākt:

| a) | vai nu ar mierizlīgumu – šādā gadījumā sodanaudas apmēru nosaka saskaņā ar Maurīcijas tiesību aktiem, ar kuriem paredz minimālas un maksimālas summas; |
| --- | --- |

a)

vai nu ar mierizlīgumu – šādā gadījumā sodanaudas apmēru nosaka saskaņā ar Maurīcijas tiesību aktiem, ar kuriem paredz minimālas un maksimālas summas;

| b) | vai tiesvedības ceļā, ja mierizlīgums nav iespējams, saskaņā ar Maurīcijas tiesību aktiem. |
| --- | --- |

b)

vai tiesvedības ceļā, ja mierizlīgums nav iespējams, saskaņā ar Maurīcijas tiesību aktiem.

3)   Kuģi atbrīvo un tā apkalpei atļauj atstāt ostu:

| a) | vai nu tiklīdz kā ir izpildītas saistības, kas noteiktas ar mierizlīguma procedūru, uzrādot kvīti, kas apliecina izlīgumu; vai |
| --- | --- |

a)

vai nu tiklīdz kā ir izpildītas saistības, kas noteiktas ar mierizlīguma procedūru, uzrādot kvīti, kas apliecina izlīgumu; vai

| b) | kad ir uzrādīti pierādījumi, ka ir iemaksāts bankas galvojums, gaidot tiesvedības pabeigšanu. |
| --- | --- |

b)

kad ir uzrādīti pierādījumi, ka ir iemaksāts bankas galvojums, gaidot tiesvedības pabeigšanu.

1. pielikuma papildinājums

PIETEIKUMS ĀRZEMJU ZVEJAS KUĢA LICENCEI

Pieteikuma iesniedzēja vārds: ...

Pieteikuma iesniedzēja adrese: ...

Kuģa fraktētāja vārds un adrese, ja tie atšķiras no iepriekšminētajiem: ...

Pārstāvja Maurīcijā vārds un adrese: ...

Kuģa nosaukums: ...

Kuģa veids: ...

Pieraksta valsts: ...

Osta un reģistrācijas numurs: ...

Zvejas kuģa ārējā identifikācija: ...

Radioizsaukuma signāls un frekvence: ...

Kuģa faksa Nr.: ...

Kuģa garums: ...

Kuģa platums: ...

Dzinēja tips un jauda: ...

Kuģa reģistrētā bruto tonnāža: ...

Kuģa reģistrētā neto tonnāža: ...

Minimālais kuģa komandas personālsastāvs: ...

Praksē izmantotais zvejas veids: ...

Paredzamās zivju sugas: ...

Prasītais derīguma termiņš: ...

Apstiprinu, ka iepriekšminētie dati ir pareizi.

Datums: ... Paraksts: ...

2. pielikuma papildinājums

Image

3. pielikuma papildinājums

Image

Image

4. pielikuma papildinājums

ZVEJA AR ĀĶU JEDĀM

| Kuģa nosaukums: | |
| --- | --- |
| Pieraksta valsts (karogs): | |

Kuģa nosaukums:

Pieraksta valsts (karogs):

| Dzinēja jauda: | |
| --- | --- |
| Bruto tilpība: | |

Dzinēja jauda:

Bruto tilpība:

Mēnesis Gads

| Zvejas metode: | |
| --- | --- |
| Kravas izkraušanas osta: | |

Zvejas metode:

Kravas izkraušanas osta:

| Datums | Zvejas teritorija | Stundu skaits | Zvejas stundu skaits | Zivju sugas |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Garums | Platums | | | | | | | | Kopā |
| 1/ | | | | | | | | | | | | |
| 2/ | | | | | | | | | | | | |
| 3/ | | | | | | | | | | | | |
| 4/ | | | | | | | | | | | | |
| 5/ | | | | | | | | | | | | |
| 6/ | | | | | | | | | | | | |
| 7/ | | | | | | | | | | | | |
| 8/ | | | | | | | | | | | | |
| 9/ | | | | | | | | | | | | |
| 10/ | | | | | | | | | | | | |
| 11/ | | | | | | | | | | | | |
| 12/ | | | | | | | | | | | | |
| 13/ | | | | | | | | | | | | |
| 14/ | | | | | | | | | | | | |
| 15/ | | | | | | | | | | | | |
| 16/ | | | | | | | | | | | | |
| 17/ | | | | | | | | | | | | |
| 18/ | | | | | | | | | | | | |
| 19/ | | | | | | | | | | | | |
| 20/ | | | | | | | | | | | | |
| 21/ | | | | | | | | | | | | |
| 22/ | | | | | | | | | | | | |
| 23/ | | | | | | | | | | | | |
| 24/ | | | | | | | | | | | | |
| 25/ | | | | | | | | | | | | |
| 26/ | | | | | | | | | | | | |
| 27/ | | | | | | | | | | | | |
| 28/ | | | | | | | | | | | | |
| 29/ | | | | | | | | | | | | |
| 30/ | | | | | | | | | | | | |
| 31/ | | | | | | | | | | | | |
| KOPĀ | | | | | | | | | | |

Datums

Zvejas teritorija

Stundu skaits

Zvejas stundu skaits

Zivju sugas

Garums

Platums

Kopā

1/

2/

3/

4/

5/

6/

7/

8/

9/

10/

11/

12/

13/

14/

15/

16/

17/

18/

19/

20/

21/

22/

23/

24/

25/

26/

27/

28/

29/

30/

31/

KOPĀ

---

| 24.11.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 348/14 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 348/14

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 2004/2004

(2004. gada 23. novembris),

ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1994. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 3223/94 par sīki izstrādātiem augļu un dārzeņu ievešanas režīma izpildes noteikumiem (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem.

| (2) | Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā, |
| --- | --- |

(2)

Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta ievešanas vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 3223/94 4. pantā, ir tādas, kā norādīts tabulā, kas pievienota pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2004. gada 24. novembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2004. gada 23. novembrī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 337, 24.12.1994., 66. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1947/2002 (OV L 299, 1.11.2002., 17. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

Komisijas 2004. gada 23. novembra Regulai, ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | 052 | 119,4 |
| 070 | 62,9 |
| 204 | 92,3 |
| 999 | 91,5 |
| 0707 00 05 | 052 | 104,6 |
| 204 | 41,8 |
| 999 | 73,2 |
| 0709 90 70 | 052 | 100,2 |
| 204 | 92,7 |
| 999 | 96,5 |
| 0805 20 10 | 204 | 58,7 |
| 999 | 58,7 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 73,2 |
| 624 | 79,4 |
| 999 | 76,3 |
| 0805 50 10 | 052 | 47,2 |
| 388 | 49,8 |
| 524 | 65,7 |
| 528 | 21,1 |
| 999 | 46,0 |
| 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 | 388 | 139,3 |
| 400 | 80,8 |
| 404 | 103,4 |
| 720 | 67,1 |
| 800 | 194,4 |
| 999 | 117,0 |
| 0808 20 50 | 720 | 69,7 |
| 999 | 69,7 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

052

119,4

070

62,9

204

92,3

999

91,5

0707 00 05

052

104,6

204

41,8

999

73,2

0709 90 70

052

100,2

204

92,7

999

96,5

0805 20 10

204

58,7

999

58,7

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

73,2

624

79,4

999

76,3

0805 50 10

052

47,2

388

49,8

524

65,7

528

21,1

999

46,0

0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90

388

139,3

400

80,8

404

103,4

720

67,1

800

194,4

999

117,0

0808 20 50

720

69,7

999

69,7

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.). Kods “999” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 24.11.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 348/16 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 348/16

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 2005/2004

(2004. gada 23. novembris)

par ķiploku ievešanas atļauju izdošanu attiecībā uz ceturksni, kas sākas 2004. gada 1. decembrī un ilgst līdz 2005. gada 28. februārim

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1996. gada 28. oktobra Regulu (EK) Nr. 2200/96 par augļu un dārzeņu tirgus kopējo organizāciju (1),

ņemot vērā Komisijas 2002. gada 2. aprīļa Regulu (EK) Nr. 565/2002, ar kuru paredz to, kā pārvaldāmas tarifa kvotas, un ievieš izcelsmes apliecības no trešām valstīm ievestiem ķiplokiem (2), un jo īpaši tās 8. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Daudzumi, attiecībā uz ko tradicionālie ievedēji iesnieguši atļaujas pieteikumus 2004. gada 17., 18. un 19. novembrī saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 565/2002 5. panta 2. punktu, pārsniedz daudzumus, kas ir pieejami attiecībā uz produktiem ar izcelsmi Argentīnā. |
| --- | --- |

(1)

Daudzumi, attiecībā uz ko tradicionālie ievedēji iesnieguši atļaujas pieteikumus 2004. gada 17., 18. un 19. novembrī saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 565/2002 5. panta 2. punktu, pārsniedz daudzumus, kas ir pieejami attiecībā uz produktiem ar izcelsmi Argentīnā.

| (2) | Tādējādi ir jānosaka, kādā mērā 2004. gada 22. novembrī Komisijai nodotos atļauju pieteikumus var apmierināt, un pa ievedēju kategorijām un produktu izcelsmes vietām jāparedz datumi, līdz kuriem atļauju izdošana ir jāpārtrauc, |
| --- | --- |

(2)

Tādējādi ir jānosaka, kādā mērā 2004. gada 22. novembrī Komisijai nodotos atļauju pieteikumus var apmierināt, un pa ievedēju kategorijām un produktu izcelsmes vietām jāparedz datumi, līdz kuriem atļauju izdošana ir jāpārtrauc,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ievešanas atļauju pieteikumus, kas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 565/2002 3. panta 1. punktu iesniegti 2004. gada 17., 18. un 19. novembrī un Komisijai nodoti 2004. gada 22. novembrī, apmierina atbilstoši pieprasīto daudzumu procentuālajām daļām, kas norādītas šīs regulas I pielikumā.

2. pants

Attiecībā uz attiecīgās kategorijas ievedējiem un izcelsmes vietām ievešanas atļauju pieteikumus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 565/2002 3. panta 1. punktu ceturksnim, kas sākas 2004. gada 1. decembrī un ilgst līdz 2005. gada 28. februārim, kuri iesniegti pēc 2004. gada 19. novembra un pirms dienas, kas norādīta šīs regulas II pielikumā, noraida.

3. pants

Šī regula stājas spēkā 2004. gada 24. novembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2004. gada 23. novembrī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 297, 21.11.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 47/2003 (OV L 7, 11.1.2003., 64. lpp.).

1

(2)  OV L 86, 3.4.2002., 11. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar (EK) Nr. 537/2004 (OV L 86, 24.3.2004., 9. lpp.).

2

---

I PIELIKUMS

| Produktu izcelsme | Piešķīruma procentuālās daļas |
| --- | --- |
| Ķīna | Trešās valstis, izņemot Ķīnu un Argentīnu | Argentīna |
| — | itradicionālie ievedēji
  (Regulas (EK) Nr. 565/2002 2. panta c) punkts) |

Produktu izcelsme

Piešķīruma procentuālās daļas

Ķīna

Trešās valstis, izņemot Ķīnu un Argentīnu

Argentīna

—

itradicionālie ievedēji

(Regulas (EK) Nr. 565/2002 2. panta c) punkts)

—

—

52,212

| — | jaunie ievedēji
  (Regulas (EK) Nr. 565/2002 2. panta e) punkts) |
| --- | --- |

—

jaunie ievedēji

(Regulas (EK) Nr. 565/2002 2. panta e) punkts)

—

—

—

| “X” | : | Attiecībā uz šo izcelsmes vietu konkrētajam ceturksnim kvotas nav. |
| --- | --- | --- |
| “—” | : | Komisijai netika nodots neviens atļaujas pieteikums. |

“X”

:

Attiecībā uz šo izcelsmes vietu konkrētajam ceturksnim kvotas nav.

“—”

:

Komisijai netika nodots neviens atļaujas pieteikums.

---

II PIELIKUMS

| Produktu izcelsme | Datumi |
| --- | --- |
| Ķīna | Trešās valstis, izņemot Ķīnu un Argentīnu | Argentīna |
| — | tradicionālie ievedēji
  (Regulas (EK) Nr. 565/2002 2. panta c) punkts) |

Produktu izcelsme

Datumi

Ķīna

Trešās valstis, izņemot Ķīnu un Argentīnu

Argentīna

—

tradicionālie ievedēji

(Regulas (EK) Nr. 565/2002 2. panta c) punkts)

28.2.2005

—

28.2.2005

| — | jaunie ievedēji
  (Regulas (EK) Nr. 565/2002 2. panta e) punkts) |
| --- | --- |

—

jaunie ievedēji

(Regulas (EK) Nr. 565/2002 2. panta e) punkts)

28.2.2005

3.1.2004

28.2.2005

---

II Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Komisija

| 24.11.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 348/18 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 348/18

---

KOMISIJAS IETEIKUMS

(2004. gada 4. oktobris)

par paraugu ņemšanas un noteikšanas tehnisko vadlīniju izstrādi ģenētiski modificētiem organismiem un materiāliem, kas iegūti no ģenētiski modificētiem organismiem vai atrodas produktos Regulas (EK) Nr. 1830/2003 nozīmē

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2004/787/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 211. panta otro ievilkumu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regula (EK) Nr. 1830/2003, kas attiecas uz ģenētiski modificētu organismu izsekojamību un marķēšanu un no ģenētiski modificētiem organismiem ražotu pārtikas un lopbarības produktu izsekojamību, un ar ko groza Direktīvu 2001/18/EK (1), izveido sistēmu informācijas pārsūtīšanai un saglabāšanai tirgus dalībnieku vidū katrā tirgū laišanas posmā attiecībā uz tiem produktiem, kuri satur ģenētiski modificētus organismus vai sastāv no tiem, še turpmāk – “ĢMO”, vai no ĢMO ražotu pārtikas un lopbarības produktiem, bet neparedz tirgus dalībniekiem katrā tirgū laišanas posmā ņemt paraugus un testēt produktus par ĢMO vai no ĢMO ražota materiāla klātbūtni. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regula (EK) Nr. 1830/2003, kas attiecas uz ģenētiski modificētu organismu izsekojamību un marķēšanu un no ģenētiski modificētiem organismiem ražotu pārtikas un lopbarības produktu izsekojamību, un ar ko groza Direktīvu 2001/18/EK (1), izveido sistēmu informācijas pārsūtīšanai un saglabāšanai tirgus dalībnieku vidū katrā tirgū laišanas posmā attiecībā uz tiem produktiem, kuri satur ģenētiski modificētus organismus vai sastāv no tiem, še turpmāk – “ĢMO”, vai no ĢMO ražotu pārtikas un lopbarības produktiem, bet neparedz tirgus dalībniekiem katrā tirgū laišanas posmā ņemt paraugus un testēt produktus par ĢMO vai no ĢMO ražota materiāla klātbūtni.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1830/2003 9. panta 1. punktu dalībvalstīm tomēr jānodrošina, ka tiek veikti pārbaudes un citi kontroles pasākumi, tostarp paraugu pārbaude un testēšana (kvalitatīva un kvantitatīva), kas nepieciešami, lai nodrošinātu atbilstību minētajai regulai. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1830/2003 9. panta 1. punktu dalībvalstīm tomēr jānodrošina, ka tiek veikti pārbaudes un citi kontroles pasākumi, tostarp paraugu pārbaude un testēšana (kvalitatīva un kvantitatīva), kas nepieciešami, lai nodrošinātu atbilstību minētajai regulai.

| (3) | Lai sekmētu saskaņotu pieeju minētajām pārbaudēm un kontroles pasākumiem, Regulas (EK) Nr. 1830/2003 9. panta 2. punkts paredz izstrādāt ĢMO un no ĢMO ražotu pārtikas un lopbarības materiālu paraugu ņemšanas un testēšanas tehniskās vadlīnijas. |
| --- | --- |

(3)

Lai sekmētu saskaņotu pieeju minētajām pārbaudēm un kontroles pasākumiem, Regulas (EK) Nr. 1830/2003 9. panta 2. punkts paredz izstrādāt ĢMO un no ĢMO ražotu pārtikas un lopbarības materiālu paraugu ņemšanas un testēšanas tehniskās vadlīnijas.

| (4) | Šajās vadlīnijās jāietver produkti, kas ir saņēmuši atļaujas to laišanai tirgū, bet neierobežojot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/18/EK 4. panta 5. punktu (2) attiecībā uz ĢMO, kuri nav atļauti Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

(4)

Šajās vadlīnijās jāietver produkti, kas ir saņēmuši atļaujas to laišanai tirgū, bet neierobežojot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/18/EK 4. panta 5. punktu (2) attiecībā uz ĢMO, kuri nav atļauti Eiropas Savienībā.

| (5) | Paraugu ņemšana un noteikšana ir jāveic, izmantojot pamatotus zinātniskus un statistiskus protokolus, lai sasniegtu atbilstošu ticamības līmeni ĢMO vai no ĢMO ražota materiāla noteikšanai. |
| --- | --- |

(5)

Paraugu ņemšana un noteikšana ir jāveic, izmantojot pamatotus zinātniskus un statistiskus protokolus, lai sasniegtu atbilstošu ticamības līmeni ĢMO vai no ĢMO ražota materiāla noteikšanai.

| (6) | Izstrādājot vadlīnijas, ir notikušas konsultācijas ar Komiteju, kas izveidota saskaņā ar 30. pantu Direktīvā 2001/18/EK par ģenētiski modificētu organismu apzinātu izplatīšanu vidē, un ņemts vērā darbs, ko veikušas valsts kompetentās iestādes, Pastāvīgās pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komiteja un Kopienas references laboratorija. |
| --- | --- |

(6)

Izstrādājot vadlīnijas, ir notikušas konsultācijas ar Komiteju, kas izveidota saskaņā ar 30. pantu Direktīvā 2001/18/EK par ģenētiski modificētu organismu apzinātu izplatīšanu vidē, un ņemts vērā darbs, ko veikušas valsts kompetentās iestādes, Pastāvīgās pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komiteja un Kopienas references laboratorija.

| (7) | Ja ir nepieciešams daudz ģenētiski nemodificētu sēklu vai cits augu pavairošanas materiāls, lai atbilstu standartiem par nejaušu vai tehniski nenovēršamu ģenētiski modificētu sēklu vai cita augu pavairošanas materiāla klātbūtni, ir jāizveido likumīgi saistošs protokols par paraugu ņemšanu un testēšanu ģenētiski modificētu sēklu vai cita augu pavairošanas materiāla klātbūtnes noteikšanai saskaņā ar konkrētiem tiesību aktiem par sēklu un citiem augu pavairošanas materiāliem; un attiecīgā gadījumā elementiem, kas paredzēti minētajā protokolā, ir arī jākalpo par pamatu citu ģenētiski modificētu kultūru sugu paraugu ņemšanai un testēšanai, uz ko neattiecas iepriekšminētie tiesību akti, |
| --- | --- |

(7)

Ja ir nepieciešams daudz ģenētiski nemodificētu sēklu vai cits augu pavairošanas materiāls, lai atbilstu standartiem par nejaušu vai tehniski nenovēršamu ģenētiski modificētu sēklu vai cita augu pavairošanas materiāla klātbūtni, ir jāizveido likumīgi saistošs protokols par paraugu ņemšanu un testēšanu ģenētiski modificētu sēklu vai cita augu pavairošanas materiāla klātbūtnes noteikšanai saskaņā ar konkrētiem tiesību aktiem par sēklu un citiem augu pavairošanas materiāliem; un attiecīgā gadījumā elementiem, kas paredzēti minētajā protokolā, ir arī jākalpo par pamatu citu ģenētiski modificētu kultūru sugu paraugu ņemšanai un testēšanai, uz ko neattiecas iepriekšminētie tiesību akti,

IESAKA.

I.   VISPĀRĪGIE PRINCIPI

| 1. | Lai izpildītu Regulas (EK) Nr. 1830/2003 9. panta 1. punkta prasības, dalībvalstis ņem vērā:






  a) | tirgus dalībnieku iepriekšējo darbību attiecībā uz atbilstību attiecīgajiem tiesību aktiem; |
| --- | --- | --- |

1.

Lai izpildītu Regulas (EK) Nr. 1830/2003 9. panta 1. punkta prasības, dalībvalstis ņem vērā:

a)

tirgus dalībnieku iepriekšējo darbību attiecībā uz atbilstību attiecīgajiem tiesību aktiem;

| b) | ticamību kontrolēm, ko jau ir veikuši tirgus dalībnieki; |
| --- | --- |

b)

ticamību kontrolēm, ko jau ir veikuši tirgus dalībnieki;

| c) | situācijas, kurās ir aizdomas par neatbilstību; |
| --- | --- |

c)

situācijas, kurās ir aizdomas par neatbilstību;

| d) | līdzekļu izmantošanu, kas proporcionāla vēlamajiem konkrētajiem mērķiem, un jo īpaši ņemot vērā iegūto pieredzi; |
| --- | --- |

d)

līdzekļu izmantošanu, kas proporcionāla vēlamajiem konkrētajiem mērķiem, un jo īpaši ņemot vērā iegūto pieredzi;

| e) | neviendabīguma pakāpi un vieta piegādes ķēdē, kurā testēšana tiek veikta. |
| --- | --- |

e)

neviendabīguma pakāpi un vieta piegādes ķēdē, kurā testēšana tiek veikta.

| 2. | Oficiālās kontroles veic bez iepriekšēja brīdinājuma, izņemot gadījumus, kur ir vajadzīgs iepriekšējs paziņojums tirgus dalībniekam. |
| --- | --- |

2.

Oficiālās kontroles veic bez iepriekšēja brīdinājuma, izņemot gadījumus, kur ir vajadzīgs iepriekšējs paziņojums tirgus dalībniekam.

| 3. | Oficiālās kontroles veic produktu, kuri satur vai var saturēt ĢMO, vai no ĢMO ražotas pārtikas un lopbarības jebkurā ražošanas, pārstrādes, glabāšanas un izplatīšanas posmā, ieskaitot importēšanas vietu (3). |
| --- | --- |

3.

Oficiālās kontroles veic produktu, kuri satur vai var saturēt ĢMO, vai no ĢMO ražotas pārtikas un lopbarības jebkurā ražošanas, pārstrādes, glabāšanas un izplatīšanas posmā, ieskaitot importēšanas vietu (3).

| 4. | Oficiālās kontrolēs nav jānodala produkti, kas paredzēti eksportam ārpus Kopienas, un produkti, kas paredzēti laišanai Kopienas tirgū. |
| --- | --- |

4.

Oficiālās kontrolēs nav jānodala produkti, kas paredzēti eksportam ārpus Kopienas, un produkti, kas paredzēti laišanai Kopienas tirgū.

| 5. | Tirgus dalībniekiem, uz kuru produktiem attiecas paraugu ņemšana un analīze, ir jāpiešķir tiesības lūgt vēl vienu atzinumu. Oficiālajām iestādēm ir jāsavāc pietiekošs kontrolparaugu skaits piemērošanas un tiesāšanās mērķiem, lai garantētu tirgus dalībniekiem apelācijas tiesības un iegūtu vēl vienu atzinumu, kā paredzēts valsts tiesību aktos. |
| --- | --- |

5.

Tirgus dalībniekiem, uz kuru produktiem attiecas paraugu ņemšana un analīze, ir jāpiešķir tiesības lūgt vēl vienu atzinumu. Oficiālajām iestādēm ir jāsavāc pietiekošs kontrolparaugu skaits piemērošanas un tiesāšanās mērķiem, lai garantētu tirgus dalībniekiem apelācijas tiesības un iegūtu vēl vienu atzinumu, kā paredzēts valsts tiesību aktos.

| 6. | Var izmantot alternatīvas paraugu ņemšanas stratēģijas līdzās šajās vadlīnijās ieteiktajām. |
| --- | --- |

6.

Var izmantot alternatīvas paraugu ņemšanas stratēģijas līdzās šajās vadlīnijās ieteiktajām.

| 7. | Var izmantot alternatīvas paraugu ņemšanas stratēģijas līdzās šajās vadlīnijās ieteiktajām ar noteikumu, ka šādas metodes ir atzinusi saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1829/2003 izveidotā Kopienas references laboratorija. |
| --- | --- |

7.

Var izmantot alternatīvas paraugu ņemšanas stratēģijas līdzās šajās vadlīnijās ieteiktajām ar noteikumu, ka šādas metodes ir atzinusi saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1829/2003 izveidotā Kopienas references laboratorija.

| 8. | Neierobežojot īpašās prasības attiecībā uz pārtikas, lopbarības un citiem kontroles veidiem, kas izteiktas ES tiesību aktos un jo īpaši Direktīvā 95/53/EK, ar ko nosaka principus, kas reglamentē oficiālo pārbaužu organizēšanu dzīvnieku ēdināšanas jomā, Direktīvā 70/373/EEK par paraugu ņemšanas un analīžu Kopienas metožu ieviešanu barības oficiālajai kontrolei, Direktīvā 89/397/EEK par pārtikas produktu oficiālo kontroli un Direktīvā 93/99/EEK par papildu pasākumiem attiecībā uz pārtikas produktu oficiālo pārbaudi, dalībvalstīm ir jānodrošina, ka tiek veiktas oficiālas kontroles, lai sasniegtu Regulas (EK) Nr. 1830/2003 mērķus. |
| --- | --- |

8.

Neierobežojot īpašās prasības attiecībā uz pārtikas, lopbarības un citiem kontroles veidiem, kas izteiktas ES tiesību aktos un jo īpaši Direktīvā 95/53/EK, ar ko nosaka principus, kas reglamentē oficiālo pārbaužu organizēšanu dzīvnieku ēdināšanas jomā, Direktīvā 70/373/EEK par paraugu ņemšanas un analīžu Kopienas metožu ieviešanu barības oficiālajai kontrolei, Direktīvā 89/397/EEK par pārtikas produktu oficiālo kontroli un Direktīvā 93/99/EEK par papildu pasākumiem attiecībā uz pārtikas produktu oficiālo pārbaudi, dalībvalstīm ir jānodrošina, ka tiek veiktas oficiālas kontroles, lai sasniegtu Regulas (EK) Nr. 1830/2003 mērķus.

II.   DEFINĪCIJAS

| a) | Partija tiek definēta kā atsevišķs un norādīts materiāla daudzums.
  Tālāk minētās definīcijas ņem vērā materiāla veidu, kas veido partiju, un ir saskaņā ar ISTA, ISO standartiem 6644 un 13690, un FAO (Starptautiskie fitosanitāro pasākumu standarti): | Sēklu partija: norādīts sēklu daudzums, kas ir fiziski identificējams un vienveidīgs, nepārsniedz maksimālo partijas lielumu, kā definēts sēklu direktīvās, un veido visu sūtījumu vai tā daļu. |
| --- | --- | --- |

a)

Partija tiek definēta kā atsevišķs un norādīts materiāla daudzums.

Tālāk minētās definīcijas ņem vērā materiāla veidu, kas veido partiju, un ir saskaņā ar ISTA, ISO standartiem 6644 un 13690, un FAO (Starptautiskie fitosanitāro pasākumu standarti):

Sēklu partija: norādīts sēklu daudzums, kas ir fiziski identificējams un vienveidīgs, nepārsniedz maksimālo partijas lielumu, kā definēts sēklu direktīvās, un veido visu sūtījumu vai tā daļu.

| | Cita augu pavairošanas materiāla partija: atsevišķa materiāla vienību skaits, ko var identificēt pēc tā homogenitātes, sastāva, izcelsmes utt., kas nepārsniedz maksimālo partijas lielumu, kā definēts tiesību aktos par citu augu pavairošanas materiālu, un veido visu sūtījumu vai tā daļu. |
| --- | --- |

Cita augu pavairošanas materiāla partija: atsevišķa materiāla vienību skaits, ko var identificēt pēc tā homogenitātes, sastāva, izcelsmes utt., kas nepārsniedz maksimālo partijas lielumu, kā definēts tiesību aktos par citu augu pavairošanas materiālu, un veido visu sūtījumu vai tā daļu.

| | Pārtikas un lopbarības produktu partija: produkta daudzums, kas nosūtīts vai saņemts vienā laikā, un ietilpst atsevišķā līgumā vai transportēšanas dokumentā. |
| --- | --- |

Pārtikas un lopbarības produktu partija: produkta daudzums, kas nosūtīts vai saņemts vienā laikā, un ietilpst atsevišķā līgumā vai transportēšanas dokumentā.

| b) | Pieauguma paraugs: mazs vienāds produkta daudzums, kas paņemts no katras atsevišķas paraugu ņemšanas vietas partijā visā partijas dziļumā (statiskā paraugu ņemšana) vai ņemts no produkta plūsmas noteiktā laika posmā (birstošu produktu paraugu ņemšana). |
| --- | --- |

b)

Pieauguma paraugs: mazs vienāds produkta daudzums, kas paņemts no katras atsevišķas paraugu ņemšanas vietas partijā visā partijas dziļumā (statiskā paraugu ņemšana) vai ņemts no produkta plūsmas noteiktā laika posmā (birstošu produktu paraugu ņemšana).

| c) | Pieauguma paraugs saglabāšanai lietā: pieauguma paraugs, ko glabā konkrētu laika posmu turpmākai analīzei. |
| --- | --- |

c)

Pieauguma paraugs saglabāšanai lietā: pieauguma paraugs, ko glabā konkrētu laika posmu turpmākai analīzei.

| d) | Kopējais paraugs: produkta daudzums, kas iegūts, apvienojot un samaisot vairākus pieauguma paraugus, kas ņemti no konkrētas partijas. |
| --- | --- |

d)

Kopējais paraugs: produkta daudzums, kas iegūts, apvienojot un samaisot vairākus pieauguma paraugus, kas ņemti no konkrētas partijas.

| e) | Laboratorijas paraugs: produkta daudzums, kas ņemts no kopējā parauga, kurš domāts laboratorijas pārbaudei un testēšanai. |
| --- | --- |

e)

Laboratorijas paraugs: produkta daudzums, kas ņemts no kopējā parauga, kurš domāts laboratorijas pārbaudei un testēšanai.

| f) | Analītiskais paraugs: homogenizēts laboratorijas paraugs, kas sastāv vai nu no visa laboratorijas parauga vai tā raksturīgas daļas. |
| --- | --- |

f)

Analītiskais paraugs: homogenizēts laboratorijas paraugs, kas sastāv vai nu no visa laboratorijas parauga vai tā raksturīgas daļas.

| g) | Kontrolparaugs: paraugs, kas glabāts konkrētu laika periodu ieviešanas vai tiesāšanās mērķiem. |
| --- | --- |

g)

Kontrolparaugs: paraugs, kas glabāts konkrētu laika periodu ieviešanas vai tiesāšanās mērķiem.

| h) | ĢM DNS procenti: ĢM DNS kopiju skaita procentuālais daudzums saistībā ar mērķa taksona konkrēto DNS kopiju skaitu, kas aprēķināts haploīdu genomu izteiksmē. |
| --- | --- |

h)

ĢM DNS procenti: ĢM DNS kopiju skaita procentuālais daudzums saistībā ar mērķa taksona konkrēto DNS kopiju skaitu, kas aprēķināts haploīdu genomu izteiksmē.

III.   PARAUGU ŅEMŠANAS PROTOKOLU PRINCIPI

| 1. | Dalībvalstis, pārbaudot un kontrolējot, vai tirgus dalībnieki atbilst Regulas (EK) Nr. 1830/2003 4. un 5. pantam, ņem vērā vadlīnijas par paraugu ņemšanas protokoliem tiem produktiem, kas sastāv, kuri satur vai kas iegūti no ĢMO. |
| --- | --- |

1.

Dalībvalstis, pārbaudot un kontrolējot, vai tirgus dalībnieki atbilst Regulas (EK) Nr. 1830/2003 4. un 5. pantam, ņem vērā vadlīnijas par paraugu ņemšanas protokoliem tiem produktiem, kas sastāv, kuri satur vai kas iegūti no ĢMO.

| 2. | Kopienas references laboratorija, kas izveidota saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1829/2003, un valsts nozīmētās laboratorijas Eiropas ĢMO laboratoriju tīklā, še turpmāk “ENGL”, nodrošinās turpmākās vadlīnijas un palīdzību attiecībā uz paraugu ņemšanas metodēm, uz ko attiecas šis ieteikums. |
| --- | --- |

2.

Kopienas references laboratorija, kas izveidota saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1829/2003, un valsts nozīmētās laboratorijas Eiropas ĢMO laboratoriju tīklā, še turpmāk “ENGL”, nodrošinās turpmākās vadlīnijas un palīdzību attiecībā uz paraugu ņemšanas metodēm, uz ko attiecas šis ieteikums.

| 3. | ĢMO klātbūtnes noteikšanas mērķim izmanto harmonizētu paraugu ņemšanas procedūru. Šo procedūru piemēro sēklu un cita augu pavairošanas materiāla, pārtikas, lopbarības un lauksaimniecības produktu partijām. |
| --- | --- |

3.

ĢMO klātbūtnes noteikšanas mērķim izmanto harmonizētu paraugu ņemšanas procedūru. Šo procedūru piemēro sēklu un cita augu pavairošanas materiāla, pārtikas, lopbarības un lauksaimniecības produktu partijām.

| 4. | Tālākminētās paraugu ņemšanas procedūras ir definētas, lai nodrošinātu, ka savāktie un analizētie paraugi raksturo dažāda veida izmeklējuma produktus. Tā kā jāizstrādā paraugu ņemšanas protokoli ĢM sēklu un cita augu pavairošanas materiāla klātbūtnes noteikšanai sēklu partijās saskaņā ar konkrētiem tiesību aktiem par sēklām vai citu pavairošanas materiālu, paraugu ņemšanas stratēģijas birstošām precēm un pārtikas un lopbarības produktiem ir apskatītas atsevišķās iedaļās, kas ņem vērā produktam raksturīgās īpašības. |
| --- | --- |

4.

Tālākminētās paraugu ņemšanas procedūras ir definētas, lai nodrošinātu, ka savāktie un analizētie paraugi raksturo dažāda veida izmeklējuma produktus. Tā kā jāizstrādā paraugu ņemšanas protokoli ĢM sēklu un cita augu pavairošanas materiāla klātbūtnes noteikšanai sēklu partijās saskaņā ar konkrētiem tiesību aktiem par sēklām vai citu pavairošanas materiālu, paraugu ņemšanas stratēģijas birstošām precēm un pārtikas un lopbarības produktiem ir apskatītas atsevišķās iedaļās, kas ņem vērā produktam raksturīgās īpašības.

IV.   PARAUGU ŅEMŠANAS PROTOKOLI

1.   Paraugu ņemšana sēklu un citu augu pavairošanas materiālu partijām

Šī sadaļa aplūko ģenētiski modificētu sēklu vai cita augu pavairošanas materiāla noteikšanu ģenētiski nemodificētu šķirņu vai klonu sēklu vai cita augu pavairošanas materiāla partijās un ģenētiski modificētu sēklu vai cita augu pavairošanas materiāla noteikšanu, kas rodas no cita transformācijas pasākuma, nevis tā, kas paredzēts ģenētiski modificētas šķirnes vai klona sēklu vai cita augu pavairošanas materiāla partijai.

Paraugus ņem saskaņā ar spēkā esošām starptautiskajām metodēm un attiecīgā gadījumā no partiju lielumiem, kā definēts Padomes Direktīvās 66/401/EEK, 66/402/EEK, 68/193/EEK, 92/34/EEK, 98/56/EEK, 1999/105/EK, 2002/54/EK, 2002/55/EK, 2002/56/EK, 2002/57/EK. Vispārīgajiem sēklu un cita augu pavairošanas materiāla paraugu ņemšanas principiem un metodēm ir jāsaskan ar Starptautiskās sēklu testēšanas asociācijas (ISTA) noteikumiem un saistīto ISTA rokasgrāmatu par sēklu paraugu ņemšanu.

Izmantojamajām sēklu vai cita augu pavairošanas materiāla paraugu ņemšanas un testēšanas shēmām ir jāatbilst prasībām, kas norādītas konkrētajos tiesību aktos par sēklām un citiem pavairošanas materiāliem attiecībā uz statistikas riskiem. Sēklu vai cita augu pavairošanas materiāla partijas kvalitātes līmenis un tās saistītā statistiskā nenoteiktība ir definēti saistībā ar ĢMO robežvērtībām un attiecas uz ĢM DNS kopiju skaita procentuālo daudzumu saistībā ar mērķa taksona konkrēto DNS kopiju skaitu, kas aprēķināts haploīdu genomu izteiksmē.

2.   Lauksaimniecības preču kopējo paraugu ņemšana

Paraugu ņemšanas protokola pamatā ir divpakāpju procedūra, kas ļauj, ja nepieciešams, iegūt ĢMO klātbūtnes līmeņu novértējumu kopā ar to saistīto nenoteiktību, kas izteikta kā Standarta novirze (SD), neizvirzot pieņēmumu par iespējamo ĢMO neviendabīgumu.

Lai ļautu novērtēt SD, pirmkārt, ir jāizveido kopējais paraugs un jāatvasina analītisks paraugs, kurā analizē ģenētiski modificētu materiālu klātbūtni. Ja iegūtais analītiskais rezultāts ir tuvu noteiktajai robežvērtībai (± 50 % no tās vērtības), iesaka analizēt atsevišķus lietas pieauguma paraugus, lai nodrošinātu saistītās nenoteiktības mērījumu.

Ir jāņem vērā šādi dokumenti:

| a) | ISO standarts 6644 (2002); |
| --- | --- |

a)

ISO standarts 6644 (2002);

| b) | ISO standarts 13690 (1999); |
| --- | --- |

b)

ISO standarts 13690 (1999);

| c) | ISO standarts 5725 (1994); |
| --- | --- |

c)

ISO standarts 5725 (1994);

| d) | ISO standarts 2859 (1985); |
| --- | --- |

d)

ISO standarts 2859 (1985);

| e) | ISO standarts 542 (1990). |
| --- | --- |

e)

ISO standarts 542 (1990).

2.1.   Birstošu lauksaimniecības preču partiju paraugu ņemšanas protokols

Iesaka birstošu produktu (graudi, eļļas sēklas) paraugu ņemšanu veikt saskaņā ar vispārīgajiem paraugu ņemšanas principiem un metodēm, kas aprakstītas ISO standartos 6644 un 13690. Birstošu produktu gadījumā definē paraugu ņemšanas periodu saskaņā ar ISO standartu 6644 kā kopējo izbēršanas laiku/kopējo pieauguma paraugu skaitu. Statiskas paraugu ņemšanas gadījumā pieauguma paraugus savāc konkrētās paraugu ņemšanas vietās. Šādas paraugu ņemšanas vietas ir vienmērīgi jāsadala pa visu partijas apjomu saskaņā ar ISO 13690 aprakstītajiem principiem. Pieauguma paraugu skaitu vai paraugu ņemšanas vietas (kur ņem pieauguma paraugus kopējā parauga un tāda pieauguma parauga izveidei, kuru saglabās lietā) definē saskaņā ar partijas lielumu šādi:

| Partijas lielums tonnās | Kopējā parauga lielums kg | Pieauguma paraugu skaits |
| --- | --- | --- |
| ≤ 50 | 5 | 10 |
| 100 | 10 | 20 |
| 250 | 25 | 50 |
| ≥ 500 | 50 | 100 |

Partijas lielums tonnās

Kopējā parauga lielums kg

Pieauguma paraugu skaits

≤ 50

5

10

100

10

20

250

25

50

≥ 500

50

100

Partijās no 50 līdz 500 tonnām kopējā parauga lielums ir 0,01 % no kopējā partijas lieluma. Partijām, kas mazākas par 50 tonnām, kopējā parauga lielums ir 5 kg. Partijām, kas lielākas par 500 tonnām, kopējā parauga lielums ir 50 kg. Katrā parauga ņemšanas intervālā (sistemātiska paraugu ņemšana) vai parauga ņemšanas vietā (statiska paraugu ņemšana) 1 kg pieauguma paraugu savāc un sadala divās daļās pa 0,5 kg: vienu izmanto kā pieauguma paraugu kopējā parauga izveidei, otru uzglabā kā pieauguma paraugu saglabāšanai lietā.

Lielāku materiālu nekā graudi (piem., augļu, sakneņu, kartupeļu) paraugu ņemšana ir jāveic saskaņā ar ISO standartu 2859. Eļļas sēklu paraugu ņemšana ir jāveic saskaņā ar ISO standartu 542.

2.2.   Analītisko paraugu sagatavošanas protokols

Iesaka vairāku posmu protokolu, lai samazinātu izmaksas un palielinātu statistisko spēku saskaņā ar iepriekš definētiem pieņemšanas līmeņiem.

Sākotnēji savāktos pieauguma paraugus saskaņā ar 2.1 apakšiedaļu apvieno un kārtīgi samaisa saskaņā ar procedūru, kas aprakstīta ISO standartos 13690 un 6644, lai izveidotu kopējo paraugu.

Kopējo paraugu izmanto, lai izveidotu analītisko paraugu saskaņā ar procedūru, kas aprakstīta ISO standartos 13690 un 6644, un analizētu ĢMO klātbūtni saskaņā ar “analītiskā testa protokoliem/testēšanas metodēm”, kā aprakstīts V sadaļā. Ja analīzes rezultāts ir tuvu noteiktajai robežvērtībai (robežvērtība ± 50 % no tās vērtības), var būt vajadzīgs saistītās nenoteiktības novērtējums (protokols šīs nenoteiktības novērtējumam ir paredzēts 2.3 apakšiedaļā).

2.3.   Nenoteiktības novērtējuma protokols

Ja ir 20 vai mazāk pieauguma paraugi saglabāšanai lietā, kā gadījumā ar mazākām partijām, visus paraugus analizē individuāli un pieņem lēmumu par marķēšanu.

Ja ir vairāk nekā 20 pieauguma paraugi, atlasa 20 paraugus izlases veidā un individuāli analizē ĢMO klātbūtni. Izmanto analītiskos rezultātus no šiem 20 paraugiem, lai novērtētu ĢMO saturu partijā un tā saistīto nenoteiktību, kas izteikta kā standarta novirze (SD). Ja šī nenoteiktība, kas saistīta ar 20 paraugu analīzi ir pieņemama, nav papildus nepieciešama atlikušo pieauguma paraugu analīze. Ja tā vietā saistītās nenoteiktības līmenis nav pieņemams, ir papildus jāveic atlikušo pieauguma paraugu analīze.

Analizējamo papildus paraugu skaitu nosaka, balstoties uz individuālo gadījumu, atkarībā no nenoteiktības līmeņa, kas noteikts no sākotnējiem 20 paraugiem.

Secīgais analītiskais process beidzas, kad iestājas viena vai abas tālākminētās situācijas:

| — | Partijas aprēķinātais ĢMO saturs (vidējais analizētā lietas pieauguma parauga ĢMO saturs) ir virs vai zem noteiktās robežvērtības ± 50 % no tās vērtības, |
| --- | --- |

—

Partijas aprēķinātais ĢMO saturs (vidējais analizētā lietas pieauguma parauga ĢMO saturs) ir virs vai zem noteiktās robežvērtības ± 50 % no tās vērtības,

| — | Nenoteiktība, kas saistīta ar izmērītās partijas ĢMO saturu, sasniedz pieņemamu līmeni (± 50 % no vidējā analītiskā rezultāta). |
| --- | --- |

—

Nenoteiktība, kas saistīta ar izmērītās partijas ĢMO saturu, sasniedz pieņemamu līmeni (± 50 % no vidējā analītiskā rezultāta).

Kad visi paraugi ir pārbaudīti, pieņem lēmumu par marķēšanu.

2.4.   Pārtikas un lopbarības produktu partiju paraugu ņemšanas protokols

Fasētu pārtikas un lopbarības produktu paraugu ņemšanu veic saskaņā ar ISO 2859 aprakstītajām procedūrām.

Nefasētu pārtikas un lopbarības produktu paraugu ņemšanu veic saskaņā ar protokolu, kas aprakstīts 2.1. apakšiedaļā.

V.   ANALĪTISKĀ TESTA PROTOKOLI/TESTĒŠANAS METODES

1.   Kopienas references laboratorija, kas izveidota saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1829/2003, un valsts nozīmētās laboratorijas Eiropas ĢMO laboratoriju tīklā nodrošinās turpmākās vadlīnijas un palīdzību par testēšanas metodēm, uz ko attiecas šis ieteikums.

2.   Laboratorijas prasības

Dalībvalstu laboratorijām, kuras veic analīzes saskaņā ar šo ieteikumu, ir jābūt akreditētām saskaņā ar EN ISO/IEC 17025/1999 vai sertificētām saskaņā ar atbilstošu shēmu, un tām ir regulāri jāpiedalās kvalifikācijas testēšanas shēmās, ko organizē vai koordinē nacionāli vai starptautiski atzītas laboratorijas un/vai valsts, starptautiskās organizācijas.

Pārtikas produktus, ko iesniedz analīzei saskaņā ar šo ieteikumu, nodod laboratorijām, kas atbilst Direktīvas 93/99/EEK 3. panta nosacījumiem.

Paraugu analītisko izmeklēšanu veic saskaņā ar vispārīgajām laboratoriju un procedūras prasībām Eiropas standarta prEN ISO 24276:2002 projektā.

3.   Analītiskā parauga sagatavošana

Ņemot paraugus, mērķis ir iegūt raksturīgu un vienveidīgu laboratorijas paraugu, neizraisot otrreizēju inficēšanos. Dalībvalstīm ir jāizmanto Eiropas standartu prEN ISO 24276:2002 un prEN ISO 21571:2002 projekti, kuros izklāstītas stratēģijas laboratorijas parauga homogenizācijai, laboratorijas parauga samazināšanai līdz testa paraugam, testa parauga sagatavošanai un mērķa analīta iegūšanai.

Sēklu paraugu iegūšanu veic saskaņā ar ISTA starptautiskajiem sēklu testēšanas noteikumiem. Augu pavairošanas materiāla iegūšanu veic saskaņā ar spēkā esošām starptautiskajām metodēm, ciktāl šādas metodes eksistē.

4.   Analītiskā testēšana

Pašreizējās zinātniskās zināšanas neļauj atklāt un noteikt daudzumu visiem ĢMO vai no ĢMO ražotiem pārtikas un lopbarības produktiem, kuri ir atzīti laišanai tirgū, izmantojot vienu atsevišķu metodi.

Vienādi uzticamus rezultātus var nodrošināt vairākas testēšanas pieejas. Tās var ietvert vienu no tālākminētajām vai to kombināciju:

| a) | kvalitatīvās metodes, kuras var būt specifiskas katram gadījumam, konstrukcijai vai ģenētiskajam elementam; |
| --- | --- |

a)

kvalitatīvās metodes, kuras var būt specifiskas katram gadījumam, konstrukcijai vai ģenētiskajam elementam;

| b) | kvantitatīvās metodes, kuras var būt specifiskas katram gadījumam, konstrukcijai vai ģenētiskajam elementam. |
| --- | --- |

b)

kvantitatīvās metodes, kuras var būt specifiskas katram gadījumam, konstrukcijai vai ģenētiskajam elementam.

Vajadzētu sākt ar skrīninga metodi, lai pārbaudītu ĢMO klātbūtni. Ja ir iegūts pozitīvs rezultāts, veic specifiskās metodes ģenētiskās konstrukcijas un/vai transformācijas gadījumam. Ja tirgū atrodas dažādi ĢMO ar tādu pašu ģenētisko konstrukciju, īpaši iesaka gadījuma specifisko metodi. Kvantitatīvās analīzes rezultātus izsaka kā ĢM DNS kopiju skaita procentuālo daudzumu saistībā ar mērķa taksona specifisko DNS kopiju skaitu, kas aprēķināts haploīdu genomu izteiksmē. Kad vien iespējams, laboratorijām ir jāizmanto metode, kas apstiprināta saskaņā ar starptautiski atzītiem kritērijiem (piem., ISO 5725/1994 vai IUPAC harmonizēts protokols), un jāietver sertificēta references materiāla izmantošana.

Apstiprināto metožu atjaunots saraksts, tostarp apstiprinātās metodes, kas nosūtītas Codex Alimentarius, ir pieejams mājas lapā (http://biotech.jrc.it).

5.   Apstiprinātu metožu trūkums

Ja rodas situācija, kurā nav apstiprinātas metodes, piemēram, ĢMO klātbūtnes pārbaudei, dalībvalstu laboratorijas veic metodes apstiprināšanu uz vietas saskaņā ar starptautiski atzītiem kritērijiem. Ja nav pieejama neviena apstiprināta metode analizējamai matricai, iesaka izvēlēties to metodi no datu bāzes, kas pieejama mājas lapā http://biotech.jrc.it, kura ir apstiprināta līdzīgai matricai vai izejvielai. Pirms pieņemšanas šādas metodes darbība ir jāpārbauda ar nepieciešamo matricu.

6.   Analīžu rezultātu izteikšana un skaidrošana

Kvalitatīvo metožu gadījumā atklāšanas limits (AL) ir viszemākais analīta līmenis, ko var droši noteikt, zinot mērķa taksona genoma kopiju skaitu.

Kvantitatīvo metožu gadījumā daudzuma noteikšanas limits (DNL) ir viszemākais analīta līmenis, kam var droši noteikt daudzumu, zinot mērķa taksona genoma kopiju skaitu. Kvantitatīvās analīzes rezultāti ir jāizsaka kā ĢM DNS kopiju skaita procentuālo daudzumu saistībā ar mērķa taksona konkrēto DNS kopiju skaitu, kas aprēķināts haploīdu genomu izteiksmē. Ja ĢM gala secības saturs ir zem daudzuma noteikšanas limita (DNL), rezultāti ir jāizsaka tikai kvalitatīvi.

Rezultātus iesaka skaidrot saskaņā ar instrukcijām, kas dotas Eiropas standarta prEN ISO 24276:2002 projektā.

VI.   GALĪGIE NOTEIKUMI

Ir jāturpina attīstīt un uzlabot paraugu ņemšanas un noteikšanas metodoloģija, ieskaitot attiecīgos protokolus un dokumentus, ņemot vērā ikvienu to robežvērtību maiņu, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 1829/2003 12., 24. un 47. pantā, Direktīvas 2001/18/EK 21. panta 2. un 3. punktā un citos Kopienas tiesību aktos, ziņojumā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1830/2003 12. pantu attiecībā uz minētās regulas īstenošanu, tehnoloģiju sasniegumiem un attīstību starptautiskajā vidē.

Briselē, 2004. gada 4. oktobrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Margot WALLSTRÖM

---

(1)  OV L 268, 18.10.2003., 24. lpp.

1

(2)  OV L 106, 17.4.2001., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1830/2003.

2

(3)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1830/2003 9. panta 3. punktu būtiskā informācija par ĢMO, kuri nav atļauti ES, ja tā ir pieejama, ievieto centrālajā reģistrā.

3

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

| 24.11.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 348/27 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 348/27

---

EESK REGLAMENTA MODIFICĒTĀ REDAKCIJA

(Stājas spēkā 2004. gada 24. oktobrī)

(2004/788/EK, Euratom)

Izdevums satur:

| — | 2002. gada 17. jūlijā plenārajā sesijā pieņemto Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Reglamentu (OV L 268, 2002. gada 4. oktobris) un |
| --- | --- |

—

2002. gada 17. jūlijā plenārajā sesijā pieņemto Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Reglamentu (OV L 268, 2002. gada 4. oktobris) un

| — | izmaiņas, kas izriet no sekojošiem tiesību aktiem:








  (1) | 2003. gada 27. februāra Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Reglamenta modifikācija; |
| --- | --- | --- |

—

izmaiņas, kas izriet no sekojošiem tiesību aktiem:

(1)

2003. gada 27. februāra Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Reglamenta modifikācija;

| (2) | 2004. gada 31. marta Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Reglamenta modifikācija. |
| --- | --- |

(2)

2004. gada 31. marta Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Reglamenta modifikācija.

Izdevumu izdod Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas ģenerālsekretariāts, un tas satur dažādas Komitejas pilnsapulces pieņemtās modifikācijas. Grozītie Reglamenta noteikumi ir apzīmēti ar iekavās ieliktu skaitli aiz panta numura, kas norāda, uz kuru no minētajām modifikācijām tas attiecas.

PREAMBULA

| 1. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja nodrošina organizētas pilsoniskās sabiedrības dažādu ekonomisko un sociālo aprindu pārstāvību. Komiteja ir 1957. gadā uz Romas Līguma pamata nodibināta padomdevēja iestāde. |
| --- | --- |

1.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja nodrošina organizētas pilsoniskās sabiedrības dažādu ekonomisko un sociālo aprindu pārstāvību. Komiteja ir 1957. gadā uz Romas Līguma pamata nodibināta padomdevēja iestāde.

| 2. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas padomdevēja funkcijas dod iespēju Komitejas locekļiem, tātad arī viņu pārstāvētajām organizācijām, piedalīties Kopienas lēmumu pieņemšanas procesā. Dažādu, dažkārt diametrāli pretēju viedokļu salīdzināšanā un Padomnieku dialogā tiek iesaistīti ne vien parastie sociālie partneri, proti, darba devēji (I grupa) un darba ņēmēji (II grupa), bet arī visu citu sociālo un profesionālo interešu pārstāvji (III grupa). Pieredze, dialogs un viedokļu sakritības meklējumi, ar ko saistās šis darbs, var uzlabot Kopienas politisko lēmumu kvalitāti un uzticamību, padarot tos saprotamākus un pieņemamākus Eiropas pilsoņiem, kā arī vairot atklātību, kas ir būtiska demokrātijai. |
| --- | --- |

2.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas padomdevēja funkcijas dod iespēju Komitejas locekļiem, tātad arī viņu pārstāvētajām organizācijām, piedalīties Kopienas lēmumu pieņemšanas procesā. Dažādu, dažkārt diametrāli pretēju viedokļu salīdzināšanā un Padomnieku dialogā tiek iesaistīti ne vien parastie sociālie partneri, proti, darba devēji (I grupa) un darba ņēmēji (II grupa), bet arī visu citu sociālo un profesionālo interešu pārstāvji (III grupa). Pieredze, dialogs un viedokļu sakritības meklējumi, ar ko saistās šis darbs, var uzlabot Kopienas politisko lēmumu kvalitāti un uzticamību, padarot tos saprotamākus un pieņemamākus Eiropas pilsoņiem, kā arī vairot atklātību, kas ir būtiska demokrātijai.

| 3. | Eiropas iestāžu vidū Komiteja veic specifiskas funkcijas: tā visaugstākajā mērā ir organizētās pilsoniskās sabiedrības pārstāvības un diskusiju vieta, privileģēts sarunu biedrs šīs sabiedrības dialogā ar Savienības iestādēm. |
| --- | --- |

3.

Eiropas iestāžu vidū Komiteja veic specifiskas funkcijas: tā visaugstākajā mērā ir organizētās pilsoniskās sabiedrības pārstāvības un diskusiju vieta, privileģēts sarunu biedrs šīs sabiedrības dialogā ar Savienības iestādēm.

| 4. | Būdama vienlaikus forums un lēmumu izstrādāšanas vieta, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja veicina demokrātiskāku viedokļu izpausmi Eiropas Savienības izveidē, kā arī attiecībās ar trešo valstu ekonomiskajiem un sociālajiem spēkiem. Tādā veidā tā piedalās patiesas Eiropas pilsoņu apziņas veidošanā. |
| --- | --- |

4.

Būdama vienlaikus forums un lēmumu izstrādāšanas vieta, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja veicina demokrātiskāku viedokļu izpausmi Eiropas Savienības izveidē, kā arī attiecībās ar trešo valstu ekonomiskajiem un sociālajiem spēkiem. Tādā veidā tā piedalās patiesas Eiropas pilsoņu apziņas veidošanā.

| 5. | Lai varētu sekmīgi pildīt savus pienākumus, 2002. gada 17. jūlijā Komiteja saskaņā ar Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līguma 260. panta 2. punktu pieņēma šo Reglamentu. |
| --- | --- |

5.

Lai varētu sekmīgi pildīt savus pienākumus, 2002. gada 17. jūlijā Komiteja saskaņā ar Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līguma 260. panta 2. punktu pieņēma šo Reglamentu.

I SADAĻA

KOMITEJAS IEKĀRTA

I NODAĻA

Komitejas izveide

1. pants

| 1. | Komitejas darbība notiek četru gadu periodos. |
| --- | --- |

1.

Komitejas darbība notiek četru gadu periodos.

| 2. | Pēc katras sastāva atjaunošanas reizi četros gados Komiteju sasauc gados vecākais loceklis iespēju robežās ne ilgāk kā mēneša laikā pēc tam, kad Komitejas locekļiem ir paziņots, ka Padome viņus ir iecēlusi amatā. |
| --- | --- |

2.

Pēc katras sastāva atjaunošanas reizi četros gados Komiteju sasauc gados vecākais loceklis iespēju robežās ne ilgāk kā mēneša laikā pēc tam, kad Komitejas locekļiem ir paziņots, ka Padome viņus ir iecēlusi amatā.

2. pants

| 1. | Komitejā ir šādas struktūras: pilnsapulce, birojs, prezidents un darba grupas. |
| --- | --- |

1.

Komitejā ir šādas struktūras: pilnsapulce, birojs, prezidents un darba grupas.

| 2. | Komiteja sastāv no trim grupām, kuru izveidošanu un lomu nosaka 27. pants. |
| --- | --- |

2.

Komiteja sastāv no trim grupām, kuru izveidošanu un lomu nosaka 27. pants.

II NODAĻA

Birojs

3. pants (2)

| 1. | Birojs sastāv no 37 locekļiem, garantējot katras dalībvalsts pārstāvību tajā. |
| --- | --- |

1.

Birojs sastāv no 37 locekļiem, garantējot katras dalībvalsts pārstāvību tajā.

| 2. | Birojs ietver:






  a) | prezidentu, divus prezidenta vietniekus un 25 pilnsapulces tieši ievēlētos locekļus; |
| --- | --- | --- |

2.

Birojs ietver:

a)

prezidentu, divus prezidenta vietniekus un 25 pilnsapulces tieši ievēlētos locekļus;

| b) | trīs grupu priekšsēdētājus, kas ievēlēti atbilstīgi 27. panta nosacījumiem; |
| --- | --- |

b)

trīs grupu priekšsēdētājus, kas ievēlēti atbilstīgi 27. panta nosacījumiem;

| c) | sešus darba grupas priekšsēdētājus. |
| --- | --- |

c)

sešus darba grupas priekšsēdētājus.

| 3. | Prezidents tiek izraudzīts pārmaiņus no triju grupu locekļu vidus. |
| --- | --- |

3.

Prezidents tiek izraudzīts pārmaiņus no triju grupu locekļu vidus.

| 4. | Prezidents un prezidenta vietnieki nevar tikt ievēlēti no jauna pēc viņu divgadīgā mandāta izbeigšanās. |
| --- | --- |

4.

Prezidents un prezidenta vietnieki nevar tikt ievēlēti no jauna pēc viņu divgadīgā mandāta izbeigšanās.

| 5. | Prezidenta vietnieki tiek izvēlēti no to divu grupu locekļu vidus, kurās neietilpst prezidents. |
| --- | --- |

5.

Prezidenta vietnieki tiek izvēlēti no to divu grupu locekļu vidus, kurās neietilpst prezidents.

| 6. | Biroja locekļu ievēlēšana notiek saskaņā ar šā panta 1. punktā noteikto principu un ievērojot līdzsvaru starp grupām saskaņā ar 27. pantu. |
| --- | --- |

6.

Biroja locekļu ievēlēšana notiek saskaņā ar šā panta 1. punktā noteikto principu un ievērojot līdzsvaru starp grupām saskaņā ar 27. pantu.

4. pants

| 1. | Pirmās sesijas laikā, kuru notur atbilstoši 1. panta noteikumiem, Komiteja sava vecākā locekļa vadībā ievēlē no savu locekļu vidus prezidentu, divus prezidenta vietniekus, darba grupu priekšsēdētājus un pārējos Biroja locekļus, izņemot grupu priekšsēdētājus, uz diviem gadiem, rēķinot no Komitejas izveides dienas. |
| --- | --- |

1.

Pirmās sesijas laikā, kuru notur atbilstoši 1. panta noteikumiem, Komiteja sava vecākā locekļa vadībā ievēlē no savu locekļu vidus prezidentu, divus prezidenta vietniekus, darba grupu priekšsēdētājus un pārējos Biroja locekļus, izņemot grupu priekšsēdētājus, uz diviem gadiem, rēķinot no Komitejas izveides dienas.

| 2. | Laikā, kad prezidenta pienākumus veic Komitejas vecākais loceklis, debates drīkst notikt tikai par šīm vēlēšanām. |
| --- | --- |

2.

Laikā, kad prezidenta pienākumus veic Komitejas vecākais loceklis, debates drīkst notikt tikai par šīm vēlēšanām.

5. pants

Sēdi, kurā notiek Komitejas Biroja ievēlēšana uz kārtējā četru gadu pilnvaru laika pēdējiem diviem gadiem, sasauc prezidents, kura pilnvaru termiņš beidzas. Šī sēde tiek sasaukta tā mēneša sesijas sākumā, kurā beidzas pirmā Biroja pilnvaru termiņš, un to vada prezidents, kura pilnvaru termiņš beidzas.

6. pants

| 1. | Komiteja var savā sastāvā izveidot sagatavošanas komisiju, kurā ietilpst pa vienam pārstāvim no katras dalībvalsts un kurai tiek uzdots pieņemt kandidatūras un iesniegt pilnsapulcei kandidātu sarakstu, ņemot vērā 3. panta noteikumus. |
| --- | --- |

1.

Komiteja var savā sastāvā izveidot sagatavošanas komisiju, kurā ietilpst pa vienam pārstāvim no katras dalībvalsts un kurai tiek uzdots pieņemt kandidatūras un iesniegt pilnsapulcei kandidātu sarakstu, ņemot vērā 3. panta noteikumus.

| 2. | Atbilstoši šā panta noteikumiem Komiteja pauž savu viedokli par prezidenta un Biroja locekļu amatu kandidātu sarakstu vai sarakstiem. |
| --- | --- |

2.

Atbilstoši šā panta noteikumiem Komiteja pauž savu viedokli par prezidenta un Biroja locekļu amatu kandidātu sarakstu vai sarakstiem.

| 3. | Komiteja ievēlē (vajadzības gadījumā – secīgos balsojumos) Biroja locekļus, izņemot grupu un darba grupu priekšsēdētājus, balsojot par vienu vai vairākiem plurinomināliem sarakstiem. |
| --- | --- |

3.

Komiteja ievēlē (vajadzības gadījumā – secīgos balsojumos) Biroja locekļus, izņemot grupu un darba grupu priekšsēdētājus, balsojot par vienu vai vairākiem plurinomināliem sarakstiem.

| 4. | Atbilstoši 3. panta noteikumiem balsošanai iesniedzami tikai pilni kandidātu saraksti līdz ar katra kandidāta paziņojumu par piekrišanu balotēties vēlēšanās. |
| --- | --- |

4.

Atbilstoši 3. panta noteikumiem balsošanai iesniedzami tikai pilni kandidātu saraksti līdz ar katra kandidāta paziņojumu par piekrišanu balotēties vēlēšanās.

| 5. | Par Biroja locekļiem tiek ievēlēti tā saraksta kandidāti, kuri saņem visvairāk un vismaz ceturto daļu likumīgi nodoto balsu. |
| --- | --- |

5.

Par Biroja locekļiem tiek ievēlēti tā saraksta kandidāti, kuri saņem visvairāk un vismaz ceturto daļu likumīgi nodoto balsu.

| 6. | Pēc tam pilnsapulce ar vienkāršu balsu vairākumu ievēlē Komitejas prezidentu un prezidenta vietniekus no Biroja locekļu vidus, kuri ievēlēti saskaņā ar šā panta 3. punkta noteikumiem. |
| --- | --- |

6.

Pēc tam pilnsapulce ar vienkāršu balsu vairākumu ievēlē Komitejas prezidentu un prezidenta vietniekus no Biroja locekļu vidus, kuri ievēlēti saskaņā ar šā panta 3. punkta noteikumiem.

| 7. | Pēc tam Komiteja ar vienkāršu balsu vairākumu ievēlē darba grupu priekšsēdētājus. |
| --- | --- |

7.

Pēc tam Komiteja ar vienkāršu balsu vairākumu ievēlē darba grupu priekšsēdētājus.

| 8. | Nobeigumā Komiteja balso par visiem Biroja locekļiem kopumā. Viņi skaitās ievēlēti, ja saņem vismaz divas trešdaļas likumīgi nodoto balsu. |
| --- | --- |

8.

Nobeigumā Komiteja balso par visiem Biroja locekļiem kopumā. Viņi skaitās ievēlēti, ja saņem vismaz divas trešdaļas likumīgi nodoto balsu.

7. pants

Mandāta pienākumu pildīšanas nespējas gadījumā vai gadījumos, kuri paredzēti 70. panta 2. punktā, Biroja locekļi saskaņā ar šā Reglamenta 6. pantu tiek aizstāti uz viņu pilnvaru atlikušo laiku.

8. pants (2)

| 1. | Biroja sēdi sasauc prezidents – vai nu savu pilnvaru kārtā, vai arī pēc desmit locekļu pieprasījuma. |
| --- | --- |

1.

Biroja sēdi sasauc prezidents – vai nu savu pilnvaru kārtā, vai arī pēc desmit locekļu pieprasījuma.

| 2. | Par katru Biroja sēdi tiek sastādīts apspriešanas protokols. Šo protokolu iesniedz Birojam apstiprināšanai. |
| --- | --- |

2.

Par katru Biroja sēdi tiek sastādīts apspriešanas protokols. Šo protokolu iesniedz Birojam apstiprināšanai.

| 3. | Birojs izstrādā savas darbības noteikumus. |
| --- | --- |

3.

Birojs izstrādā savas darbības noteikumus.

| 4. | Tas vada Komitejas iekšējo organizāciju un darbību un apstiprina Reglamenta piemērošanas noteikumus. |
| --- | --- |

4.

Tas vada Komitejas iekšējo organizāciju un darbību un apstiprina Reglamenta piemērošanas noteikumus.

| 5. | Birojs un prezidents īsteno Finanšu regulā un Komitejas Reglamentā paredzētās pilnvaras budžeta un finanšu jomā. |
| --- | --- |

5.

Birojs un prezidents īsteno Finanšu regulā un Komitejas Reglamentā paredzētās pilnvaras budžeta un finanšu jomā.

| 6. | Ievērojot budžeta un finanšu procedūras, Birojs apstiprina noteikumu piemērošanu attiecībā uz locekļu, viņu vietnieku, kuri iecelti saskaņā ar 18. pantu, ceļa un uzturēšanās izdevumiem, kā arī dienas naudas summu ekspertiem, kuri iecelti saskaņā ar 23. pantu. |
| --- | --- |

6.

Ievērojot budžeta un finanšu procedūras, Birojs apstiprina noteikumu piemērošanu attiecībā uz locekļu, viņu vietnieku, kuri iecelti saskaņā ar 18. pantu, ceļa un uzturēšanās izdevumiem, kā arī dienas naudas summu ekspertiem, kuri iecelti saskaņā ar 23. pantu.

| 7. | Birojam ir politiskā atbildība par kopējo Komitejas vadīšanu. Tas īsteno šo atbildību, īpaši raugoties, lai Komitejas, tās struktūru un personāla darbība atbilstu tās institucionālajai lomai. |
| --- | --- |

7.

Birojam ir politiskā atbildība par kopējo Komitejas vadīšanu. Tas īsteno šo atbildību, īpaši raugoties, lai Komitejas, tās struktūru un personāla darbība atbilstu tās institucionālajai lomai.

| 8. | Birojs ir atbildīgs par cilvēku, budžeta un tehnisko resursu pareizu izmantošanu Līgumā noteikto uzdevumu izpildei. Proti, tas piedalās budžeta procedūrā un sekretariāta organizatoriskajā darbā. |
| --- | --- |

8.

Birojs ir atbildīgs par cilvēku, budžeta un tehnisko resursu pareizu izmantošanu Līgumā noteikto uzdevumu izpildei. Proti, tas piedalās budžeta procedūrā un sekretariāta organizatoriskajā darbā.

| 9. | Birojā pēc vajadzības var tikt izveidotas ad hoc grupas, lai izpētītu jebkuru tā kompetencē ietilpstošu jautājumu. Citi locekļi var tikt iesaistīti šo grupu darbā, izņemot jautājumus par amatpersonu iecelšanu. |
| --- | --- |

9.

Birojā pēc vajadzības var tikt izveidotas ad hoc grupas, lai izpētītu jebkuru tā kompetencē ietilpstošu jautājumu. Citi locekļi var tikt iesaistīti šo grupu darbā, izņemot jautājumus par amatpersonu iecelšanu.

| 10. | Ik pēc sešiem mēnešiem Birojs izskata Komitejas sniegto atzinumu tālāko gaitu, balstoties uz šajā sakarā sastādītu ziņojumu. |
| --- | --- |

10.

Ik pēc sešiem mēnešiem Birojs izskata Komitejas sniegto atzinumu tālāko gaitu, balstoties uz šajā sakarā sastādītu ziņojumu.

| 11. | Pēc locekļa vai ģenerālsekretāra pieprasījuma Birojs precizē Reglamenta un tā piemērošanas noteikumu skaidrojumu. Biroja skaidrojumi ir saistoši, taču tos var apstrīdēt, iesniedzot apelāciju pilnsapulcei, kurai pieder galīgā lēmuma tiesības. |
| --- | --- |

11.

Pēc locekļa vai ģenerālsekretāra pieprasījuma Birojs precizē Reglamenta un tā piemērošanas noteikumu skaidrojumu. Biroja skaidrojumi ir saistoši, taču tos var apstrīdēt, iesniedzot apelāciju pilnsapulcei, kurai pieder galīgā lēmuma tiesības.

| 12. | Atjaunojoties Komitejas sastāvam ik pēc četriem gadiem, Birojs, kuram beidzas pilnvaru termiņš, pilda kārtējos pienākumus līdz jaunās Komitejas pirmajai sesijai. |
| --- | --- |

12.

Atjaunojoties Komitejas sastāvam ik pēc četriem gadiem, Birojs, kuram beidzas pilnvaru termiņš, pilda kārtējos pienākumus līdz jaunās Komitejas pirmajai sesijai.

9. pants

Iestāžu sadarbības ietvaros Birojs var pilnvarot prezidentu slēgt sadarbības līgumus ar Eiropas Savienības iestādēm un struktūrām.

10. pants (2)

| 1. | Lai palīdzētu Birojam īstenot tā pilnvaras finanšu un budžeta jomā, tiek izveidota “budžeta grupa”. |
| --- | --- |

1.

Lai palīdzētu Birojam īstenot tā pilnvaras finanšu un budžeta jomā, tiek izveidota “budžeta grupa”.

| 2. | Budžeta grupu vada viens no diviem prezidenta vietniekiem prezidenta pakļautībā. Tā sastāv no deviņiem locekļiem, kurus Birojs ieceļ pēc grupu priekšlikuma. |
| --- | --- |

2.

Budžeta grupu vada viens no diviem prezidenta vietniekiem prezidenta pakļautībā. Tā sastāv no deviņiem locekļiem, kurus Birojs ieceļ pēc grupu priekšlikuma.

| 3. | Noteiktu jautājumu risināšanai Birojs var deleģēt lēmuma pieņemšanas pilnvaras budžeta grupai. |
| --- | --- |

3.

Noteiktu jautājumu risināšanai Birojs var deleģēt lēmuma pieņemšanas pilnvaras budžeta grupai.

| 4. | Budžeta grupā vienbalsīgi pieņemtie jautājumi bez diskusijām tiek nodoti apstiprināšanai Birojā. |
| --- | --- |

4.

Budžeta grupā vienbalsīgi pieņemtie jautājumi bez diskusijām tiek nodoti apstiprināšanai Birojā.

| 5. | Budžeta grupa piedalās budžeta izstrādāšanā un nodrošina tā pareizu izpildi. |
| --- | --- |

5.

Budžeta grupa piedalās budžeta izstrādāšanā un nodrošina tā pareizu izpildi.

| 6. | Budžeta grupas priekšsēdētājs piedalās sarunās ar budžeta institūcijām un par to atskaitās Birojam. |
| --- | --- |

6.

Budžeta grupas priekšsēdētājs piedalās sarunās ar budžeta institūcijām un par to atskaitās Birojam.

| 7. | Budžeta grupas pienākumos ietilpst padomu sniegšana prezidentam, Birojam un Komitejai, kā arī dienestu kontrole. |
| --- | --- |

7.

Budžeta grupas pienākumos ietilpst padomu sniegšana prezidentam, Birojam un Komitejai, kā arī dienestu kontrole.

10.a (2)

| 1. | Lai veicinātu Komitejas saziņas stratēģiju un nodrošinātu tās pārraudzību, tiek izveidota “saziņas grupa”. |
| --- | --- |

1.

Lai veicinātu Komitejas saziņas stratēģiju un nodrošinātu tās pārraudzību, tiek izveidota “saziņas grupa”.

| 2. | Saziņas grupu vada viens no diviem prezidenta vietniekiem, pakļaujoties prezidentam. Tā sastāv no deviņiem locekļiem, kurus Birojs ieceļ pēc grupu priekšlikuma. |
| --- | --- |

2.

Saziņas grupu vada viens no diviem prezidenta vietniekiem, pakļaujoties prezidentam. Tā sastāv no deviņiem locekļiem, kurus Birojs ieceļ pēc grupu priekšlikuma.

III NODAĻA

Prezidijs un prezidents

11. pants

| 1. | Prezidija sastāvā ir prezidents un divi prezidenta vietnieki. |
| --- | --- |

1.

Prezidija sastāvā ir prezidents un divi prezidenta vietnieki.

| 2. | Komitejas prezidijs tiekas ar grupu priekšsēdētājiem, lai sagatavotu Biroja un pilnsapulces darbu. Šajās apspriedēs, ja tas ir vajadzīgs vai vēlams, tiek aicināti piedalīties arī attiecīgo darba grupu priekšsēdētāji. |
| --- | --- |

2.

Komitejas prezidijs tiekas ar grupu priekšsēdētājiem, lai sagatavotu Biroja un pilnsapulces darbu. Šajās apspriedēs, ja tas ir vajadzīgs vai vēlams, tiek aicināti piedalīties arī attiecīgo darba grupu priekšsēdētāji.

| 3. | Komitejas darbības programmas noteikšanai prezidijs vismaz divas reizes gadā tiekas ar grupu priekšsēdētājiem un darba grupu priekšsēdētājiem. |
| --- | --- |

3.

Komitejas darbības programmas noteikšanai prezidijs vismaz divas reizes gadā tiekas ar grupu priekšsēdētājiem un darba grupu priekšsēdētājiem.

12. pants

| 1. | Prezidents vada Komitejas darbu saskaņā ar līgumiem un šā Reglamenta noteikumiem. |
| --- | --- |

1.

Prezidents vada Komitejas darbu saskaņā ar līgumiem un šā Reglamenta noteikumiem.

| 2. | Prezidents pastāvīgi iesaista savā darbā prezidenta vietniekus; viņš var tiem uzticēt noteiktus uzdevumus vai pienākumus, kuri ietilpst viņa kompetencē. |
| --- | --- |

2.

Prezidents pastāvīgi iesaista savā darbā prezidenta vietniekus; viņš var tiem uzticēt noteiktus uzdevumus vai pienākumus, kuri ietilpst viņa kompetencē.

| 3. | Prezidents var uzticēt ģenerālsekretāram noteiktu uzdevumu veikšanu uz noteiktu laiku. |
| --- | --- |

3.

Prezidents var uzticēt ģenerālsekretāram noteiktu uzdevumu veikšanu uz noteiktu laiku.

| 4. | Prezidentam ir tiesības pārstāvēt Komiteju ārējos sakaros. Noteiktos gadījumos viņš var deleģēt šīs pilnvaras vienam no prezidenta vietniekiem vai locekļiem. |
| --- | --- |

4.

Prezidentam ir tiesības pārstāvēt Komiteju ārējos sakaros. Noteiktos gadījumos viņš var deleģēt šīs pilnvaras vienam no prezidenta vietniekiem vai locekļiem.

| 5. | Prezidents ziņo Komitejai par pasākumiem un darbību, kas veikta Komitejas vārdā laika posmā starp sesijām. Šiem ziņojumiem neseko apspriešana. |
| --- | --- |

5.

Prezidents ziņo Komitejai par pasākumiem un darbību, kas veikta Komitejas vārdā laika posmā starp sesijām. Šiem ziņojumiem neseko apspriešana.

| 6. | Pēc ievēlēšanas amatā prezidents plenārajā sesijā izklāsta savu darbības programmu savam pilnvaru laikam. Tādā pašā veidā viņš savu pilnvaru termiņa beigās ziņo par īstenoto. |
| --- | --- |

6.

Pēc ievēlēšanas amatā prezidents plenārajā sesijā izklāsta savu darbības programmu savam pilnvaru laikam. Tādā pašā veidā viņš savu pilnvaru termiņa beigās ziņo par īstenoto.

Abi šie ziņojumi var tikt apspriesti pilnsapulcē.

13. pants (2)

Abi prezidenta vietnieki ir attiecīgi budžeta un saziņas grupu priekšsēdētāji un šā uzdevuma īstenošanā pakļaujas prezidentam.

IV NODAĻA

Darba grupas

14. pants

| 1. | Komitejas sastāvā ir paredzētas sešas darba grupas. Taču pēc Biroja priekšlikuma pilnsapulces plenārā sesija var nodibināt arī citas darba grupas jomās, uz kurām attiecas Līgumi. |
| --- | --- |

1.

Komitejas sastāvā ir paredzētas sešas darba grupas. Taču pēc Biroja priekšlikuma pilnsapulces plenārā sesija var nodibināt arī citas darba grupas jomās, uz kurām attiecas Līgumi.

| 2. | Dibināšanas sesijas gaitā reizi četros gados pēc katras atjaunošanās Komiteja izveido darba grupas. |
| --- | --- |

2.

Dibināšanas sesijas gaitā reizi četros gados pēc katras atjaunošanās Komiteja izveido darba grupas.

| 3. | Katras atjaunošanās gadījumā reizi četros gados var tikt izskatīts darba grupu saraksts un kompetences loks. |
| --- | --- |

3.

Katras atjaunošanās gadījumā reizi četros gados var tikt izskatīts darba grupu saraksts un kompetences loks.

15. pants

| 1. | Darba grupu locekļu skaitu nosaka Komiteja pēc Biroja priekšlikuma. |
| --- | --- |

1.

Darba grupu locekļu skaitu nosaka Komiteja pēc Biroja priekšlikuma.

| 2. | Katram Komitejas loceklim, izņemot prezidentu, jābūt vismaz vienas darba grupas sastāvā. |
| --- | --- |

2.

Katram Komitejas loceklim, izņemot prezidentu, jābūt vismaz vienas darba grupas sastāvā.

| 3. | Neviens nedrīkst būt vairāk kā divās darba grupās; izņēmumi pieļaujami ar Biroja atļauju un ar nolūku nodrošināt dalībvalstu taisnīgu pārstāvību. |
| --- | --- |

3.

Neviens nedrīkst būt vairāk kā divās darba grupās; izņēmumi pieļaujami ar Biroja atļauju un ar nolūku nodrošināt dalībvalstu taisnīgu pārstāvību.

| 4. | Komiteja ieceļ darba grupu locekļus uz diviem gadiem, un šo mandātu ir iespējams pagarināt. |
| --- | --- |

4.

Komiteja ieceļ darba grupu locekļus uz diviem gadiem, un šo mandātu ir iespējams pagarināt.

| 5. | Darba grupas locekļa nomaiņa notiek tādā pašā kārtībā kā iecelšana. |
| --- | --- |

5.

Darba grupas locekļa nomaiņa notiek tādā pašā kārtībā kā iecelšana.

16. pants (2)

| 1. | Darba grupas birojs tiek ievēlēts uz diviem gadiem, tas sastāv no divpadsmit locekļiem, no kuriem viens ir priekšsēdētājs un trīs ir priekšsēdētāja vietnieki, no katras grupas pa vienam. |
| --- | --- |

1.

Darba grupas birojs tiek ievēlēts uz diviem gadiem, tas sastāv no divpadsmit locekļiem, no kuriem viens ir priekšsēdētājs un trīs ir priekšsēdētāja vietnieki, no katras grupas pa vienam.

| 2. | Darba grupas priekšsēdētāja un pārējo tās biroja locekļu ievēlēšanu veic Komiteja. |
| --- | --- |

2.

Darba grupas priekšsēdētāja un pārējo tās biroja locekļu ievēlēšanu veic Komiteja.

| 3. | Biroja priekšsēdētājs un pārējie locekļi var tikt ievēlēti no jauna. |
| --- | --- |

3.

Biroja priekšsēdētājs un pārējie locekļi var tikt ievēlēti no jauna.

| 4. | Trīs darba grupu priekšsēdētāja postenis ik pa diviem gadiem tiek pakļauts rotācijai pa grupām. Tā pati grupa nevar ieņemt vienas darba grupas vadību vairāk kā četrus gadus no vietas. |
| --- | --- |

4.

Trīs darba grupu priekšsēdētāja postenis ik pa diviem gadiem tiek pakļauts rotācijai pa grupām. Tā pati grupa nevar ieņemt vienas darba grupas vadību vairāk kā četrus gadus no vietas.

17. pants

| 1. | Saskaņā ar šā Reglamenta 32. panta noteikumiem darba grupu uzdevums ir izstrādāt atzinumus vai informatīvos ziņojumus par jautājumiem, kuri tām nodoti izskatīšanai. |
| --- | --- |

1.

Saskaņā ar šā Reglamenta 32. panta noteikumiem darba grupu uzdevums ir izstrādāt atzinumus vai informatīvos ziņojumus par jautājumiem, kuri tām nodoti izskatīšanai.

| 2. | Lai izpētītu izskatīšanai nodotos jautājumus, darba grupas var savā sastāvā veidot izpētes vai redakcijas grupas vai iecelt vienu ziņotāju. Šis ziņotājs atbild par atzinumu tālāko gaitu pēc pieņemšanas plenārajā sesijā un laikus par to informē darba grupu. |
| --- | --- |

2.

Lai izpētītu izskatīšanai nodotos jautājumus, darba grupas var savā sastāvā veidot izpētes vai redakcijas grupas vai iecelt vienu ziņotāju. Šis ziņotājs atbild par atzinumu tālāko gaitu pēc pieņemšanas plenārajā sesijā un laikus par to informē darba grupu.

| 3. | Ziņotāju un – vajadzības gadījumā – līdzziņotāju ieceļ un izpētes un redakcijas grupu sastāvu nosaka, balstoties uz grupu priekšlikumiem. |
| --- | --- |

3.

Ziņotāju un – vajadzības gadījumā – līdzziņotāju ieceļ un izpētes un redakcijas grupu sastāvu nosaka, balstoties uz grupu priekšlikumiem.

| 4. | Izpētes grupas nevar būt pastāvīgi veidojumi, izņemot ārkārtas gadījumu, kad Birojs to iepriekš atļāvis uz tiem pašiem diviem gadiem. |
| --- | --- |

4.

Izpētes grupas nevar būt pastāvīgi veidojumi, izņemot ārkārtas gadījumu, kad Birojs to iepriekš atļāvis uz tiem pašiem diviem gadiem.

18. pants

| 1. | Kavēkļu gadījumā Komitejas loceklis var iecelt sev vietnieku darbam izpētes grupās. |
| --- | --- |

1.

Kavēkļu gadījumā Komitejas loceklis var iecelt sev vietnieku darbam izpētes grupās.

| 2. | Izraudzītā vietnieka vārds un amats jādara zināms Komitejas Birojam, lai saņemtu tā piekrišanu. |
| --- | --- |

2.

Izraudzītā vietnieka vārds un amats jādara zināms Komitejas Birojam, lai saņemtu tā piekrišanu.

| 3. | Vietnieks izpētes grupās veic tās pašas funkcijas, kādas ir loceklim, kura vietā viņš darbojas. |
| --- | --- |

3.

Vietnieks izpētes grupās veic tās pašas funkcijas, kādas ir loceklim, kura vietā viņš darbojas.

V NODAĻA

Apakškomitejas un galvenais ziņotājs

19. pants (2)

| 1. | Īpašos gadījumos Komiteja var savā iekšienē pēc Biroja iniciatīvas izveidot apakškomitejas, kuru uzdevums ir par stingri vispārīga rakstura horizontāliem jautājumiem izstrādāt atzinumu projektus vai informācijas ziņojumus, kas iesniedzami vispirms Birojam, pēc tam lemšanai Komitejā. |
| --- | --- |

1.

Īpašos gadījumos Komiteja var savā iekšienē pēc Biroja iniciatīvas izveidot apakškomitejas, kuru uzdevums ir par stingri vispārīga rakstura horizontāliem jautājumiem izstrādāt atzinumu projektus vai informācijas ziņojumus, kas iesniedzami vispirms Birojam, pēc tam lemšanai Komitejā.

| 2. | Sesiju starplaikos Birojs var turpināt veidot apakškomitejas ar nosacījumu, ka tās vēlāk tiek ratificētas Komitejā. Viena apakškomiteja var tikt izveidota tikai vienam mērķim. Līdz ar Komitejas nobalsošanu par tās sagatavoto atzinuma projektu vai informatīvo ziņojumu, tā beidz pastāvēšanu. |
| --- | --- |

2.

Sesiju starplaikos Birojs var turpināt veidot apakškomitejas ar nosacījumu, ka tās vēlāk tiek ratificētas Komitejā. Viena apakškomiteja var tikt izveidota tikai vienam mērķim. Līdz ar Komitejas nobalsošanu par tās sagatavoto atzinuma projektu vai informatīvo ziņojumu, tā beidz pastāvēšanu.

| 3. | Ja izrādās, ka kāds jautājums ietilpst vairāku darba grupu kompetencē, apakškomiteja tiek izveidota no attiecīgo darba grupu locekļiem. |
| --- | --- |

3.

Ja izrādās, ka kāds jautājums ietilpst vairāku darba grupu kompetencē, apakškomiteja tiek izveidota no attiecīgo darba grupu locekļiem.

| 4. | Uz apakškomitejām pēc analoģijas principa ir attiecināmi noteikumi par darba grupām. |
| --- | --- |

4.

Uz apakškomitejām pēc analoģijas principa ir attiecināmi noteikumi par darba grupām.

20. pants

Komiteja var iecelt galveno ziņotāju jebkurā jautājumā, kas tai nodots izskatīšanai.

VI NODAĻA

Novērošanas grupas, uzklausīšanas, eksperti

21. pants

| 1. | Ja izskatāmā jautājuma raksturs, plašums un specifika prasa īpaši elastīgus darba paņēmienus, procedūru un līdzekļus, tad Komiteja var izveidot novērošanas grupas. |
| --- | --- |

1.

Ja izskatāmā jautājuma raksturs, plašums un specifika prasa īpaši elastīgus darba paņēmienus, procedūru un līdzekļus, tad Komiteja var izveidot novērošanas grupas.

| 2. | Novērošanas grupa tiek iecelta ar pilnsapulces plenārās sesijas lēmumu, kurš apstiprina iepriekš pieņemtu Biroja lēmumu, kas pieņemts pēc kopīga grupu vai darba grupu priekšlikuma. |
| --- | --- |

2.

Novērošanas grupa tiek iecelta ar pilnsapulces plenārās sesijas lēmumu, kurš apstiprina iepriekš pieņemtu Biroja lēmumu, kas pieņemts pēc kopīga grupu vai darba grupu priekšlikuma.

| 3. | Lēmumā par novērošanas grupas izveidi jānosaka tās darbības priekšmets, struktūra, sastāvs, darbības ilgums un noteikumi. |
| --- | --- |

3.

Lēmumā par novērošanas grupas izveidi jānosaka tās darbības priekšmets, struktūra, sastāvs, darbības ilgums un noteikumi.

22. pants

Dažādas Komitejas darba grupas un struktūras var veikt pie Komitejas nepiederošu personu uzklausīšanu, ja tā vajadzīga kādas problēmas svarīguma dēļ. Ja minēto personu ierašanās ir saistīta ar papildu izdevumiem, tad attiecīgajai instancei ir iepriekš jāiesniedz Komitejas Birojam atļaujas pieprasījums un programma, kas attaisno šo pasākumu. Tāda pieprasījuma nolūks ir precizēt problēmas aspektus, kuros, pēc šīs instances domām, ir vajadzīga palīdzība no ārienes.

23. pants

Veicot noteikta darba sagatavošanu, prezidents vajadzības gadījumā var pēc savas, pēc grupu, darba grupu vai ziņotāju iniciatīvas norīkot ekspertus saskaņā ar Biroja apstiprinātiem noteikumiem atbilstoši 8. panta 6. punkta norādījumiem.

VII NODAĻA

Padomdevējas komisijas

24. pants (2)

| 1. | Komiteja ir tiesīga veidot padomdevējas komisijas. Tās sastāv no Komitejas locekļiem un no organizētas pilsoniskās sabiedrības pilnvarotiem pārstāvjiem, kas pārstāv jomas, ko Komiteja vēlas piesaistīt. |
| --- | --- |

1.

Komiteja ir tiesīga veidot padomdevējas komisijas. Tās sastāv no Komitejas locekļiem un no organizētas pilsoniskās sabiedrības pilnvarotiem pārstāvjiem, kas pārstāv jomas, ko Komiteja vēlas piesaistīt.

| 2. | Komisiju veidošanu nosaka ar pilnsapulces plenārās sesijas lēmumu, kas apstiprina Biroja pieņemto lēmumu. Lēmumā par komisiju veidošanu ir jānorāda tās mērķis, struktūra, sastāvs, ilgums un noteikumi. |
| --- | --- |

2.

Komisiju veidošanu nosaka ar pilnsapulces plenārās sesijas lēmumu, kas apstiprina Biroja pieņemto lēmumu. Lēmumā par komisiju veidošanu ir jānorāda tās mērķis, struktūra, sastāvs, ilgums un noteikumi.

| 3. | Atbilstīgi šā panta 1. un 2. punkta nosacījumiem var tikt izveidota “industriālo pārmaiņu konsultatīvā komisija” (CCMI), kas sastāv no Komitejas locekļiem un pilnvarotiem pārstāvjiem no ogļu un tērauda nozares un ar to saistīto nozaru profesionālajām organizācijām. Šīs komisijas prezidentam ir jābūt Biroja loceklim. Viņš tiek izvēlēts no divdesmit pieciem Biroja locekļiem, uz kuriem attiecas šā Reglamenta 3. panta 2. punkta a) apakšpunkts. |
| --- | --- |

3.

Atbilstīgi šā panta 1. un 2. punkta nosacījumiem var tikt izveidota “industriālo pārmaiņu konsultatīvā komisija” (CCMI), kas sastāv no Komitejas locekļiem un pilnvarotiem pārstāvjiem no ogļu un tērauda nozares un ar to saistīto nozaru profesionālajām organizācijām. Šīs komisijas prezidentam ir jābūt Biroja loceklim. Viņš tiek izvēlēts no divdesmit pieciem Biroja locekļiem, uz kuriem attiecas šā Reglamenta 3. panta 2. punkta a) apakšpunkts.

VIII NODAĻA

Dialogs ar Eiropas Savienības un trešo valstu sociālekonomiskajām organizācijām

25. pants

| 1. | Komiteja var pēc Biroja iniciatīvas uzturēt strukturētas attiecības ar Eiropas Savienības un trešo valstu pilsoniskās sabiedrības ekonomiskajām un sociālajām padomēm, līdzīgām sociālekonomiska rakstura iestādēm un organizācijām. |
| --- | --- |

1.

Komiteja var pēc Biroja iniciatīvas uzturēt strukturētas attiecības ar Eiropas Savienības un trešo valstu pilsoniskās sabiedrības ekonomiskajām un sociālajām padomēm, līdzīgām sociālekonomiska rakstura iestādēm un organizācijām.

| 2. | Tāpat Komiteja veic darbību, kuras mērķis ir radīt ekonomiskās un sociālās padomes vai tamlīdzīgas iestādes valstīs, kurās tādu vēl nav. |
| --- | --- |

2.

Tāpat Komiteja veic darbību, kuras mērķis ir radīt ekonomiskās un sociālās padomes vai tamlīdzīgas iestādes valstīs, kurās tādu vēl nav.

26. pants

| 1. | Komiteja pēc Biroja ierosinājuma var norīkot delegācijas attiecību uzturēšanai ar dažādām organizētās pilsoniskās sabiedrības sociālekonomiska rakstura jomām valstīs un valstu apvienībās ārpus Eiropas Savienības. |
| --- | --- |

1.

Komiteja pēc Biroja ierosinājuma var norīkot delegācijas attiecību uzturēšanai ar dažādām organizētās pilsoniskās sabiedrības sociālekonomiska rakstura jomām valstīs un valstu apvienībās ārpus Eiropas Savienības.

| 2. | Sadarbība starp Komiteju un tās partneriem no organizētās pilsoniskās sabiedrības kandidātvalstīs notiek jaukto padomdevēju komisiju ietvaros, kur šādas komisijas ir izveidojušas Asociācijas padomes. Parasti tā norisinās kontaktgrupās. |
| --- | --- |

2.

Sadarbība starp Komiteju un tās partneriem no organizētās pilsoniskās sabiedrības kandidātvalstīs notiek jaukto padomdevēju komisiju ietvaros, kur šādas komisijas ir izveidojušas Asociācijas padomes. Parasti tā norisinās kontaktgrupās.

IX NODAĻA

Grupas un interešu grupas

27. pants

| 1. | Komiteja sastāv no trim locekļu grupām, kuras attiecīgi pārstāv darba devējus, darba ņēmējus un pārējās organizētas pilsoniskās sabiedrības sociālekonomiskās jomas. |
| --- | --- |

1.

Komiteja sastāv no trim locekļu grupām, kuras attiecīgi pārstāv darba devējus, darba ņēmējus un pārējās organizētas pilsoniskās sabiedrības sociālekonomiskās jomas.

| 2. | Šīs grupas ievēlē savus priekšsēdētājus un priekšsēdētāja vietniekus. Grupas piedalās Komitejas un tās struktūru darba sagatavošanā, organizēšanā un koordinēšanā. Tās sekmē šo struktūru informēšanu. Tām attiecīgi ir savs sekretariāts. |
| --- | --- |

2.

Šīs grupas ievēlē savus priekšsēdētājus un priekšsēdētāja vietniekus. Grupas piedalās Komitejas un tās struktūru darba sagatavošanā, organizēšanā un koordinēšanā. Tās sekmē šo struktūru informēšanu. Tām attiecīgi ir savs sekretariāts.

| 3. | Saskaņā ar 3. panta 2. punkta b) apakšpunktu grupu priekšsēdētāji ir Biroja locekļi. |
| --- | --- |

3.

Saskaņā ar 3. panta 2. punkta b) apakšpunktu grupu priekšsēdētāji ir Biroja locekļi.

| 4. | Grupu priekšsēdētāji palīdz Komitejas prezidentam un prezidenta vietniekiem izstrādāt pamatmērķus un – vajadzības gadījumā – kontrolēt izdevumus. |
| --- | --- |

4.

Grupu priekšsēdētāji palīdz Komitejas prezidentam un prezidenta vietniekiem izstrādāt pamatmērķus un – vajadzības gadījumā – kontrolēt izdevumus.

| 5. | Grupu priekšsēdētāji kopā ar Komitejas prezidentu un prezidenta vietniekiem piedalās Biroja un pilnsapulces darba sagatavošanā. |
| --- | --- |

5.

Grupu priekšsēdētāji kopā ar Komitejas prezidentu un prezidenta vietniekiem piedalās Biroja un pilnsapulces darba sagatavošanā.

| 6. | Saskaņā ar 6. panta 7. punktu grupas iesniedz pilnsapulcei priekšlikumus par darba grupu priekšsēdētāju un saskaņā ar 16. pantu – par darba grupu biroju ievēlēšanu. |
| --- | --- |

6.

Saskaņā ar 6. panta 7. punktu grupas iesniedz pilnsapulcei priekšlikumus par darba grupu priekšsēdētāju un saskaņā ar 16. pantu – par darba grupu biroju ievēlēšanu.

| 7. | Grupas iesniedz priekšlikumus par budžeta grupas sastāvu, kuru Birojs veido saskaņā ar 10. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

7.

Grupas iesniedz priekšlikumus par budžeta grupas sastāvu, kuru Birojs veido saskaņā ar 10. panta 1. punktu.

| 8. | Grupas iesniedz priekšlikumus par novērošanas grupu un konsultatīvo komisiju sastāvu, kuras pilnsapulce veido attiecīgi saskaņā ar 21. un 24. pantu. |
| --- | --- |

8.

Grupas iesniedz priekšlikumus par novērošanas grupu un konsultatīvo komisiju sastāvu, kuras pilnsapulce veido attiecīgi saskaņā ar 21. un 24. pantu.

| 9. | Grupas iesniedz priekšlikumus par delegāciju un jaukto padomdevēju komisiju sastāvu, kuras tiek veidotas attiecīgi saskaņā ar 26. panta 1. un 2. punktu. |
| --- | --- |

9.

Grupas iesniedz priekšlikumus par delegāciju un jaukto padomdevēju komisiju sastāvu, kuras tiek veidotas attiecīgi saskaņā ar 26. panta 1. un 2. punktu.

| 10. | Grupas iesniedz priekšlikumus par ziņotājiem un par izpētes un redakcijas grupu sastāvu, kuras darba grupas norīko vai izveido saskaņā ar 17. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

10.

Grupas iesniedz priekšlikumus par ziņotājiem un par izpētes un redakcijas grupu sastāvu, kuras darba grupas norīko vai izveido saskaņā ar 17. panta 3. punktu.

| 11. | Darbojoties atbilstoši šā panta 6.–10. punktam, grupas ņem vērā dalībvalstu pārstāvību Komitejā, dažādas ekonomiskās un sociālās darbības sastāvdaļas, kompetences sadalījumu un korektas vadības kritērijus. |
| --- | --- |

11.

Darbojoties atbilstoši šā panta 6.–10. punktam, grupas ņem vērā dalībvalstu pārstāvību Komitejā, dažādas ekonomiskās un sociālās darbības sastāvdaļas, kompetences sadalījumu un korektas vadības kritērijus.

| 12. | Locekļi var brīvprātīgi pievienoties vienai no grupām, ja vien viņu atbilstību atzīst pārējie grupas locekļi. Loceklis nevar būt vienlaicīgi vairāku grupu sastāvā. |
| --- | --- |

12.

Locekļi var brīvprātīgi pievienoties vienai no grupām, ja vien viņu atbilstību atzīst pārējie grupas locekļi. Loceklis nevar būt vienlaicīgi vairāku grupu sastāvā.

| 13. | Locekļiem, kuri nav nevienas grupas sastāvā, ģenerālsekretariāts nodrošina materiālo un tehnisko palīdzību, kas vajadzīga viņu pilnvaru īstenošanai. Viņi var piedalīties izpētes grupu un citu iekšējo struktūru darbā pēc Komitejas prezidenta lēmuma, kas tiek pieņemts, konsultējoties ar grupām. |
| --- | --- |

13.

Locekļiem, kuri nav nevienas grupas sastāvā, ģenerālsekretariāts nodrošina materiālo un tehnisko palīdzību, kas vajadzīga viņu pilnvaru īstenošanai. Viņi var piedalīties izpētes grupu un citu iekšējo struktūru darbā pēc Komitejas prezidenta lēmuma, kas tiek pieņemts, konsultējoties ar grupām.

28. pants

| 1. | Komitejas locekļi var pēc pašu vēlēšanās apvienoties interešu grupās, kuras pārstāv dažādas Eiropas Savienības organizētās pilsoniskās sabiedrības sociālekonomiskās jomas. |
| --- | --- |

1.

Komitejas locekļi var pēc pašu vēlēšanās apvienoties interešu grupās, kuras pārstāv dažādas Eiropas Savienības organizētās pilsoniskās sabiedrības sociālekonomiskās jomas.

| 2. | Interešu grupu sastāvā var būt triju Komitejas grupu locekļi. Loceklis nevar būt vienlaicīgi vairāku interešu grupu sastāvā. |
| --- | --- |

2.

Interešu grupu sastāvā var būt triju Komitejas grupu locekļi. Loceklis nevar būt vienlaicīgi vairāku interešu grupu sastāvā.

| 3. | Interešu grupu izveidošanu apstiprina Birojs, kurš par to ziņo pilnsapulcei. |
| --- | --- |

3.

Interešu grupu izveidošanu apstiprina Birojs, kurš par to ziņo pilnsapulcei.

II SADAĻA

KOMITEJAS DARBĪBA

I NODAĻA

Konsultēšanās ar Komiteju

29. pants

| 1. | Komiteju sasauc tās prezidents, lai pēc Padomes, Komisijas vai Eiropas Parlamenta pieprasījuma izstrādātu atzinumus. |
| --- | --- |

1.

Komiteju sasauc tās prezidents, lai pēc Padomes, Komisijas vai Eiropas Parlamenta pieprasījuma izstrādātu atzinumus.

| 2. | Prezidents sasauc Komiteju arī pēc tās Biroja priekšlikuma un ar tās locekļu vairākuma piekrišanu, lai Komiteja pēc savas iniciatīvas sniegtu atzinumus par visām problēmām, kuras risināmas Eiropas Savienībai. |
| --- | --- |

2.

Prezidents sasauc Komiteju arī pēc tās Biroja priekšlikuma un ar tās locekļu vairākuma piekrišanu, lai Komiteja pēc savas iniciatīvas sniegtu atzinumus par visām problēmām, kuras risināmas Eiropas Savienībai.

30. pants

Saskaņā ar 29. panta 1. punkta atzinumu pieprasījumi tiek adresēti Komitejas prezidentam. Prezidents saziņā ar Biroju organizē Komitejas darbu, pēc iespējas ņemot vērā atzinuma pieprasījumā norādītos termiņus.

31. pants

Komiteja var pēc Biroja priekšlikuma pieņemt lēmumu par informatīvā ziņojuma izstrādāšanu par jebkuru jautājumu, kurš ir saistīts ar Eiropas Savienības politiku.

II NODAĻA

Darba organizācija

A.   Darbs darba grupās

32. pants (1)

| 1. | Lai izstrādātu atzinumu vai informatīvo ziņojumu, Birojs saskaņā ar 8. panta 4. punktu uzdod šajā jautājumā kompetentai darba grupai veikt attiecīgo sagatavošanas darbu. Ja problēma nepārprotami ir noteiktas darba grupas kompetencē, tad uzdevumu tai dod prezidents, kurš par to informē Biroju. |
| --- | --- |

1.

Lai izstrādātu atzinumu vai informatīvo ziņojumu, Birojs saskaņā ar 8. panta 4. punktu uzdod šajā jautājumā kompetentai darba grupai veikt attiecīgo sagatavošanas darbu. Ja problēma nepārprotami ir noteiktas darba grupas kompetencē, tad uzdevumu tai dod prezidents, kurš par to informē Biroju.

| 2. | Ja kāda darba grupa, kura ir nozīmēta kāda atzinuma izstrādāšanā, vēlas uzklausīt Industriālo pārmaiņu konsultatīvās komisijas (CCMI) viedokli vai ja CCMI vēlas izteikties par kādai darba grupai iedalītu atzinuma tēmu, Birojs var pilnvarot CCMI izstrādāt papildatzinumu par vienu vai vairākiem punktiem, kas ir atzinuma pieprasījuma saturā. Birojs var pieņemt šo lēmumu arī pēc savas iniciatīvas. Birojam jāorganizē Komitejas darbs tā, lai CCMI var izstrādāt savu atzinumu pieteikami laicīgi, lai to varētu ņemt vērā darba grupas.
  Ziņošanai Komitejai atbildīgas ir tikai darba grupas. Tādēļ tām jāpievieno Padomdevējas komisijas atzinums savam pašas atzinumam. |
| --- | --- |

2.

Ja kāda darba grupa, kura ir nozīmēta kāda atzinuma izstrādāšanā, vēlas uzklausīt Industriālo pārmaiņu konsultatīvās komisijas (CCMI) viedokli vai ja CCMI vēlas izteikties par kādai darba grupai iedalītu atzinuma tēmu, Birojs var pilnvarot CCMI izstrādāt papildatzinumu par vienu vai vairākiem punktiem, kas ir atzinuma pieprasījuma saturā. Birojs var pieņemt šo lēmumu arī pēc savas iniciatīvas. Birojam jāorganizē Komitejas darbs tā, lai CCMI var izstrādāt savu atzinumu pieteikami laicīgi, lai to varētu ņemt vērā darba grupas.

Ziņošanai Komitejai atbildīgas ir tikai darba grupas. Tādēļ tām jāpievieno Padomdevējas komisijas atzinums savam pašas atzinumam.

| 3. | Prezidents informē attiecīgās darba grupas priekšsēdētāju par lēmumu un termiņu, kad darba grupas darbam jābūt pabeigtam. |
| --- | --- |

3.

Prezidents informē attiecīgās darba grupas priekšsēdētāju par lēmumu un termiņu, kad darba grupas darbam jābūt pabeigtam.

| 4. | Prezidents informē Komitejas locekļus par atzinuma pieprasījumu un paziņo datumu, kad šis jautājums būs plenārās sesijas dienas kārtībā. |
| --- | --- |

4.

Prezidents informē Komitejas locekļus par atzinuma pieprasījumu un paziņo datumu, kad šis jautājums būs plenārās sesijas dienas kārtībā.

33. pants

Darba grupas nerīko kopīgas apspriedes.

34. pants

Prezidents ar Biroja piekrišanu var atļaut kādai darba grupai sarīkot kopīgu sēdi ar kādu no Eiropas Parlamenta vai Reģionu komitejas komisijām vai ar kādu citu no Komitejas darba grupām.

35. pants

Saskaņā ar šā Reglamenta noteikumiem darba grupu priekšsēdētāji sasauc attiecīgo darba grupu sēdes.

36. pants

| 1. | Darba grupu sēdi sagatavo darba grupas priekšsēdētājs saziņā ar tās Biroju. |
| --- | --- |

1.

Darba grupu sēdi sagatavo darba grupas priekšsēdētājs saziņā ar tās Biroju.

| 2. | Sēdi vada darba grupas priekšsēdētājs vai – viņa prombūtnes gadījumā – viens no priekšsēdētāja vietniekiem. |
| --- | --- |

2.

Sēdi vada darba grupas priekšsēdētājs vai – viņa prombūtnes gadījumā – viens no priekšsēdētāja vietniekiem.

37. pants

| 1. | Darba grupas sēde ir likumīga, ja tajā piedalās vai ir pārstāvēta vairāk nekā puse no iecelto grupas locekļu skaita. |
| --- | --- |

1.

Darba grupas sēde ir likumīga, ja tajā piedalās vai ir pārstāvēta vairāk nekā puse no iecelto grupas locekļu skaita.

| 2. | Ja nav kvoruma, tad priekšsēdētājs slēdz šo sēdi un sasauc jaunu, nosakot tās termiņu pēc sava ieskata, bet noteikti tajā pašā dienā; jaunā sēde ir likumīga neatkarīgi no klātesošo vai pārstāvēto locekļu skaita. |
| --- | --- |

2.

Ja nav kvoruma, tad priekšsēdētājs slēdz šo sēdi un sasauc jaunu, nosakot tās termiņu pēc sava ieskata, bet noteikti tajā pašā dienā; jaunā sēde ir likumīga neatkarīgi no klātesošo vai pārstāvēto locekļu skaita.

38. pants

Darba grupa izstrādā atzinumu, balstoties uz ziņotāja un – vajadzības gadījumā – līdzziņotāja iesniegto atzinuma projektu.

39. pants

| 1. | Darba grupas atzinumā ietilpst tikai tie dokumenti, kurus tā ir pieņēmusi saskaņā ar šā Reglamenta 56. pantā paredzēto procedūru. |
| --- | --- |

1.

Darba grupas atzinumā ietilpst tikai tie dokumenti, kurus tā ir pieņēmusi saskaņā ar šā Reglamenta 56. pantā paredzēto procedūru.

| 2. | Noraidīto labojumu teksts tiek pievienots pielikumā, norādot notikušos balsojumus, ja šie labojumi ir saņēmuši vismaz ceturto daļu nodoto balsu. |
| --- | --- |

2.

Noraidīto labojumu teksts tiek pievienots pielikumā, norādot notikušos balsojumus, ja šie labojumi ir saņēmuši vismaz ceturto daļu nodoto balsu.

40. pants

Saskaņā ar 39. pantu darba grupas priekšsēdētājs nodod Komitejas prezidentam darba grupas atzinumu kopā ar pielikuma dokumentiem, un Birojs pēc iespējas drīzāk to iesniedz Komitejai. Šie dokumenti ir laikus jānosūta Komitejas locekļiem.

41. pants

Par katru darba grupas sēdi sastāda īsu protokolu. Šo protokolu iesniedz darba grupai apstiprināšanai.

42. pants

Prezidents ar Biroja vai – vajadzības gadījumā – pilnsapulces piekrišanu var pieprasīt, lai darba grupa izskata jautājumu no jauna, ja viņam šķiet, ka nav ievēroti atzinuma izstrādāšanas procedūras noteikumi, kuri ietverti šajā Reglamentā, vai viņš uzskata, ka vajadzīga papildu izpēte.

43. pants

| 1. | Saskaņā ar 17. panta 2. punkta noteikumiem sagatavošanas darbs darba grupās parasti notiek izpētes grupā. |
| --- | --- |

1.

Saskaņā ar 17. panta 2. punkta noteikumiem sagatavošanas darbs darba grupās parasti notiek izpētes grupā.

| 2. | Ziņotājs, kuram vajadzības gadījumā palīdz viens vai vairāki līdzziņotāji un eksperts, izskata izvirzīto problēmu, noskaidro viedokļus un uz šā pamata izstrādā atzinuma projektu, kuru iesniedz darba grupas priekšsēdētājam. |
| --- | --- |

2.

Ziņotājs, kuram vajadzības gadījumā palīdz viens vai vairāki līdzziņotāji un eksperts, izskata izvirzīto problēmu, noskaidro viedokļus un uz šā pamata izstrādā atzinuma projektu, kuru iesniedz darba grupas priekšsēdētājam.

| 3. | Izpētes grupās netiek veikta balsošana. |
| --- | --- |

3.

Izpētes grupās netiek veikta balsošana.

B.   Darbs plenārajās sesijās

44. pants

Pilnsapulce, kas ir visu Komitejas locekļu kopums, pulcējas plenārajās sesijās.

45. pants

| 1. | Sesiju sagatavošanu veic prezidents saziņā ar Biroju. Lai organizētu pilnsapulces darbu, Birojs rīko sanāksmi pirms katras sesijas un vajadzības gadījumā arī sesijas laikā. |
| --- | --- |

1.

Sesiju sagatavošanu veic prezidents saziņā ar Biroju. Lai organizētu pilnsapulces darbu, Birojs rīko sanāksmi pirms katras sesijas un vajadzības gadījumā arī sesijas laikā.

| 2. | Birojs var noteikt katra atzinuma apspriešanas ilgumu plenārajā sesijā. |
| --- | --- |

2.

Birojs var noteikt katra atzinuma apspriešanas ilgumu plenārajā sesijā.

46. pants

| 1. | Vismaz piecpadsmit dienas pirms sesijas atklāšanas prezidents nosūta katram Komitejas loceklim, kā arī Padomei, Komisijai un Eiropas Parlamentam dienas kārtības projektu, kuru ir apstiprinājis Birojs pēc prezidija priekšlikuma sadarbībā ar grupu priekšsēdētājiem. |
| --- | --- |

1.

Vismaz piecpadsmit dienas pirms sesijas atklāšanas prezidents nosūta katram Komitejas loceklim, kā arī Padomei, Komisijai un Eiropas Parlamentam dienas kārtības projektu, kuru ir apstiprinājis Birojs pēc prezidija priekšlikuma sadarbībā ar grupu priekšsēdētājiem.

| 2. | Atklājot katru sesiju, apstiprināšanai pilnsapulcē tiek iesniegts dienas kārtības projekts. Kad dienas kārtības projekts ir pieņemts, tā punkti izskatāmi sēdē, kurā tie iekļauti. Komitejas sēžu darbā vajadzīgie dokumenti tiek nosūtīti locekļiem saskaņā ar 40. pantu. |
| --- | --- |

2.

Atklājot katru sesiju, apstiprināšanai pilnsapulcē tiek iesniegts dienas kārtības projekts. Kad dienas kārtības projekts ir pieņemts, tā punkti izskatāmi sēdē, kurā tie iekļauti. Komitejas sēžu darbā vajadzīgie dokumenti tiek nosūtīti locekļiem saskaņā ar 40. pantu.

47. pants

| 1. | Komitejas sanāksme ir tiesīga lemt, ja tajā piedalās vai ir pārstāvēta vairāk nekā puse tās locekļu. |
| --- | --- |

1.

Komitejas sanāksme ir tiesīga lemt, ja tajā piedalās vai ir pārstāvēta vairāk nekā puse tās locekļu.

| 2. | Ja nav kvoruma, tad prezidents slēdz šo sanāksmi un sasauc jaunu, nosakot tās termiņu pēc sava ieskata, bet noteikti tās pašas sesijas laikā; jaunā sēde ir tiesīga lemt neatkarīgi no klātesošo vai pārstāvēto locekļu skaita. |
| --- | --- |

2.

Ja nav kvoruma, tad prezidents slēdz šo sanāksmi un sasauc jaunu, nosakot tās termiņu pēc sava ieskata, bet noteikti tās pašas sesijas laikā; jaunā sēde ir tiesīga lemt neatkarīgi no klātesošo vai pārstāvēto locekļu skaita.

48. pants

Kad tiek apstiprināta dienas kārtība, prezidents vajadzības gadījumā izziņo debates par aktuālu problēmu.

49. pants

Komiteja var mainīt dienas kārtības projektu, lai izskatītu rezolūciju projektus, kurus atbilstoši spēkā esošajai procedūrai iesniegusi viena vai vairākas grupas.

50. pants (2)

| 1. | Prezidents atklāj sesiju, vada debates un seko reglamenta ievērošanai. Viņam palīdz prezidenta vietnieki. |
| --- | --- |

1.

Prezidents atklāj sesiju, vada debates un seko reglamenta ievērošanai. Viņam palīdz prezidenta vietnieki.

| 2. | Prezidentu viņa prombūtnē aizvieto prezidenta vietnieki. Prezidenta vietnieku prombūtnes gadījumā aizvietošanu uzņemas gados vecākais Biroja loceklis. |
| --- | --- |

2.

Prezidentu viņa prombūtnē aizvieto prezidenta vietnieki. Prezidenta vietnieku prombūtnes gadījumā aizvietošanu uzņemas gados vecākais Biroja loceklis.

| 3. | Komiteja pieņem lēmumus, balstoties uz darbu, ko veikusi pilnsapulcei ziņot kompetenta darba grupa. |
| --- | --- |

3.

Komiteja pieņem lēmumus, balstoties uz darbu, ko veikusi pilnsapulcei ziņot kompetenta darba grupa.

| 4. | Ja nav bijis negatīvu balsojumu teksta pieņemšanai darba grupā, Birojs var ierosināt pilnsapulcē balsojumu bez debatēm. Šāda procedūra tiek pielietota, ja vismaz 25 locekļi neizsaka iebildumus. |
| --- | --- |

4.

Ja nav bijis negatīvu balsojumu teksta pieņemšanai darba grupā, Birojs var ierosināt pilnsapulcē balsojumu bez debatēm. Šāda procedūra tiek pielietota, ja vismaz 25 locekļi neizsaka iebildumus.

| 5. | Ja pilnsapulcē par tekstu nav nodots balsu vairākums, Komitejas prezidents, saskaņojot ar pilnsapulci, var nosūtīt šo tekstu uz kompetentu darba grupu jaunai izskatīšanai vai iecelt jaunu galveno ziņotāju, kurš tās pašas sesijas vai citas sesijas laikā piedāvā jaunu atzinuma projektu. |
| --- | --- |

5.

Ja pilnsapulcē par tekstu nav nodots balsu vairākums, Komitejas prezidents, saskaņojot ar pilnsapulci, var nosūtīt šo tekstu uz kompetentu darba grupu jaunai izskatīšanai vai iecelt jaunu galveno ziņotāju, kurš tās pašas sesijas vai citas sesijas laikā piedāvā jaunu atzinuma projektu.

51. pants (2)

| 1. | Izmaiņu pieteikumi ir jānoformē rakstveidā ar autoru parakstiem un jāiesniedz sekretariātam pirms sesijas sākuma. |
| --- | --- |

1.

Izmaiņu pieteikumi ir jānoformē rakstveidā ar autoru parakstiem un jāiesniedz sekretariātam pirms sesijas sākuma.

| 2. | Pilnsapulces darba labas organizācijas nolūkā Birojs nosaka izmaiņu pieteikumu iesniegšanas kārtību. |
| --- | --- |

2.

Pilnsapulces darba labas organizācijas nolūkā Birojs nosaka izmaiņu pieteikumu iesniegšanas kārtību.

| 3. | Tomēr Komitejai ir jāpieņem izmaiņu pieteikumi arī pirms atsevišķu sēžu sākuma, ja uz tiem ir vismaz piecpadsmit locekļu paraksti. |
| --- | --- |

3.

Tomēr Komitejai ir jāpieņem izmaiņu pieteikumi arī pirms atsevišķu sēžu sākuma, ja uz tiem ir vismaz piecpadsmit locekļu paraksti.

| 4. | Izmaiņu pieteikumos ir jānorāda, uz kuru teksta daļu tie attiecas, un komentāros ir jāsniedz pamatojuma īss izklāsts. |
| --- | --- |

4.

Izmaiņu pieteikumos ir jānorāda, uz kuru teksta daļu tie attiecas, un komentāros ir jāsniedz pamatojuma īss izklāsts.

| 5. | Tiek noteikts, ka pilnsapulce par katru izmaiņu pieteikumu noklausās tā autoru, vienu oponentu un ziņotāju. |
| --- | --- |

5.

Tiek noteikts, ka pilnsapulce par katru izmaiņu pieteikumu noklausās tā autoru, vienu oponentu un ziņotāju.

| 6. | Izmaiņu pieteikumu izskatīšanas laikā ziņotājs ar šā izmaiņu pieteikuma autora piekrišanu var mutiski piedāvāt kompromisa priekšlikumus, par kuriem ir jābalso pilnsapulcē. |
| --- | --- |

6.

Izmaiņu pieteikumu izskatīšanas laikā ziņotājs ar šā izmaiņu pieteikuma autora piekrišanu var mutiski piedāvāt kompromisa priekšlikumus, par kuriem ir jābalso pilnsapulcē.

| 7. | Ja runa ir par pretatzinumu, kurā tiek sniegta pilnīgi pretēja pozīcija darba grupas sagatavotajam atzinumam, Birojam, apspriežoties ar darba grupas priekšsēdētāju un ziņotāju, ir jāizvērtē, vai šo izmaiņu pieteikumu šādā redakcijā var iesniegt lemšanai Komitejā vai tas ir jānosūta atpakaļ jaunai izskatīšanai darba grupā. |
| --- | --- |

7.

Ja runa ir par pretatzinumu, kurā tiek sniegta pilnīgi pretēja pozīcija darba grupas sagatavotajam atzinumam, Birojam, apspriežoties ar darba grupas priekšsēdētāju un ziņotāju, ir jāizvērtē, vai šo izmaiņu pieteikumu šādā redakcijā var iesniegt lemšanai Komitejā vai tas ir jānosūta atpakaļ jaunai izskatīšanai darba grupā.

| 8. | Vajadzības gadījumā Komitejas prezidents, apspriežoties ar kompetentās darba grupas priekšsēdētāju un ziņotāju, Komitejai piedāvā izskatīt izmaiņu pieteikuma tekstus tādā veidā, lai galīgajā atzinumā tiktu saglabāta loģiska teksta konsekvence. |
| --- | --- |

8.

Vajadzības gadījumā Komitejas prezidents, apspriežoties ar kompetentās darba grupas priekšsēdētāju un ziņotāju, Komitejai piedāvā izskatīt izmaiņu pieteikuma tekstus tādā veidā, lai galīgajā atzinumā tiktu saglabāta loģiska teksta konsekvence.

52. pants (2)

| 1. | Vai nu pēc savas iniciatīvas, vai pēc kāda locekļa pieprasījuma prezidents var aicināt Komiteju izteikties par uzstāšanās laika ierobežojumu, kā arī par runātāju skaitu, sēdes pārtraukumu vai debašu izbeigšanu. Pēc debašu izbeigšanas vārds tiek dots tikai balsojuma noskaidrošanai pēc aizklātā balsojuma un prezidenta noteiktajās laika robežās. |
| --- | --- |

1.

Vai nu pēc savas iniciatīvas, vai pēc kāda locekļa pieprasījuma prezidents var aicināt Komiteju izteikties par uzstāšanās laika ierobežojumu, kā arī par runātāju skaitu, sēdes pārtraukumu vai debašu izbeigšanu. Pēc debašu izbeigšanas vārds tiek dots tikai balsojuma noskaidrošanai pēc aizklātā balsojuma un prezidenta noteiktajās laika robežās.

| 2. | Jebkuram loceklim ir tiesības jebkurā brīdi prasīt vārdu un saņemt atļauju, lai ierosinātu izmaiņas darba kārtībā. |
| --- | --- |

2.

Jebkuram loceklim ir tiesības jebkurā brīdi prasīt vārdu un saņemt atļauju, lai ierosinātu izmaiņas darba kārtībā.

53. pants

| 1. | Katra plenārā sesija tiek protokolēta. Šo dokumentu iesniedz Komitejai apstiprināšanai. |
| --- | --- |

1.

Katra plenārā sesija tiek protokolēta. Šo dokumentu iesniedz Komitejai apstiprināšanai.

| 2. | Protokolu galīgajā formā paraksta Komitejas prezidents un ģenerālsekretārs. |
| --- | --- |

2.

Protokolu galīgajā formā paraksta Komitejas prezidents un ģenerālsekretārs.

54. pants

| 1. | Komitejas atzinumi sastāv ne vien no juridiskās bāzes izklāsta, bet pauž arī Komitejas motivāciju un viedokli par problēmu kopumā. |
| --- | --- |

1.

Komitejas atzinumi sastāv ne vien no juridiskās bāzes izklāsta, bet pauž arī Komitejas motivāciju un viedokli par problēmu kopumā.

| 2. | Par atzinuma tekstu kopumā notikušās balsošanas rezultāts iekļaujams atzinuma teksta preambulā. Ja balsošana ir notikusi, balsis ieprotokolējot, tad tiek minēti balsotāju uzvārdi. |
| --- | --- |

2.

Par atzinuma tekstu kopumā notikušās balsošanas rezultāts iekļaujams atzinuma teksta preambulā. Ja balsošana ir notikusi, balsis ieprotokolējot, tad tiek minēti balsotāju uzvārdi.

| 3. | Atzinumam pielikumā tiek pievienoti noraidīto izmaiņu pieteikumu un to pamatojumu teksti, kā arī norādes par balsojumu, ja šie izmaiņu pieteikumi saņēmuši vismaz ceturto daļu balsu. Tas pats noteikums attiecas arī uz pretēju atzinumu. |
| --- | --- |

3.

Atzinumam pielikumā tiek pievienoti noraidīto izmaiņu pieteikumu un to pamatojumu teksti, kā arī norādes par balsojumu, ja šie izmaiņu pieteikumi saņēmuši vismaz ceturto daļu balsu. Tas pats noteikums attiecas arī uz pretēju atzinumu.

| 4. | Komitejas atzinumam pielikumā ir arī darba grupas atzinuma teksts, kas ticis noraidīts par labu pilnsapulces pieņemtajiem labojumiem, un norādes par balsojumu, ja iesniegtais darba grupas atzinuma teksts ir saņēmis vismaz ceturto daļu balsu. |
| --- | --- |

4.

Komitejas atzinumam pielikumā ir arī darba grupas atzinuma teksts, kas ticis noraidīts par labu pilnsapulces pieņemtajiem labojumiem, un norādes par balsojumu, ja iesniegtais darba grupas atzinuma teksts ir saņēmis vismaz ceturto daļu balsu.

| 5. | Ja viena no grupām, kas izveidotas Komitejas sastāvā saskaņā ar 27. pantu, vai viena no sociālekonomiskajām interešu grupām, kas izveidotas saskaņā ar 28. pantu, pauž atšķirīgu un vienotu nostāju par problēmu, kura nodota izskatīšanai pilnsapulcē, tad pēc balsošanas par debatēm, balsis ieprotokolējot, viņu viedoklis šajā jautājumā var tikt fiksēts īsā paziņojumā, kuru pievieno atzinumam. |
| --- | --- |

5.

Ja viena no grupām, kas izveidotas Komitejas sastāvā saskaņā ar 27. pantu, vai viena no sociālekonomiskajām interešu grupām, kas izveidotas saskaņā ar 28. pantu, pauž atšķirīgu un vienotu nostāju par problēmu, kura nodota izskatīšanai pilnsapulcē, tad pēc balsošanas par debatēm, balsis ieprotokolējot, viņu viedoklis šajā jautājumā var tikt fiksēts īsā paziņojumā, kuru pievieno atzinumam.

55. pants

| 1. | Komitejas pieņemtos atzinumus un sesijas protokolu iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

1.

Komitejas pieņemtos atzinumus un sesijas protokolu iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai.

| 2. | Ziņotājs ar ģenerālsekretariāta palīdzību seko atzinumu tālākajai gaitai. |
| --- | --- |

2.

Ziņotājs ar ģenerālsekretariāta palīdzību seko atzinumu tālākajai gaitai.

III SADAĻA

VISPĀRĪGIE NOTEIKUMI

I NODAĻA

Balsošanas noteikumi

56. pants

| 1. | Likumīgi balsošanas veidi ir: “par”, “pret” vai “atturas”. |
| --- | --- |

1.

Likumīgi balsošanas veidi ir: “par”, “pret” vai “atturas”.

| 2. | Ja nav šim Reglamentam pretēju noteikumu, tad Komitejas un tās struktūru dokumenti vai lēmumi tiek pieņemti ar nodoto balsu vairākumu, fiksējot “par” vai “pret” nodoto balsu skaitu. |
| --- | --- |

2.

Ja nav šim Reglamentam pretēju noteikumu, tad Komitejas un tās struktūru dokumenti vai lēmumi tiek pieņemti ar nodoto balsu vairākumu, fiksējot “par” vai “pret” nodoto balsu skaitu.

| 3. | Balsošana notiek vai nu atklāti, vai izsaucot balsis ieprotokolējot, vai aizklāti. |
| --- | --- |

3.

Balsošana notiek vai nu atklāti, vai izsaucot balsis ieprotokolējot, vai aizklāti.

| 4. | Balsošana par izmaiņu pieteikumu, izsaucot balsis ieprotokolējot, ir rīkojama, ja to pieprasa ceturtā daļa Komitejas locekļu. Turklāt balsošanu par katru atzinumu kopumā, balsis ieprotokolējot, rīko tad, ja to vēlas vismaz desmit locekļi. |
| --- | --- |

4.

Balsošana par izmaiņu pieteikumu, izsaucot balsis ieprotokolējot, ir rīkojama, ja to pieprasa ceturtā daļa Komitejas locekļu. Turklāt balsošanu par katru atzinumu kopumā, balsis ieprotokolējot, rīko tad, ja to vēlas vismaz desmit locekļi.

| 5. | Aizklātā balsošana tiek rīkota, ja to pieprasa Komitejas locekļu vairākums. |
| --- | --- |

5.

Aizklātā balsošana tiek rīkota, ja to pieprasa Komitejas locekļu vairākums.

| 6. | Ja plenārajā sesijā vai darba grupā, veicot atklātu balsošanu vai balsošanu, balsis ieprotokolējot, “par” un pret balsu skaits ir vienāds, tad izšķirošā ir sēdes prezidenta balss. |
| --- | --- |

6.

Ja plenārajā sesijā vai darba grupā, veicot atklātu balsošanu vai balsošanu, balsis ieprotokolējot, “par” un pret balsu skaits ir vienāds, tad izšķirošā ir sēdes prezidenta balss.

| 7. | Ja ziņotājs akceptē izmaiņu pieteikumu, tad tas tomēr nevar būt iemesls šā izmaiņu pieteikuma nenodošanai balsošanai. |
| --- | --- |

7.

Ja ziņotājs akceptē izmaiņu pieteikumu, tad tas tomēr nevar būt iemesls šā izmaiņu pieteikuma nenodošanai balsošanai.

II NODAĻA

Steidzamā procedūra un rakstveida procedūra

57. pants

| 1. | Ja no termiņa, kuru Komitejai atzinuma došanai ir noteikusi Padome, Eiropas Parlaments vai Komisija, izriet steidzamība, tad var lemt par steidzamās procedūras piemērošanu, ja prezidents konstatē, ka tā ir vajadzīga, lai Komiteja varētu laikus dot atzinumu. |
| --- | --- |

1.

Ja no termiņa, kuru Komitejai atzinuma došanai ir noteikusi Padome, Eiropas Parlaments vai Komisija, izriet steidzamība, tad var lemt par steidzamās procedūras piemērošanu, ja prezidents konstatē, ka tā ir vajadzīga, lai Komiteja varētu laikus dot atzinumu.

| 2. | Ja steidzamība ir Komitejas līmenī, tad prezidents var bez iepriekšējas konsultēšanās ar Biroju nekavējoties veikt visus pasākumus, kas vajadzīgi Komitejas darba nodrošināšanai. Viņš par to informē Biroja locekļus. |
| --- | --- |

2.

Ja steidzamība ir Komitejas līmenī, tad prezidents var bez iepriekšējas konsultēšanās ar Biroju nekavējoties veikt visus pasākumus, kas vajadzīgi Komitejas darba nodrošināšanai. Viņš par to informē Biroja locekļus.

| 3. | Prezidenta veiktie pasākumi tiek nodoti Komitejai apstiprināšanai nākamajā sesijā. |
| --- | --- |

3.

Prezidenta veiktie pasākumi tiek nodoti Komitejai apstiprināšanai nākamajā sesijā.

58. pants

Dažus atzinumus, kuri Padomei vai Komisijai obligāti jāsaņem no Komitejas, lai gan tie nozīmē tikai formālu viedokļa paušanu no Komitejas puses, var pieņemt, izmantojot rakstveida procedūru pēc attiecīgā darba grupas priekšlikuma un pēc Biroja lēmuma.

59. pants

| 1. | Ja steidzamība izriet no termiņa, kurš ir dots darba grupai, tad tās priekšsēdētājs ar Komitejas prezidenta piekrišanu un saziņā ar darba grupas Biroju organizē darba grupas darbu izņēmuma kārtībā un atšķirīgi no darba grupu darba organizācijas noteikumiem, kuri ir šajā Reglamentā. |
| --- | --- |

1.

Ja steidzamība izriet no termiņa, kurš ir dots darba grupai, tad tās priekšsēdētājs ar Komitejas prezidenta piekrišanu un saziņā ar darba grupas Biroju organizē darba grupas darbu izņēmuma kārtībā un atšķirīgi no darba grupu darba organizācijas noteikumiem, kuri ir šajā Reglamentā.

| 2. | Darba grupas veiktie pasākumi jāiesniedz apstiprināšanai nākamajā darba grupas sēdē. |
| --- | --- |

2.

Darba grupas veiktie pasākumi jāiesniedz apstiprināšanai nākamajā darba grupas sēdē.

III NODAĻA

Prombūtne un pārstāvniecība

60. pants

| 1. | Katram Komitejas loceklim, kurš nevar būt klāt sēdē, uz kuru viņš ir pienācīgā veidā uzaicināts, ir pienākums par to iepriekš paziņot prezidentam vai, respektīvi, attiecīgajam priekšsēdētājam. |
| --- | --- |

1.

Katram Komitejas loceklim, kurš nevar būt klāt sēdē, uz kuru viņš ir pienācīgā veidā uzaicināts, ir pienākums par to iepriekš paziņot prezidentam vai, respektīvi, attiecīgajam priekšsēdētājam.

| 2. | Ja Komitejas loceklis bez vērā ņemama attaisnojuma nav bijis klāt vairāk kā trijās plenārajās sesijās pēc kārtas, tad pēc konsultēšanās ar Biroju un pēc tam, kad ieinteresētā persona uzaicināta izklāstīt savas prombūtnes iemeslus, prezidents var pieprasīt Padomei izbeigt šā locekļa pilnvaras. |
| --- | --- |

2.

Ja Komitejas loceklis bez vērā ņemama attaisnojuma nav bijis klāt vairāk kā trijās plenārajās sesijās pēc kārtas, tad pēc konsultēšanās ar Biroju un pēc tam, kad ieinteresētā persona uzaicināta izklāstīt savas prombūtnes iemeslus, prezidents var pieprasīt Padomei izbeigt šā locekļa pilnvaras.

| 3. | Ja darba grupas loceklis bez vērā ņemama attaisnojuma nav bijis klāt vairāk kā trijās sēdēs pēc kārtas, tad darba grupas priekšsēdētājs pēc tam, kad ieinteresētā persona uzaicināta izklāstīt savas prombūtnes iemeslus, var pieprasīt, lai viņš tiktu darba grupas sastāvā aizvietots ar citu locekli. |
| --- | --- |

3.

Ja darba grupas loceklis bez vērā ņemama attaisnojuma nav bijis klāt vairāk kā trijās sēdēs pēc kārtas, tad darba grupas priekšsēdētājs pēc tam, kad ieinteresētā persona uzaicināta izklāstīt savas prombūtnes iemeslus, var pieprasīt, lai viņš tiktu darba grupas sastāvā aizvietots ar citu locekli.

61. pants

| 1. | Katram Komitejas loceklim, kurš nevar būt klāt sesijā vai darba grupas sēdē, ir tiesības rakstveidā, iepriekš brīdinot par to prezidentu vai attiecīgo priekšsēdētāju, deleģēt savas balsstiesības citam Komitejas vai darba grupas loceklim. |
| --- | --- |

1.

Katram Komitejas loceklim, kurš nevar būt klāt sesijā vai darba grupas sēdē, ir tiesības rakstveidā, iepriekš brīdinot par to prezidentu vai attiecīgo priekšsēdētāju, deleģēt savas balsstiesības citam Komitejas vai darba grupas loceklim.

| 2. | Katram loceklim plenārajā sesijā vai darba grupā nedrīkst būt vairāk par vienu šādu pilnvarojumu. |
| --- | --- |

2.

Katram loceklim plenārajā sesijā vai darba grupā nedrīkst būt vairāk par vienu šādu pilnvarojumu.

62. pants

| 1. | Katram darba grupas, izpētes grupas vai delegācijas loceklim, kurš nevar ierasties uz sēdi, uz kuru viņš ir pienācīgā veidā uzaicināts, ir tiesības, iepriekš tieši vai ar savas grupas sekretariāta starpniecību rakstveidā brīdinot ieinteresēto priekšsēdētāju, tikt pārstāvētam ar cita Komitejas locekļa starpniecību. |
| --- | --- |

1.

Katram darba grupas, izpētes grupas vai delegācijas loceklim, kurš nevar ierasties uz sēdi, uz kuru viņš ir pienācīgā veidā uzaicināts, ir tiesības, iepriekš tieši vai ar savas grupas sekretariāta starpniecību rakstveidā brīdinot ieinteresēto priekšsēdētāju, tikt pārstāvētam ar cita Komitejas locekļa starpniecību.

| 2. | Pārstāvības pilnvarojums ir spēkā tikai tajā sēdē, kurai tas ir izdots. |
| --- | --- |

2.

Pārstāvības pilnvarojums ir spēkā tikai tajā sēdē, kurai tas ir izdots.

| 3. | Bez tam katrs izpētes grupas loceklis var šīs grupas izveidošanas brīdī pieprasīt, lai viņu aizvieto ar citu Komitejas locekli. Tāda aizvietošana ir spēkā attiecībā uz noteiktu jautājumu uz visu darba grupas darba laiku, kas tiek veltīts šim jautājumam, un nav atsaucama. |
| --- | --- |

3.

Bez tam katrs izpētes grupas loceklis var šīs grupas izveidošanas brīdī pieprasīt, lai viņu aizvieto ar citu Komitejas locekli. Tāda aizvietošana ir spēkā attiecībā uz noteiktu jautājumu uz visu darba grupas darba laiku, kas tiek veltīts šim jautājumam, un nav atsaucama.

IV NODAĻA

Atklātība un materiālu izplatīšana

63. pants

| 1. | Komiteja publicē savus slēdzienus Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī saskaņā ar noteikumiem, kurus izdevusi Padome un Komisija pēc konsultēšanās ar Komitejas Biroju. |
| --- | --- |

1.

Komiteja publicē savus slēdzienus Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī saskaņā ar noteikumiem, kurus izdevusi Padome un Komisija pēc konsultēšanās ar Komitejas Biroju.

| 2. | Komitejas, tās Biroja un darba grupu sastāvs, kā arī visas pārmaiņas un papildinājumi tajos tiek izziņoti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un Komitejas tīmekļa vietnē. |
| --- | --- |

2.

Komitejas, tās Biroja un darba grupu sastāvs, kā arī visas pārmaiņas un papildinājumi tajos tiek izziņoti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un Komitejas tīmekļa vietnē.

64. pants

| 1. | Komiteja nodrošina savu lēmumu atklātumu saskaņā ar ES Līguma 1. panta noteikumiem. |
| --- | --- |

1.

Komiteja nodrošina savu lēmumu atklātumu saskaņā ar ES Līguma 1. panta noteikumiem.

| 2. | Ģenerālsekretāra pienākums ir veikt vajadzīgos pasākumus, lai attiecīgie dokumenti būtu pieejami atklātībā. |
| --- | --- |

2.

Ģenerālsekretāra pienākums ir veikt vajadzīgos pasākumus, lai attiecīgie dokumenti būtu pieejami atklātībā.

| 3. | Saskaņā ar EK Līguma 21. panta 3. daļu katram Eiropas Savienības pilsonim ir tiesības rakstveidā vērsties Komitejā, izmantojot vienu no oficiālajām valodām, un saņemt atbildi šajā pašā valodā. |
| --- | --- |

3.

Saskaņā ar EK Līguma 21. panta 3. daļu katram Eiropas Savienības pilsonim ir tiesības rakstveidā vērsties Komitejā, izmantojot vienu no oficiālajām valodām, un saņemt atbildi šajā pašā valodā.

65. pants

| 1. | Komitejas plenārās sesijas un darba grupu sēdes ir atklātas. |
| --- | --- |

1.

Komitejas plenārās sesijas un darba grupu sēdes ir atklātas.

| 2. | Dažas debates, kuras nav saistītas ar konsultatīvo darbu, ar Komitejas lēmumu var tikt pasludinātas par konfidenciālām pēc attiecīgās iestādes vai struktūras pieprasījuma vai pēc Biroja priekšlikuma. |
| --- | --- |

2.

Dažas debates, kuras nav saistītas ar konsultatīvo darbu, ar Komitejas lēmumu var tikt pasludinātas par konfidenciālām pēc attiecīgās iestādes vai struktūras pieprasījuma vai pēc Biroja priekšlikuma.

| 3. | Citas sēdes nav atklātas. |
| --- | --- |

3.

Citas sēdes nav atklātas.

66. pants

| 1. | Eiropas iestāžu locekļi var piedalīties un uzstāties Komitejas un tās struktūru sēdēs. |
| --- | --- |

1.

Eiropas iestāžu locekļi var piedalīties un uzstāties Komitejas un tās struktūru sēdēs.

| 2. | Citu struktūru locekļi un pienācīgu atļauju saņēmušie iestāžu un struktūru ierēdņi var tikt uzaicināti piedalīties sēdēs, uzstāties tajās vai atbildēt uz jautājumiem sēdes priekšsēdētāja vadībā. |
| --- | --- |

2.

Citu struktūru locekļi un pienācīgu atļauju saņēmušie iestāžu un struktūru ierēdņi var tikt uzaicināti piedalīties sēdēs, uzstāties tajās vai atbildēt uz jautājumiem sēdes priekšsēdētāja vadībā.

V NODAĻA

Tituli, privilēģijas, neaizskaramība, locekļu statuss un kvestori

67. pants

| 1. | Komitejas locekļiem ir Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas padomnieka tituls. |
| --- | --- |

1.

Komitejas locekļiem ir Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas padomnieka tituls.

| 2. | Uz Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļiem attiecas Līgumam pievienotā 1965. gada 8. aprīļa Protokola IV nodaļas 11. panta noteikumi par privilēģijām un neaizskaramību Eiropas Kopienā. |
| --- | --- |

2.

Uz Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļiem attiecas Līgumam pievienotā 1965. gada 8. aprīļa Protokola IV nodaļas 11. panta noteikumi par privilēģijām un neaizskaramību Eiropas Kopienā.

68. pants

| 1. | Locekļu statuss aptver padomnieku tiesības un pienākumus, kā arī noteikumu kopumu, kas regulē viņu darbību un attiecības ar iestādi un tās dienestiem. |
| --- | --- |

1.

Locekļu statuss aptver padomnieku tiesības un pienākumus, kā arī noteikumu kopumu, kas regulē viņu darbību un attiecības ar iestādi un tās dienestiem.

| 2. | Locekļu statuss nosaka arī pasākumus, kurus var veikt Reglamenta un statusa pārkāpuma gadījumā. |
| --- | --- |

2.

Locekļu statuss nosaka arī pasākumus, kurus var veikt Reglamenta un statusa pārkāpuma gadījumā.

69. pants

Pēc Biroja priekšlikuma pilnsapulce uz diviem gadiem izraugās trīs padomniekus, kuriem nav citu pastāvīgu pienākumu Komitejas struktūrā. Viņi veido kvestoru grupu, kurai ir šādi uzdevumi:

| a) | nodrošināt lietu uzraudzību un locekļu statusa ievērošanu; |
| --- | --- |

a)

nodrošināt lietu uzraudzību un locekļu statusa ievērošanu;

| b) | izstrādāt priekšlikumus locekļu statusa pilnveidošanai un uzlabošanai; |
| --- | --- |

b)

izstrādāt priekšlikumus locekļu statusa pilnveidošanai un uzlabošanai;

| c) | veicināt un pienācīgā veidā sekmēt problēmu situācijas vai konflikta atrisinājumu locekļu statusa ietvaros; |
| --- | --- |

c)

veicināt un pienācīgā veidā sekmēt problēmu situācijas vai konflikta atrisinājumu locekļu statusa ietvaros;

| d) | nodrošināt saikni starp Komitejas locekļiem un ģenerālsekretariātu jautājumos, kuri attiecas uz locekļu statusa piemērošanu. |
| --- | --- |

d)

nodrošināt saikni starp Komitejas locekļiem un ģenerālsekretariātu jautājumos, kuri attiecas uz locekļu statusa piemērošanu.

VI NODAĻA

Locekļu pilnvaru izbeigšana, amatu nesavienojamība

70. pants

| 1. | Komitejas locekļu mandāts beidzas Padomes noteiktā četru gadu termiņa beigās, kad tiek atjaunots Komitejas sastāvs. |
| --- | --- |

1.

Komitejas locekļu mandāts beidzas Padomes noteiktā četru gadu termiņa beigās, kad tiek atjaunots Komitejas sastāvs.

| 2. | Komitejas locekļa mandāts beidzas viņa demisijas, tiesību zuduma, nāves, nepārvaramas varas vai amatu nesavienojamības gadījumā. |
| --- | --- |

2.

Komitejas locekļa mandāts beidzas viņa demisijas, tiesību zuduma, nāves, nepārvaramas varas vai amatu nesavienojamības gadījumā.

| 3. | Komitejas locekļa funkcijas nav savienojamas ar darbu valdībā, Parlamentā, EK iestādēs, Reģionu komitejā, Eiropas Investīciju bankas Administratīvajā padomē, kā arī ar EK ierēdņa vai darbinieka funkcijām. |
| --- | --- |

3.

Komitejas locekļa funkcijas nav savienojamas ar darbu valdībā, Parlamentā, EK iestādēs, Reģionu komitejā, Eiropas Investīciju bankas Administratīvajā padomē, kā arī ar EK ierēdņa vai darbinieka funkcijām.

| 4. | Par demisiju paziņo vēstulē, kuru adresē Komitejas prezidentam. |
| --- | --- |

4.

Par demisiju paziņo vēstulē, kuru adresē Komitejas prezidentam.

| 5. | Tiesību zudums iestājas gadījumos, kuri noteikti šā Reglamenta 60. panta 2. punktā. Tādā gadījumā Padome, ja nolemj izbeigt locekļa mandātu, veic atvietošanas procedūru. |
| --- | --- |

5.

Tiesību zudums iestājas gadījumos, kuri noteikti šā Reglamenta 60. panta 2. punktā. Tādā gadījumā Padome, ja nolemj izbeigt locekļa mandātu, veic atvietošanas procedūru.

| 6. | Demisijas, nāves, nepārvaramas varas vai amatu nesavienojamības gadījumā Komitejas prezidents ziņo par to Padomei, kura konstatē vakanci un veic atvietošanas procedūru. Tomēr demisijas gadījumā demisionējošais loceklis paliek amatā līdz brīdim, kad tiek norīkots viņa nomainītājs, izņemot gadījumu, kad demisionējošais loceklis paziņo par pretējo. |
| --- | --- |

6.

Demisijas, nāves, nepārvaramas varas vai amatu nesavienojamības gadījumā Komitejas prezidents ziņo par to Padomei, kura konstatē vakanci un veic atvietošanas procedūru. Tomēr demisijas gadījumā demisionējošais loceklis paliek amatā līdz brīdim, kad tiek norīkots viņa nomainītājs, izņemot gadījumu, kad demisionējošais loceklis paziņo par pretējo.

| 7. | Visos gadījumos, kas paredzēti šā panta 2. punktā, nomainītāju ieceļ uz atlikušo mandāta laiku. |
| --- | --- |

7.

Visos gadījumos, kas paredzēti šā panta 2. punktā, nomainītāju ieceļ uz atlikušo mandāta laiku.

VII NODAĻA

Komitejas administrācija

71. pants

| 1. | Komitejai palīdz sekretariāts ģenerālsekretāra vadībā; ģenerālsekretāra darbību uzrauga prezidents, kurš pārstāv Biroju. |
| --- | --- |

1.

Komitejai palīdz sekretariāts ģenerālsekretāra vadībā; ģenerālsekretāra darbību uzrauga prezidents, kurš pārstāv Biroju.

| 2. | Ģenerālsekretārs ar padomdevēja tiesībām piedalās Biroja sēdēs un sastāda šo sēžu protokolus. |
| --- | --- |

2.

Ģenerālsekretārs ar padomdevēja tiesībām piedalās Biroja sēdēs un sastāda šo sēžu protokolus.

| 3. | Viņš dod Birojam svinīgu solījumu pilnīgi objektīvi un apzinīgi pildīt savus pienākumus. |
| --- | --- |

3.

Viņš dod Birojam svinīgu solījumu pilnīgi objektīvi un apzinīgi pildīt savus pienākumus.

| 4. | Viņš nodrošina pilnsapulces, Biroja un prezidenta lēmumu izpildi saskaņā ar šo Reglamentu un reizi trijos mēnešos iesniedz prezidentam rakstveida ziņojumu par administratīvajām vai organizatoriskajām problēmām paredzētās vai plānotās kritēriju un noteikumu piemērošanas aspektā, kā arī par personāla jautājumiem. |
| --- | --- |

4.

Viņš nodrošina pilnsapulces, Biroja un prezidenta lēmumu izpildi saskaņā ar šo Reglamentu un reizi trijos mēnešos iesniedz prezidentam rakstveida ziņojumu par administratīvajām vai organizatoriskajām problēmām paredzētās vai plānotās kritēriju un noteikumu piemērošanas aspektā, kā arī par personāla jautājumiem.

| 5. | Ģenerālsekretārs var deleģēt savas pilnvaras prezidenta noteiktajās robežās. |
| --- | --- |

5.

Ģenerālsekretārs var deleģēt savas pilnvaras prezidenta noteiktajās robežās.

| 6. | Pēc ģenerālsekretāra priekšlikuma Birojs sastāda tādu ģenerālsekretariāta organizācijas plānu, kas nodrošina Komitejas un tās struktūru darbību un palīdz locekļiem īstenot savas pilnvaras, proti, organizēt sēdes un izstrādāt atzinumus. |
| --- | --- |

6.

Pēc ģenerālsekretāra priekšlikuma Birojs sastāda tādu ģenerālsekretariāta organizācijas plānu, kas nodrošina Komitejas un tās struktūru darbību un palīdz locekļiem īstenot savas pilnvaras, proti, organizēt sēdes un izstrādāt atzinumus.

72. pants (2)

| 1. | Pilnvaras, ko ieceļošajai institūcijai piešķir Eiropas Kopienas Civildienesta noteikumi, īsteno:






  — | Birojs attiecībā uz ģenerālsekretāru, |
| --- | --- | --- |

1.

Pilnvaras, ko ieceļošajai institūcijai piešķir Eiropas Kopienas Civildienesta noteikumi, īsteno:

—

Birojs attiecībā uz ģenerālsekretāru,

| — | Birojs attiecībā uz AD 16, AD 15 un AD 14 grupu ierēdņiem pēc ģenerālsekretāra priekšlikuma, ja ir runa par Civildienesta noteikumu 13., 29., 30., 31., 32., 40., 41., 49., 50., 51., 78. un 90. panta 1. punkta pielietojumu; prezidents pēc ģenerālsekretāra priekšlikuma citos noteikumu pielietojuma gadījumos, ieskaitot 90. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

Birojs attiecībā uz AD 16, AD 15 un AD 14 grupu ierēdņiem pēc ģenerālsekretāra priekšlikuma, ja ir runa par Civildienesta noteikumu 13., 29., 30., 31., 32., 40., 41., 49., 50., 51., 78. un 90. panta 1. punkta pielietojumu; prezidents pēc ģenerālsekretāra priekšlikuma citos noteikumu pielietojuma gadījumos, ieskaitot 90. panta 2. punktu,

| — | prezidents pēc ģenerālsekretāra priekšlikuma attiecībā uz AD 13, AD 12 un AD 11 grupu ierēdņiem, |
| --- | --- |

—

prezidents pēc ģenerālsekretāra priekšlikuma attiecībā uz AD 13, AD 12 un AD 11 grupu ierēdņiem,

| — | ģenerālsekretārs attiecībā uz citu AD līmeņa grupu ierēdņiem un AST līmeņa ierēdņiem. |
| --- | --- |

—

ģenerālsekretārs attiecībā uz citu AD līmeņa grupu ierēdņiem un AST līmeņa ierēdņiem.

| 2. | Pilnvaras, ko darba līgumu slēdzējai institūcijai piešķir Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības noteikumi, īsteno:






  — | Birojs pēc ģenerālsekretāra priekšlikuma attiecībā uz AD 16, AD 15 un AD 14 grupu pagaidu darbiniekiem, ja tiek pielietots Noteikumu 11., 17., 33. un 48. pants; prezidents pēc ģenerālsekretāra priekšlikuma, ja tiek pielietoti citu Noteikumu panti, |
| --- | --- | --- |

2.

Pilnvaras, ko darba līgumu slēdzējai institūcijai piešķir Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības noteikumi, īsteno:

—

Birojs pēc ģenerālsekretāra priekšlikuma attiecībā uz AD 16, AD 15 un AD 14 grupu pagaidu darbiniekiem, ja tiek pielietots Noteikumu 11., 17., 33. un 48. pants; prezidents pēc ģenerālsekretāra priekšlikuma, ja tiek pielietoti citu Noteikumu panti,

| — | prezidents pēc ģenerālsekretāra priekšlikuma attiecībā uz AD 13, AD 12 un AD 11 grupu pagaidu darbiniekiem, |
| --- | --- |

—

prezidents pēc ģenerālsekretāra priekšlikuma attiecībā uz AD 13, AD 12 un AD 11 grupu pagaidu darbiniekiem,

| — | ģenerālsekretārs attiecībā uz administratoru grupas citu līmeņu un asistentu grupu pagaidu darbiniekiem, |
| --- | --- |

—

ģenerālsekretārs attiecībā uz administratoru grupas citu līmeņu un asistentu grupu pagaidu darbiniekiem,

| — | ģenerālsekretārs attiecībā uz īpašajiem padomniekiem, palīgdarbiniekiem, līgumdarbiniekiem un vietējiem darbiniekiem. |
| --- | --- |

—

ģenerālsekretārs attiecībā uz īpašajiem padomniekiem, palīgdarbiniekiem, līgumdarbiniekiem un vietējiem darbiniekiem.

| 3. | Pilnvaras, ko institūcijai piešķir Civildienesta noteikumu 110. pants, Noteikumu vispārējo noteikumu un pēc vienošanās pieņemto noteikumu izpildīšanā īsteno prezidents. |
| --- | --- |

3.

Pilnvaras, ko institūcijai piešķir Civildienesta noteikumu 110. pants, Noteikumu vispārējo noteikumu un pēc vienošanās pieņemto noteikumu izpildīšanā īsteno prezidents.

| 4. | Birojs, prezidents un ģenerālsekretārs ir tiesīgi deleģēt viņiem ar šo pantu piešķirtās pilnvaras. |
| --- | --- |

4.

Birojs, prezidents un ģenerālsekretārs ir tiesīgi deleģēt viņiem ar šo pantu piešķirtās pilnvaras.

| 5. | Saskaņā ar šā panta 4. punktu sastādītajos deleģēšanas aktos ir jānorāda piešķirto pilnvaru apjoms, to robežas un termiņi, kā arī tas, vai tiek piešķirtas pārpilnvarojuma tiesības. |
| --- | --- |

5.

Saskaņā ar šā panta 4. punktu sastādītajos deleģēšanas aktos ir jānorāda piešķirto pilnvaru apjoms, to robežas un termiņi, kā arī tas, vai tiek piešķirtas pārpilnvarojuma tiesības.

73. pants

| 1. | Prezidenta rīcībā ir atsevišķs sekretariāts. |
| --- | --- |

1.

Prezidenta rīcībā ir atsevišķs sekretariāts.

| 2. | Šā sekretariāta darbinieki tiek pieņemti par līgumdarbiniekiem budžeta ietvaros; pilnvaras, kuras ir piešķirtas instancei, kam ir darba līgumu slēgšanas tiesības, īsteno prezidents. |
| --- | --- |

2.

Šā sekretariāta darbinieki tiek pieņemti par līgumdarbiniekiem budžeta ietvaros; pilnvaras, kuras ir piešķirtas instancei, kam ir darba līgumu slēgšanas tiesības, īsteno prezidents.

74. pants

| 1. | Katru gadu līdz 1. jūnijam ģenerālsekretārs iesniedz Birojam paredzamo Komitejas nākamā gada izdevumu un ieņēmumu budžeta projektu. Birojs sastāda paredzamo Komitejas izdevumu un ieņēmumu aprēķinu un iesniedz šo aprēķinu Eiropas Kopienas Finanšu regulā noteiktajos termiņos. |
| --- | --- |

1.

Katru gadu līdz 1. jūnijam ģenerālsekretārs iesniedz Birojam paredzamo Komitejas nākamā gada izdevumu un ieņēmumu budžeta projektu. Birojs sastāda paredzamo Komitejas izdevumu un ieņēmumu aprēķinu un iesniedz šo aprēķinu Eiropas Kopienas Finanšu regulā noteiktajos termiņos.

| 2. | Finanšu regulas noteikumu ietvaros Komitejas prezidents izpilda izdevumu un ieņēmumu aprēķinu vai kontrolē tā izpildīšanu. |
| --- | --- |

2.

Finanšu regulas noteikumu ietvaros Komitejas prezidents izpilda izdevumu un ieņēmumu aprēķinu vai kontrolē tā izpildīšanu.

75. pants

Komitejai domātā korespondence ir adresējama prezidentam vai ģenerālsekretāram.

VIII NODAĻA

Vispārīgie noteikumi

76. pants

Šajā Reglamentā minētie amatu un dienesta pienākumu nosaukumi attiecas tiklab uz sievietēm, kā uz vīriešiem.

77. pants

| 1. | Lēmumu par vajadzību mainīt šo Reglamentu var pieņemt Komitejas locekļu absolūtais vairākums. |
| --- | --- |

1.

Lēmumu par vajadzību mainīt šo Reglamentu var pieņemt Komitejas locekļu absolūtais vairākums.

| 2. | Lai izdarītu izmaiņas Reglamentā, Komiteja nodibina Reglamenta komisiju. Komisija ieceļ galveno ziņotāju, kuram uzdod sastādīt jauna Reglamenta projektu. |
| --- | --- |

2.

Lai izdarītu izmaiņas Reglamentā, Komiteja nodibina Reglamenta komisiju. Komisija ieceļ galveno ziņotāju, kuram uzdod sastādīt jauna Reglamenta projektu.

| 3. | Jaunā Reglamenta spēkā stāšanās brīdi nosaka, kad Reglaments tiek pieņemts Komitejā. |
| --- | --- |

3.

Jaunā Reglamenta spēkā stāšanās brīdi nosaka, kad Reglaments tiek pieņemts Komitejā.

78. pants

Šis Reglaments stājas spēkā tā mēneša pirmajā dienā, kas seko mēnesim, kurā Reglaments pieņemts ar Komitejas locekļu absolūtu balsu vairākumu.

---

Tiesību akti, kas pieņemti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu

| 24.11.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 348/40 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 348/40

---

PADOMES VIENOTĀ RĪCĪBA 2004/789/KĀDP

(2004. gada 22. novembris)

par Eiropas Savienības policijas misijas Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā (EUPOL PROXIMA) darbības termiņa pagarināšanu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 14. pantu, 25. panta trešo daļu, 26. pantu un 28. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Ohridas Pamatnolīgumu Savienības ieguldījums pamatojas uz plašu pieeju, un tā veic pasākumus attiecībā uz daudziem tiesiskuma aspektiem, tostarp institūciju izveidošanas programmām un policijas darbību, kurām jābūt savstarpēji atbalstošām un pastiprinošām. Savienības darbības, ko, inter alia, atbalsta Kopienas institūciju izveidošanas programmas saskaņā ar CARDS regulu, dos ieguldījumu vispārējā miera īstenošanā Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā, kā arī Savienības vispārējā politikā šajā reģionā, jo īpaši stabilizācijas un asociācijas procesā. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Ohridas Pamatnolīgumu Savienības ieguldījums pamatojas uz plašu pieeju, un tā veic pasākumus attiecībā uz daudziem tiesiskuma aspektiem, tostarp institūciju izveidošanas programmām un policijas darbību, kurām jābūt savstarpēji atbalstošām un pastiprinošām. Savienības darbības, ko, inter alia, atbalsta Kopienas institūciju izveidošanas programmas saskaņā ar CARDS regulu, dos ieguldījumu vispārējā miera īstenošanā Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā, kā arī Savienības vispārējā politikā šajā reģionā, jo īpaši stabilizācijas un asociācijas procesā.

| (2) | Savienība iecēla amatā Eiropas Savienības Īpašo pārstāvi (ESĪP), lai veicinātu mierīga politiskā procesa nostiprināšanu un Ohridas Pamatnolīguma pilnīgu īstenošanu, lai palīdzētu nodrošināt ES ārējās darbības vienotību, kā arī lai nodrošinātu saskaņotību starptautiskās sabiedrības centienos īstenot un stiprināt minētā Pamatnolīguma noteikumus. |
| --- | --- |

(2)

Savienība iecēla amatā Eiropas Savienības Īpašo pārstāvi (ESĪP), lai veicinātu mierīga politiskā procesa nostiprināšanu un Ohridas Pamatnolīguma pilnīgu īstenošanu, lai palīdzētu nodrošināt ES ārējās darbības vienotību, kā arī lai nodrošinātu saskaņotību starptautiskās sabiedrības centienos īstenot un stiprināt minētā Pamatnolīguma noteikumus.

| (3) | ANO Drošības padome ar Rezolūciju 1371 (2001), kas pieņemta 2001. gada 26. septembrī, atzinīgi novērtē Ohridas Pamatnolīgumu un atbalsta, inter alia, ES centienus tā pilnīgā īstenošanā. |
| --- | --- |

(3)

ANO Drošības padome ar Rezolūciju 1371 (2001), kas pieņemta 2001. gada 26. septembrī, atzinīgi novērtē Ohridas Pamatnolīgumu un atbalsta, inter alia, ES centienus tā pilnīgā īstenošanā.

| (4) | Lai saglabātu un papildinātu nozīmīgos rezultātus, kas Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā ir sasniegti ar ievērojamu ES politisko atbalstu un resursiem, ES ir nostiprinājusi savu lomu kārtības uzturēšanā, lai arī turpmāk sekmētu stabilu un drošu vidi, tādējādi dodot iespēju Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas valdībai īstenot Ohridas Pamatnolīgumu. |
| --- | --- |

(4)

Lai saglabātu un papildinātu nozīmīgos rezultātus, kas Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā ir sasniegti ar ievērojamu ES politisko atbalstu un resursiem, ES ir nostiprinājusi savu lomu kārtības uzturēšanā, lai arī turpmāk sekmētu stabilu un drošu vidi, tādējādi dodot iespēju Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas valdībai īstenot Ohridas Pamatnolīgumu.

| (5) | Drošības stāvoklis Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā kopš konflikta 2001. gadā ir turpinājis uzlaboties. 2004. gadā stabilitāte ir stiprināta vēl vairāk. Ir sperti soļi, lai sagatavotu un ieviestu Ohridas Pamatnolīgumā paredzētās galvenās reformas, kā arī izdarīti centieni, lai strādātu ar citām reformas prioritātēm, tostarp tiesiskumu. Tomēr nevar izslēgt, ka drošības stāvoklis varētu pasliktināties, iespējams, nopietni ietekmējot starptautisko drošību. Nepārtraukts ES politisko centienu un resursu ieguldījums tādējādi palīdzēs nodrošināt stabilitāti valstī un reģionā. |
| --- | --- |

(5)

Drošības stāvoklis Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā kopš konflikta 2001. gadā ir turpinājis uzlaboties. 2004. gadā stabilitāte ir stiprināta vēl vairāk. Ir sperti soļi, lai sagatavotu un ieviestu Ohridas Pamatnolīgumā paredzētās galvenās reformas, kā arī izdarīti centieni, lai strādātu ar citām reformas prioritātēm, tostarp tiesiskumu. Tomēr nevar izslēgt, ka drošības stāvoklis varētu pasliktināties, iespējams, nopietni ietekmējot starptautisko drošību. Nepārtraukts ES politisko centienu un resursu ieguldījums tādējādi palīdzēs nodrošināt stabilitāti valstī un reģionā.

| (6) | Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas iestādes 2003. gada 16. septembrī aicināja ES uzņemties atbildību par lielāku lomu kārtības uzturēšanā un izvērst ES policijas misiju (EUPOL PROXIMA). |
| --- | --- |

(6)

Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas iestādes 2003. gada 16. septembrī aicināja ES uzņemties atbildību par lielāku lomu kārtības uzturēšanā un izvērst ES policijas misiju (EUPOL PROXIMA).

| (7) | Ar Padomes 2003. gada 29. septembra Vienoto rīcību 2003/681/KĀDP (1), izveidoja EUPOL PROXIMA uz 12 mēnešu laikposmu no 2003. gada 15. decembra līdz 2004. gada 14. decembrim. |
| --- | --- |

(7)

Ar Padomes 2003. gada 29. septembra Vienoto rīcību 2003/681/KĀDP (1), izveidoja EUPOL PROXIMA uz 12 mēnešu laikposmu no 2003. gada 15. decembra līdz 2004. gada 14. decembrim.

| (8) | 2004. gada 1. oktobrī Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas (BDMR) premjerministrs, Hari Kostov kungs, nosūtīja vēstuli ģenerālsekretāram/ Augstajam pārstāvim (ĢS/AP), kurā aicināja ES veikt vajadzīgos pasākumus, lai pagarinātu EUPOL PROXIMA darbības termiņu uz 12 mēnešiem pēc pašreizējo pilnvaru termiņa beigām 2004. gada 14. decembrī. |
| --- | --- |

(8)

2004. gada 1. oktobrī Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas (BDMR) premjerministrs, Hari Kostov kungs, nosūtīja vēstuli ģenerālsekretāram/ Augstajam pārstāvim (ĢS/AP), kurā aicināja ES veikt vajadzīgos pasākumus, lai pagarinātu EUPOL PROXIMA darbības termiņu uz 12 mēnešiem pēc pašreizējo pilnvaru termiņa beigām 2004. gada 14. decembrī.

| (9) | 2004. gada 11. oktobrī Padome, ņemot vērā sasniegto progresu, piekrita pagarināt EUPOL PROXIMA darbības termiņu vēl uz 12 mēnešiem pēc pašreizējo pilnvaru termiņa beigām 2004. gada 14. decembrī. Padome piekrita arī tam, ka pagarinātās misijas mērķis būs turpināt atbalstīt tāda efektīva un profesionāla policijas dienesta izveidi, kas balstīts uz Eiropas kārtības uzturēšanas standartiem. ES Īpašā pārstāvja Skopjē vadībā un sadarbojoties ar uzņēmējas valdības iestādēm, ES policijas eksperti turpinās novērot, konsultēt un sniegt padomus valsts policijai, lielu uzmanību pievēršot vidējā un augstākā līmeņa vadītājiem, tādējādi palīdzot efektīvāk cīnīties pret organizēto noziedzību, vairot sabiedrības uzticību policijai, nostiprināt likumību un kārtību un arī turpmāk palīdzēt robežpolicijas dienesta izveidē. |
| --- | --- |

(9)

2004. gada 11. oktobrī Padome, ņemot vērā sasniegto progresu, piekrita pagarināt EUPOL PROXIMA darbības termiņu vēl uz 12 mēnešiem pēc pašreizējo pilnvaru termiņa beigām 2004. gada 14. decembrī. Padome piekrita arī tam, ka pagarinātās misijas mērķis būs turpināt atbalstīt tāda efektīva un profesionāla policijas dienesta izveidi, kas balstīts uz Eiropas kārtības uzturēšanas standartiem. ES Īpašā pārstāvja Skopjē vadībā un sadarbojoties ar uzņēmējas valdības iestādēm, ES policijas eksperti turpinās novērot, konsultēt un sniegt padomus valsts policijai, lielu uzmanību pievēršot vidējā un augstākā līmeņa vadītājiem, tādējādi palīdzot efektīvāk cīnīties pret organizēto noziedzību, vairot sabiedrības uzticību policijai, nostiprināt likumību un kārtību un arī turpmāk palīdzēt robežpolicijas dienesta izveidē.

| (10) | Politikas un drošības komitejai (PDK) būtu jāveic EUPOL PROXIMA misijas politiskā kontrole un jānodrošina tās stratēģiskā virzība, kā arī jāpieņem attiecīgie lēmumi saskaņā ar 25. panta 3. daļu Līgumā par Eiropas Savienību (LES). PDK būtu regulāri jāinformē par visiem misijas aspektiem, vajadzības gadījumā sniedzot arī ESĪP un misijas vadītāja/ policijas priekšnieka paziņojumus. |
| --- | --- |

(10)

Politikas un drošības komitejai (PDK) būtu jāveic EUPOL PROXIMA misijas politiskā kontrole un jānodrošina tās stratēģiskā virzība, kā arī jāpieņem attiecīgie lēmumi saskaņā ar 25. panta 3. daļu Līgumā par Eiropas Savienību (LES). PDK būtu regulāri jāinformē par visiem misijas aspektiem, vajadzības gadījumā sniedzot arī ESĪP un misijas vadītāja/ policijas priekšnieka paziņojumus.

| (11) | Saskaņā ar pamatnostādnēm, ko sniegusi 2000. gada 7. līdz 9. decembrī Eiropadomes sanāksme Nicā, šai vienotajai rīcībai, atbilstīgi LES 18. un 26. pantam, būtu jānosaka ĢS/ AP loma to pasākumu īstenošanā, uz kuriem attiecas PDK veiktā politiskā kontrole un stratēģiskā virzība, ievērojot LES 25. pantu. |
| --- | --- |

(11)

Saskaņā ar pamatnostādnēm, ko sniegusi 2000. gada 7. līdz 9. decembrī Eiropadomes sanāksme Nicā, šai vienotajai rīcībai, atbilstīgi LES 18. un 26. pantam, būtu jānosaka ĢS/ AP loma to pasākumu īstenošanā, uz kuriem attiecas PDK veiktā politiskā kontrole un stratēģiskā virzība, ievērojot LES 25. pantu.

| (12) | Trešām valstīm operācijā būtu jāpiedalās saskaņā ar pamatnostādnēm, ko Eiropadome noteikusi Nicas sanāksmes laikā. |
| --- | --- |

(12)

Trešām valstīm operācijā būtu jāpiedalās saskaņā ar pamatnostādnēm, ko Eiropadome noteikusi Nicas sanāksmes laikā.

| (13) | LES 14. panta 1. punkts paredz, ka visam vienotās rīcības īstenošanas laikposmam jānorāda bāzes finansējums; to summu norādīšana, kas jāfinansē no Kopienas budžeta, liecina par likumdevējas institūcijas labo gribu, ar nosacījumu, ka attiecīgajā budžeta gadā ir pieejamas saistību apropriācijas, |
| --- | --- |

(13)

LES 14. panta 1. punkts paredz, ka visam vienotās rīcības īstenošanas laikposmam jānorāda bāzes finansējums; to summu norādīšana, kas jāfinansē no Kopienas budžeta, liecina par likumdevējas institūcijas labo gribu, ar nosacījumu, ka attiecīgajā budžeta gadā ir pieejamas saistību apropriācijas,

IR PIEŅĒMUSI ŠO VIENOTO RĪCĪBU.

1. pants

Misija

1.   Ar šo Eiropas Savienība pagarina Eiropas Savienības policijas misijas Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā (BDMR) darbības termiņu uz laikposmu no 2004. gada 15. decembra līdz 2005. gada 14. decembrim.

2.   EUPOL PROXIMA darbojas saskaņā ar mērķiem un citiem noteikumiem, kas iekļauti 3. pantā izklāstītajā pamatuzdevumā.

2. pants

Pagarināšanas plānošana

1.   Gatavojoties misijas pagarināšanai, pašreizējais policijas misijas vadītājs izveido misijā darba grupu, ko veido vajadzīgais personāls, lai veiktu darbības, kuras saistītas ar misijas pagarināšanas vajadzībām.

2.   Plānošanas procesā vispirms sagatavo vispārējo riska novērtējumu, ko vajadzības gadījumā var atjaunināt.

3.   Pašreizējais misijas vadītājs, balstoties uz darbības koncepciju (CONOPS), kuru apstiprinājusi Padome, un Politikas un drošības komitejas (PDK) sniegtajām norādēm, izstrādā pārskatīto operācijas plānu (OPLAN) un visus tehniskos instrumentus, kas vajadzīgi EUPOL PROXIMA misijas pagarināšanai. Pārskatītais OPLAN ņem vērā vispārējo riska novērtējumu.

4.   Gatavojoties misijas pagarināšanai, tostarp izstrādājot pārskatīto OPLAN, pašreizējais misijas vadītājs vajadzības gadījumā apspriežas un koordinē savu darbību ar Eiropas Komisijas Policijas reformas projektu un EDSO Skopjē.

3. pants

Pamatuzdevums

EUPOL PROXIMA saskaņā ar Ohridas Pamatnolīguma mērķiem, cieši sadarbojoties ar attiecīgajām iestādēm, plašākā tiesiskuma perspektīvā, ievērojot pilnīgu saskaņu un papildināmību ar Kopienas institūciju izveidošanas programmām, kā arī ar EDSO un divpusējām programmām, turpina uzraudzīt, konsultēt un sniegt padomus valsts policijai, lielu uzmanību pievēršot vidējā un augstākā līmeņa vadītājiem, tādējādi atbalstot attiecīgi:

| — | likumības un kārtības nostiprināšanu, tostarp cīņu pret organizēto noziedzību, jo īpaši augsta riska zonās, |
| --- | --- |

—

likumības un kārtības nostiprināšanu, tostarp cīņu pret organizēto noziedzību, jo īpaši augsta riska zonās,

| — | Iekšlietu ministrijas, tostarp policijas, vispārējās reformas praktisko īstenošanu, |
| --- | --- |

—

Iekšlietu ministrijas, tostarp policijas, vispārējās reformas praktisko īstenošanu,

| — | operatīvo pāreju uz robežpoliciju un tās izveidošanu, kas ietilpst ES plašākos centienos veicināt integrētu robežu pārvaldību, |
| --- | --- |

—

operatīvo pāreju uz robežpoliciju un tās izveidošanu, kas ietilpst ES plašākos centienos veicināt integrētu robežu pārvaldību,

| — | vietējo policiju tās centienos panākt iedzīvotāju uzticību, |
| --- | --- |

—

vietējo policiju tās centienos panākt iedzīvotāju uzticību,

| — | pastiprinātu sadarbību ar kaimiņvalstīm kārtības uzturēšanas jomā. |
| --- | --- |

—

pastiprinātu sadarbību ar kaimiņvalstīm kārtības uzturēšanas jomā.

4. pants

Struktūra

EUPOL PROXIMA struktūra principā ir šāda:

| (a) | galvenā pārvalde Skopjē, kuru veido misijas vadītājs/ policijas priekšnieks un personāls, kā noteikts OPLAN; |
| --- | --- |

(a)

galvenā pārvalde Skopjē, kuru veido misijas vadītājs/ policijas priekšnieks un personāls, kā noteikts OPLAN;

| (b) | viena centrālā līdzāsatrašanās vienība Iekšlietu ministrijas līmenī; |
| --- | --- |

(b)

viena centrālā līdzāsatrašanās vienība Iekšlietu ministrijas līmenī;

| (c) | dažas vienības attiecīgos līmeņos, kas arī atrodas Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā. |
| --- | --- |

(c)

dažas vienības attiecīgos līmeņos, kas arī atrodas Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā.

5. pants

Misijas vadītājs/ policijas priekšnieks

1.   Misijas vadītājs/ policijas priekšnieks veic EUPOL PROXIMA misijas darbības kontroli (OPCON) un nodrošina EUPOL PROXIMA misijas darbības ikdienas vadību.

2.   Misijas vadītājs/ policijas priekšnieks noslēdz līgumu ar Komisiju.

3.   Visi policisti paliek attiecīgās valsts iestādes pilnīgā pakļautībā. Valsts iestādes OPCON nodod EUPOL PROXIMA vadītājam.

4.   Misijas vadītājs/ policijas priekšnieks ir atbildīgs par personāla disciplināro kontroli. Norīkotā personāla disciplināro kontroli veic attiecīgā valsts vai ES iestāde.

6. pants

Personāls

1.   EUPOL PROXIMA darbinieku skaitam un to kompetencei jāatbilst 3. pantā izklāstītajam pamatuzdevumam un 4. pantā noteiktajai struktūrai.

2.   Policistus norīko dalībvalstis. Katra dalībvalsts sedz izmaksas, kas saistītas ar tās norīkotajiem policistiem, tostarp algas, medicīniskās aprūpes izdevumus, pabalstus, kas nav dienas nauda, kā arī ceļa izdevumus, kas rodas, ceļojot uz Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku un no tās.

3.   Starptautisko civilo personālu un vietējo personālu pēc pieprasījuma uz līguma pamata darbā pieņem EUPOL PROXIMA.

4.   Atbalstītājvalstis vai Kopienas iestādes vajadzības gadījumā var arī norīkot starptautisko civilo personālu. Katra atbalstītājvalsts vai Kopienas iestāde sedz izmaksas, kas saistītas ar tās norīkotajiem darbiniekiem, tostarp algas, medicīniskās aprūpes izdevumus, pabalstus, kas nav dienas nauda, kā arī ceļa izdevumus, kas rodas, ceļojot uz Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku un no tās.

7. pants

Komandķēde

EUPOL PROXIMA, kas ir sastāvdaļa plašākas ES tiesiskuma pieejas Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā un kas darbojas kā krīzes pārvarēšanas operācija, struktūrai ir vienota komandķēde.

| — | Eiropas Savienības Īpašais pārstāvis (ESĪP) ar ĢS/ AP starpniecību ziņo Padomei. |
| --- | --- |

—

Eiropas Savienības Īpašais pārstāvis (ESĪP) ar ĢS/ AP starpniecību ziņo Padomei.

| — | PDK veic politisko kontroli un stratēģisko virzību. |
| --- | --- |

—

PDK veic politisko kontroli un stratēģisko virzību.

| — | Misijas vadītājs/ policijas priekšnieks vada EUPOL PROXIMA un nodrošina tās ikdienas vadību. |
| --- | --- |

—

Misijas vadītājs/ policijas priekšnieks vada EUPOL PROXIMA un nodrošina tās ikdienas vadību.

| — | Misijas vadītājs/ policijas priekšnieks ar ESĪP starpniecību ziņo ĢS/ AP. |
| --- | --- |

—

Misijas vadītājs/ policijas priekšnieks ar ESĪP starpniecību ziņo ĢS/ AP.

| — | ĢS/ AP ar ESĪP starpniecību sniedz norādījumus misijas vadītājam/ policijas priekšniekam. |
| --- | --- |

—

ĢS/ AP ar ESĪP starpniecību sniedz norādījumus misijas vadītājam/ policijas priekšniekam.

8. pants

Politiskā kontrole un stratēģiskā virzība

1.   Par PDK veikto politisko kontroli un misijas stratēģisko virzību atbild Padome. Ar šo Padome pilnvaro Politikas un drošības komiteju pieņemt attiecīgos lēmumus saskaņā ar LES 25. pantu. Šis pilnvarojums ietver tiesības pēc ĢS/AP ierosinājuma iecelt misijas vadītāju, apstiprināt un grozīt pārskatīto OPLAN un komandķēdi. Lēmumu pieņemšanas pilnvaras attiecībā uz operācijas mērķiem un pabeigšanu paliek Padomei, kam palīdz ĢS/AP.

2.   ESĪP policijas misijas vadītājam nodrošina vietējo politisko vadību. ESĪP nodrošina koordināciju ar citiem ES dalībniekiem, kā arī attiecības ar uzņēmējas puses iestādēm un plašsaziņas līdzekļiem.

3.   PDK regulāri ziņo Padomei.

4.   PDK no policijas misijas vadītāja regulāri saņem ziņojumus par misijas veikšanu. Vajadzības gadījumā PDK uz savām sanāksmēm var uzaicināt policijas misijas vadītāju.

9. pants

Trešo valstu līdzdalība

1.   Neskarot ES lēmumu pieņemšanas autonomiju un Savienības vienoto institucionālo sistēmu, valstis, kas pievienojas, ir aicinātas un pārējās trešās valstis var tikt aicinātas piedalīties EUPOL PROXIMA, ja tās sedz izmaksas, kas saistītas ar to norīkotajiem policistiem un/ vai starptautisko civilo personālu, tostarp algas, pabalstus un ceļa izdevumus, kuri rodas, ceļojot uz Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku un no tās, un vajadzības gadījumā piedalās EUPOL PROXIMA darbības izmaksu segšanā.

2.   Neskarot ES lēmumu pieņemšanas autonomiju un vienoto institucionālo sistēmu, var aicināt trešās valstis piedalīties operācijā.

3.   Ar šo Padome pilnvaro PDK, pēc policijas misijas vadītāja un Krīžu pārvarēšanas civilo aspektu komitejas ieteikuma, pieņemt attiecīgos lēmumus par piedāvāto ieguldījumu pieņemšanu.

4.   Tām trešām valstīm, kas sniedz ieguldījumu EUPOL PROXIMA, ir tādas pašas tiesības un pienākumi attiecībā uz operācijas ikdienas vadību kā ES dalībvalstīm, kuras piedalās operācijā.

5.   PDK attiecīgi rīkojas attiecībā uz līdzdalības noteikumiem un vajadzības gadījumā iesniedz tos Padomei, arī noteikumus par trešo valstu iespējamo finansiālo līdzdalību kopīgo izmaksu segšanā.

6.   Sīki izstrādāti noteikumi par trešo valstu līdzdalību iekļauj nolīgumā saskaņā ar LES 24. pantu. ĢS/ AP, kas palīdz prezidentvalstij, šādus noteikumus var pārrunāt tās vārdā.

10. pants

Finanšu noteikumi

1.   Bāzes finansējums pagarinātās misijas izdevumu segšanai ir EUR 15 950 000, no kuriem EUR 5 000 000 maksā no 2004. gada budžeta un EUR 10 950 000 – no 2005. gada budžeta.

2.   Attiecībā uz izdevumiem, ko finansē no Kopienas budžeta, piemēro šādus noteikumus:

| a) | izdevumus pārvalda saskaņā ar Eiropas Kopienas noteikumiem un procedūrām, ko piemēro budžetam, taču jebkāds iepriekšējs finansējums nepaliek Kopienas īpašumā. Trešo valstu pilsoņi var piedalīties piedāvājumu konkursos; |
| --- | --- |

a)

izdevumus pārvalda saskaņā ar Eiropas Kopienas noteikumiem un procedūrām, ko piemēro budžetam, taču jebkāds iepriekšējs finansējums nepaliek Kopienas īpašumā. Trešo valstu pilsoņi var piedalīties piedāvājumu konkursos;

| b) | policijas misijas vadītājs ir Komisijas pārraudzībā un ziņo Komisijai par visiem pasākumiem, kas veikti saistībā ar viņa līgumu. |
| --- | --- |

b)

policijas misijas vadītājs ir Komisijas pārraudzībā un ziņo Komisijai par visiem pasākumiem, kas veikti saistībā ar viņa līgumu.

3.   Finanšu noteikumos ņem vērā prasības attiecībā uz EUPOL PROXIMA darbību, tostarp aprīkojuma savietojamību un grupu sadarbspēju.

11. pants

Kopienas rīcība

1.   Padome atzīmē, ka Komisija turpina īstenot savu rīcību, lai sasniegtu šīs vienotās rīcības mērķus, vajadzības gadījumā veicot atbilstīgus Kopienas pasākumus.

2.   Padome atzīmē arī to, ka atbilstīgus koordinēšanas pasākumus turpina veikt gan Skopjē, gan Briselē.

12. pants

Klasificētas informācijas izpaušana

1.   Saskaņā ar Padomes drošības reglamentu ĢS/ AP ir pilnvarots nodot NATO/ KFOR un ar šo vienoto rīcību saistītajām trešām personām to ES klasificēto informāciju un dokumentus, kuri ir izstrādāti operācijas vajadzībām un kuru līmenis nepārsniedz “CONFIDENTIEL UE”.

2.   Saskaņā ar Padomes drošības reglamentu un misijas darbības vajadzībām ĢS/ AP ir pilnvarots nodot EDSO to ES klasificēto informāciju un dokumentus, kuri ir izstrādāti operācijas vajadzībām un kuru līmenis nepārsniedz “RESTREINT UE”. Šim nolūkam sagatavo vietējos noteikumus.

3.   Gadījumā, kad vajadzīga īpaša un steidzama rīcība, ĢS/ AP saskaņā ar Padomes drošības reglamentu ir pilnvarots arī nodot uzņēmējai valstij to ES klasificēto informāciju un dokumentus, kuri ir izstrādāti operācijas vajadzībām un kuru līmenis nepārsniedz “CONFIDENTIEL UE”. Visos citos gadījumos šādu informāciju un dokumentus uzņēmējai valstij nodod saskaņā ar procedūrām, kas atbilst līmenim, kādā uzņēmēja valsts sadarbojas ar ES.

4.   ĢS/ AP ir pilnvarots ar šo vienoto rīcību saistītajām trešām personām nodot ES neklasificētus dokumentus, kas ir saistīti ar Padomes apspriedēm par operāciju, uz ko attiecas dienesta noslēpuma ievērošanas pienākums atbilstīgi Padomes reglamenta 6. panta 1. punktam.

13. pants

EUPOL PROXIMA personāla statuss

1.   EUPOL PROXIMA personāla Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā statuss, vajadzības gadījumā ietverot privilēģijas, imunitāti un turpmākās garantijas, kas vajadzīgas EUPOL PROXIMA misijas izpildei un vienmērīgai darbībai, ir izklāstīts Nolīgumā starp Eiropas Savienību un Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku par Eiropas Savienības Policijas misijas statusu un darbību Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā (EUPOL PROXIMA), kas noslēgts ar Lēmumu 2004/75/KĀDP (2).

2.   Valsts vai Kopienas iestāde, kas ir norīkojusi darbinieku, ir atbildīga par to prasību izskatīšanu saistībā ar šo norīkojumu, ko iesniedz darbinieks vai ko iesniedz par to, un par lietas ierosināšanu pret norīkoto darbinieku.

14. pants

Spēkā stāšanās

Šī vienotā rīcība stājas spēkā tās pieņemšanas dienā.

Tā zaudē spēku 2005. gada 14. decembrī.

15. pants

Publicēšana

Šo vienoto rīcību publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2004. gada 22. novembrī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

B. R. BOT

---

(1)  OV L 249, 1.10.2003., 66. lpp.

1

(2)  OV L 16, 23.1.2004., 65. lpp.

2

---

| 24.11.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 348/45 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 348/45

---

PADOMES LĒMUMS 2004/790/KĀDP

(2004. gada 22. novembris),

ar ko pagarina un groza Lēmumu 2003/276/KĀDP, ar kuru īsteno Vienoto rīcību 2002/589/KĀDP par Eiropas Savienības ieguldījumu kājnieku ieroču un vieglo ieroču iznīcināšanā Albānijā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 23. panta 2. punktu,

ņemot vērā Padomes Vienoto rīcību 2002/589/KĀDP (2002. gada 12. jūlijs) par Eiropas Savienības ieguldījumu kājnieku ieroču un vieglo ieroču destabilizējošas uzkrāšanas un izplatīšanas apkarošanā (1) un jo īpaši šīs vienotās rīcības 6. pantu,

tā kā:

| (1) | Padome 2003. gada 14. aprīlī pieņēma Lēmumu 2003/276/KĀDP par Eiropas Savienības ieguldījumu kājnieku ieroču un vieglo ieroču iznīcināšanā Albānijā (2), lai īstenotu Vienoto rīcību 2002/589/KĀDP, piešķirot šim mērķim EUR 820 000. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2003. gada 14. aprīlī pieņēma Lēmumu 2003/276/KĀDP par Eiropas Savienības ieguldījumu kājnieku ieroču un vieglo ieroču iznīcināšanā Albānijā (2), lai īstenotu Vienoto rīcību 2002/589/KĀDP, piešķirot šim mērķim EUR 820 000.

| (2) | Dažus mērķus nevarēja sasniegt līdz 2004. gada 31. oktobrim, kad beidzas Padomes Lēmuma 2003/276/KĀDP darbības termiņš, un citi pēc šā datuma būtu jāapvieno un jāpaplašina. Attiecīgais projekts ir daudzgadīgs projekts, kas ilgst četrus gadus. |
| --- | --- |

(2)

Dažus mērķus nevarēja sasniegt līdz 2004. gada 31. oktobrim, kad beidzas Padomes Lēmuma 2003/276/KĀDP darbības termiņš, un citi pēc šā datuma būtu jāapvieno un jāpaplašina. Attiecīgais projekts ir daudzgadīgs projekts, kas ilgst četrus gadus.

| (3) | attiecīgi būtu jāpagarina un jāgroza Lēmums 2003/276/KĀDP, |
| --- | --- |

(3)

attiecīgi būtu jāpagarina un jāgroza Lēmums 2003/276/KĀDP,

IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.

1. pants

Lēmumu 2003/276/KĀDP ar šo groza šādi:

| 1) | Lēmuma 2. panta 1. punktā bāzes finansējuma summu “EUR 820 000” aizstāj ar summu “ EUR 1 320 000”; |
| --- | --- |

1)

Lēmuma 2. panta 1. punktā bāzes finansējuma summu “EUR 820 000” aizstāj ar summu “ EUR 1 320 000”;

| 2) | Lēmuma 4. panta 1. punktā otro teikumu aizstāj ar teikumu “Tā darbības termiņš beidzas 2005. gada 31. decembrī”. |
| --- | --- |

2)

Lēmuma 4. panta 1. punktā otro teikumu aizstāj ar teikumu “Tā darbības termiņš beidzas 2005. gada 31. decembrī”.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2004. gada 1. novembrī.

3. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2004. gada 22. novembrī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

B. R. BOT

---

(1)  OV L 191, 19.7.2002., 1. lpp.

1

(2)  OV L 99, 17.4.2003., 60. lpp.

2

---

| 24.11.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 348/46 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 348/46

---

PADOMES LĒMUMS 2004/791/KĀDP

(2004. gada 22. novembris),

ar ko pagarina un groza Lēmumu 2002/842/KĀDP par Vienotās rīcības 2002/589/KĀDP īstenošanu saistībā ar Eiropas Savienības ieguldījumu kājnieku ieroču un vieglo ieroču destabilizējošas uzkrāšanas un izplatīšanas apkarošana Dienvidaustrumeiropā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Vienoto rīcību 2002/589/KĀDP (1) un jo īpaši tās 6. pantu saistībā ar Līguma par Eiropas Savienību 23. panta 2. punkta otro ievilkumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2002. gada 21. oktobrī pieņēma Lēmumu 2002/842/KĀDP (2) par Eiropas Savienības ieguldījumu kājnieku ieroču un vieglo ieroču destabilizējošas uzkrāšanas un izplatīšanas apkarošana Dienvidaustrumeiropā, lai īstenotu Vienoto rīcību 2002/589/KĀDP, un piešķīra šim mērķim EUR 200 000; |
| --- | --- |

(1)

Padome 2002. gada 21. oktobrī pieņēma Lēmumu 2002/842/KĀDP (2) par Eiropas Savienības ieguldījumu kājnieku ieroču un vieglo ieroču destabilizējošas uzkrāšanas un izplatīšanas apkarošana Dienvidaustrumeiropā, lai īstenotu Vienoto rīcību 2002/589/KĀDP, un piešķīra šim mērķim EUR 200 000;

| (2) | Daži mērķi netika sasniegti līdz 2004. gada 31. decembrim, kad beidzas Lēmuma 2002/842/KĀDP darbības termiņš, un citi mērķi būtu jāapvieno un jāpaplašina pēc minētās dienas. Šis projekts ir daudzgadu projekts; |
| --- | --- |

(2)

Daži mērķi netika sasniegti līdz 2004. gada 31. decembrim, kad beidzas Lēmuma 2002/842/KĀDP darbības termiņš, un citi mērķi būtu jāapvieno un jāpaplašina pēc minētās dienas. Šis projekts ir daudzgadu projekts;

| (3) | Attiecīgi būtu jāgroza Lēmums 2002/842/KĀDP un jāpagarina tā darbības termiņš, |
| --- | --- |

(3)

Attiecīgi būtu jāgroza Lēmums 2002/842/KĀDP un jāpagarina tā darbības termiņš,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmumu 2002/842/KĀDP groza šādi:

| 1) | Lēmuma 2. panta 1. punktā bāzes finansējuma summu “EUR 300 000” aizstāj ar summu “EUR 330 000”; |
| --- | --- |

1)

Lēmuma 2. panta 1. punktā bāzes finansējuma summu “EUR 300 000” aizstāj ar summu “EUR 330 000”;

| 2) | Lēmuma 4. panta 1. punkta otro daļu aizstāj ar teikumu “Tas zaudē spēku 2005. gada 31. decembrī”. |
| --- | --- |

2)

Lēmuma 4. panta 1. punkta otro daļu aizstāj ar teikumu “Tas zaudē spēku 2005. gada 31. decembrī”.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

3. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2004. gada 22. novembrī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

B. R. BOT

---

(1)  OV L 191, 19.7.2002., 1. lpp.

1

(2)  OV L 289, 26.10.2002., 1. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2003/807/KĀDP (OV L 302, 20.11.2003., 39. lpp.).

2

---

| 24.11.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 348/47 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 348/47

---

PADOMES LĒMUMS 2004/792/KĀDP

(2004. gada 22. novembris),

ar ko pagarina un groza Lēmumu 1999/730/KĀDP par Vienotās rīcības 1999/34/KĀDP īstenošanu saistībā ar Eiropas Savienības ieguldījumu kājnieku ieroču un vieglo ieroču destabilizējošas uzkrāšanas un izplatīšanas apkarošanā Kambodžā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 23. panta 2. punktu,

ņemot vērā Padomes Vienoto rīcību 1999/34/KĀDP (1998. gada 17. decembris) par Eiropas Savienības ieguldījumu kājnieku ieroču un vieglo ieroču destabilizējošas uzkrāšanas un izplatīšanas apkarošanā (1) un jo īpaši tās 6. pantu,

tā kā:

| (1) | Padome 1999. gada 15. novembrī pieņēma Lēmumu 1999/730/KĀDP par Vienotās rīcības 1999/34/KĀDP īstenošanu saistībā ar Eiropas Savienības ieguldījumu kājnieku ieroču un vieglo ieroču destabilizējošas uzkrāšanas un izplatīšanas apkarošanā Kambodžā (2). |
| --- | --- |

(1)

Padome 1999. gada 15. novembrī pieņēma Lēmumu 1999/730/KĀDP par Vienotās rīcības 1999/34/KĀDP īstenošanu saistībā ar Eiropas Savienības ieguldījumu kājnieku ieroču un vieglo ieroču destabilizējošas uzkrāšanas un izplatīšanas apkarošanā Kambodžā (2).

| (2) | Daži mērķi netika sasniegti līdz 2004. gada 15. novembrim, kad beidzās Lēmuma 1999/730/KĀDP darbības termiņš, un citi mērķi būtu jāapvieno un jāpaplašina pēc minētās dienas. Šis projekts ir daudzgadu projekts. |
| --- | --- |

(2)

Daži mērķi netika sasniegti līdz 2004. gada 15. novembrim, kad beidzās Lēmuma 1999/730/KĀDP darbības termiņš, un citi mērķi būtu jāapvieno un jāpaplašina pēc minētās dienas. Šis projekts ir daudzgadu projekts.

| (3) | Attiecīgi būtu jāgroza Lēmums 1999/730/KĀDP un jāpagarina tā darbības termiņš, |
| --- | --- |

(3)

Attiecīgi būtu jāgroza Lēmums 1999/730/KĀDP un jāpagarina tā darbības termiņš,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmumu 1999/730/KĀDP ar šo groza šādi:

| 1) | Lēmuma 3. panta 1. punktā bāzes finansējuma summu “EUR 1 436 953” aizstāj ar summu “EUR 1 375 565”; |
| --- | --- |

1)

Lēmuma 3. panta 1. punktā bāzes finansējuma summu “EUR 1 436 953” aizstāj ar summu “EUR 1 375 565”;

| 2) | Lēmuma 4. panta otrajā daļā vārdus “2004. gada 15. novembrī” aizstāj ar vārdiem “2005. gada 15. novembrī”. |
| --- | --- |

2)

Lēmuma 4. panta otrajā daļā vārdus “2004. gada 15. novembrī” aizstāj ar vārdiem “2005. gada 15. novembrī”.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2004. gada 16. novembrī.

3. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2004. gada 22. novembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

B. R. BOT

---

(1)  OV L 9, 15.1.1999., 1. lpp.

1

(2)  OV L 294, 16.11.1999., 5. lpp.

2

---

24.11.2004

| 24.11.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 348/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 348/s3

---

2004. gada 1. novembris – EUR-Lex jaunā versija!

europa.eu.int/eur-lex/lex/

Jaunajā vietnē iekļauti CELEX pakalpojumi, un tā bez maksas nodrošina vienkāršu piekļuvi 20 valodās lielākajai ES tiesību aktu datu bāzei.

---