# Euroopa Liidu L 324/27.

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 324 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 47. köide27. oktoober 2004 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 324

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

47. köide27. oktoober 2004

---

| Sisukord | | I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1854/2004, 26. oktoober 2004, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1855/2004, 26. oktoober 2004, millega kehtestatakse A 1 ja B süsteemide raames puu- ja köögivilja eksporditoetused (tomatid, apelsinid, sidrunid, lauaviinamarjad ja õunad) | 3 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1856/2004, 26. oktoober 2004, millega täiendatakse määruse (EÜ) nr 2400/96 lisa uue nimetuse kandmisega kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse (Lardo di Colonnata) | 6 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1857/2004, 26. oktoober 2004, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes määrusega (EÜ) nr 1210/2004 2004/2005. turustusaastaks kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid imporditollimakse | 13 |

Sisukord

I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1854/2004, 26. oktoober 2004, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1855/2004, 26. oktoober 2004, millega kehtestatakse A 1 ja B süsteemide raames puu- ja köögivilja eksporditoetused (tomatid, apelsinid, sidrunid, lauaviinamarjad ja õunad)

3

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1856/2004, 26. oktoober 2004, millega täiendatakse määruse (EÜ) nr 2400/96 lisa uue nimetuse kandmisega kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse (Lardo di Colonnata)

6

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1857/2004, 26. oktoober 2004, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes määrusega (EÜ) nr 1210/2004 2004/2005. turustusaastaks kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid imporditollimakse

13

| | | II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | Nõukogu |
| | * | 2004/731/EÜ:Nõukogu otsus, 26. juuli 2004, salastatud teabe vahetamise julgeolekukorra kokkuleppe sõlmimise kohta Euroopa Liidu ning Bosnia ja Hertsegoviina vahel | 15 |
| Kokkulepe Bosnia ja Hertsegoviina ning Euroopa Liidu vahel salastatud teabe vahetamise julgeolekukorra kohta | 16 |
| | * | 2004/732/ÜVJP:Poliitika- ja julgeolekukomitee otsus BiH/1/2004, 21. september 2004, kolmandate riikide panuse heakskiitmise kohta Euroopa Liidu sõjalises operatsioonis Bosnias ja Hertsegoviinas | 20 |
| | * | 2004/733/ÜVJP:Poliitika- ja julgeolekukomitee otsus BiH/2/2004, 24. september 2004, Bosnias ja Hertsegoviinas toimuva Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni EL operatsiooni ülema nimetamise kohta | 22 |

II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Nõukogu

*

2004/731/EÜ:Nõukogu otsus, 26. juuli 2004, salastatud teabe vahetamise julgeolekukorra kokkuleppe sõlmimise kohta Euroopa Liidu ning Bosnia ja Hertsegoviina vahel

15

Kokkulepe Bosnia ja Hertsegoviina ning Euroopa Liidu vahel salastatud teabe vahetamise julgeolekukorra kohta

16

*

2004/732/ÜVJP:Poliitika- ja julgeolekukomitee otsus BiH/1/2004, 21. september 2004, kolmandate riikide panuse heakskiitmise kohta Euroopa Liidu sõjalises operatsioonis Bosnias ja Hertsegoviinas

20

*

2004/733/ÜVJP:Poliitika- ja julgeolekukomitee otsus BiH/2/2004, 24. september 2004, Bosnias ja Hertsegoviinas toimuva Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni EL operatsiooni ülema nimetamise kohta

22

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

| 27.10.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 324/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 324/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1854/2004,

26. oktoober 2004,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 27. oktoobril 2004.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. oktoober 2004

Komisjoni nimel

põllumajanduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1947/2002 (EÜT L 299, 1.11.2002, lk 17).

1

---

LISA

Komisjoni 26. oktoobri 2004. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | 052 | 56,3 |
| 204 | 43,3 |
| 624 | 74,2 |
| 999 | 57,9 |
| 0707 00 05 | 052 | 117,6 |
| 999 | 117,6 |
| 0709 90 70 | 052 | 96,3 |
| 204 | 42,0 |
| 628 | 48,8 |
| 999 | 62,4 |
| 0805 50 10 | 052 | 60,5 |
| 388 | 52,2 |
| 524 | 68,0 |
| 528 | 51,4 |
| 999 | 58,0 |
| 0806 10 10 | 052 | 118,7 |
| 400 | 179,6 |
| 999 | 149,2 |
| 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 | 388 | 60,3 |
| 400 | 93,9 |
| 404 | 82,3 |
| 442 | 61,0 |
| 512 | 107,5 |
| 720 | 99,6 |
| 800 | 212,5 |
| 804 | 107,4 |
| 999 | 103,1 |
| 0808 20 50 | 052 | 109,5 |
| 388 | 105,3 |
| 720 | 75,4 |
| 999 | 96,7 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

052

56,3

204

43,3

624

74,2

999

57,9

0707 00 05

052

117,6

999

117,6

0709 90 70

052

96,3

204

42,0

628

48,8

999

62,4

0805 50 10

052

60,5

388

52,2

524

68,0

528

51,4

999

58,0

0806 10 10

052

118,7

400

179,6

999

149,2

0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90

388

60,3

400

93,9

404

82,3

442

61,0

512

107,5

720

99,6

800

212,5

804

107,4

999

103,1

0808 20 50

052

109,5

388

105,3

720

75,4

999

96,7

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11). Kood 999 tähistab “muud päritolu”.

---

| 27.10.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 324/3 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 324/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1855/2004,

26. oktoober 2004,

millega kehtestatakse A 1 ja B süsteemide raames puu- ja köögivilja eksporditoetused (tomatid, apelsinid, sidrunid, lauaviinamarjad ja õunad)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 28. oktoobri 1996. aasta määrust (EÜ) nr 2200/96 puu- ja köögiviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 35 lõike 3 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruses (EÜ) nr 1961/2001 (2) on sätestatud puu- ja köögivilja eksporditoetuste üksikasjalikud eeskirjad. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruses (EÜ) nr 1961/2001 (2) on sätestatud puu- ja köögivilja eksporditoetuste üksikasjalikud eeskirjad.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 35 lõikes 1 on sätestatud, et määral, mis on vajalik majanduslikult oluliste koguste eksportimiseks, võib ühenduse poolt eksporditavate toodete eest anda eksporditoetusi, võttes arvesse asutamislepingu artikli 300 alusel sõlmitud lepingutest tulenevaid piiranguid. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 35 lõikes 1 on sätestatud, et määral, mis on vajalik majanduslikult oluliste koguste eksportimiseks, võib ühenduse poolt eksporditavate toodete eest anda eksporditoetusi, võttes arvesse asutamislepingu artikli 300 alusel sõlmitud lepingutest tulenevaid piiranguid.

| (3) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 35 lõikele 2 tuleks tagada, et ei häirita eksporditoetuste korra raames varem eksisteerinud kaubavoogusid. Seepärast ning puu- ja köögivilja ekspordi hooajalise iseloomu tõttu tuleks kehtestada iga toote puhul kavandatavad kogused, võttes arvesse komisjoni määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (3) kehtestatud põllumajandustoodete nomenklatuuri eksporditoetuste jaoks. Need kogused tuleb jaotada, võttes arvesse asjaomaste toodete riknemisohtu. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 35 lõikele 2 tuleks tagada, et ei häirita eksporditoetuste korra raames varem eksisteerinud kaubavoogusid. Seepärast ning puu- ja köögivilja ekspordi hooajalise iseloomu tõttu tuleks kehtestada iga toote puhul kavandatavad kogused, võttes arvesse komisjoni määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (3) kehtestatud põllumajandustoodete nomenklatuuri eksporditoetuste jaoks. Need kogused tuleb jaotada, võttes arvesse asjaomaste toodete riknemisohtu.

| (4) | Määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 35 lõikes 4 on sätestatud, et toetused tuleb kehtestada, võttes arvesse hetkeolukorda ja arengusuundi seoses puu- ja köögivilja hindade ja kättesaadavusega ühenduse turul ühelt poolt ning puu- ja köögivilja hindadega rahvusvahelises kaubanduses teiselt poolt. Arvesse tuleb võtta ka turustus- ja transpordikulusid ning kavandatava ekspordi majandusaspekti. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 35 lõikes 4 on sätestatud, et toetused tuleb kehtestada, võttes arvesse hetkeolukorda ja arengusuundi seoses puu- ja köögivilja hindade ja kättesaadavusega ühenduse turul ühelt poolt ning puu- ja köögivilja hindadega rahvusvahelises kaubanduses teiselt poolt. Arvesse tuleb võtta ka turustus- ja transpordikulusid ning kavandatava ekspordi majandusaspekti.

| (5) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 35 lõikele 5 tuleb ühenduse turu hinnad määrata kindlaks, võttes arvesse hindu, mis on ekspordi seisukohast kõige soodsamad. |
| --- | --- |

(5)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 35 lõikele 5 tuleb ühenduse turu hinnad määrata kindlaks, võttes arvesse hindu, mis on ekspordi seisukohast kõige soodsamad.

| (6) | Olukord rahvusvahelises kaubanduses või teatavate turgude erinõudmised võivad nõuda toetuse muutmist vastavalt asjaomase toote sihtkohale. |
| --- | --- |

(6)

Olukord rahvusvahelises kaubanduses või teatavate turgude erinõudmised võivad nõuda toetuse muutmist vastavalt asjaomase toote sihtkohale.

| (7) | Ekstraklassi, I ja II klassi ühiste kvaliteedistandarditega tomateid, apelsine, sidruneid, lauaviinamarju ja õunu võib praegu eksportida majanduslikult olulistes kogustes. |
| --- | --- |

(7)

Ekstraklassi, I ja II klassi ühiste kvaliteedistandarditega tomateid, apelsine, sidruneid, lauaviinamarju ja õunu võib praegu eksportida majanduslikult olulistes kogustes.

| (8) | Olemasolevate vahendite võimalikult tõhusaks kasutamiseks ning ühenduse ekspordi struktuuri silmas pidades tuleks eksporditoetused kehtestada süsteemide A1 ja B raames. |
| --- | --- |

(8)

Olemasolevate vahendite võimalikult tõhusaks kasutamiseks ning ühenduse ekspordi struktuuri silmas pidades tuleks eksporditoetused kehtestada süsteemide A1 ja B raames.

| (9) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas värske puu- ja köögivilja turu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas värske puu- ja köögivilja turu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   A1 süsteemi puhul on toetusemäärad, toetuse taotlemise tähtaeg ja asjaomaste toodete kavandatavad kogused kehtestatud käesoleva määruse lisas.

Süsteemi B puhul on soovituslikud toetusemäärad, litsentsi taotlemise tähtaeg ja asjaomaste toodete kavandatavad kogused kehtestatud käesoleva määruse lisas.

2.   Komisjoni määruse (EÜ) nr 1291/2000 (4) artiklis 16 osutatud toiduabiks väljaantud litsentsidega hõlmatud koguseid ei võeta arvesse käesoleva määruse lisas esitatud toetuse saamise tingimustele vastavate koguste puhul.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 9. novembril 2004.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. oktoober 2004

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Franz FISCHLER

---

(1)  EÜT L 297, 21.11.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 47/2003 (EÜT L 7, 11.1.2003, lk 64).

1

(2)  EÜT L 268, 9.10.2001, lk 8. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1176/2002 (EÜT L 170, 29.6.2002, lk 69).

2

(3)  EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2180/2003 (ELT L 335, 22.12.2003, lk 1).

3

(4)  EÜT L 152, 24.6.2000, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 636/2004 (ELT L 100, 6.4.2004, lk 25).

4

---

LISA

komisjoni 26. oktoobri 2004. aasta määrusele, millega kehtestatakse puu- ja köögivilja eksporditoetused (tomatid, apelsinid, sidrunid, lauaviinamarjad ja õunad)

| Tootekood (1) | Sihtkoht (2) | Süsteem A1
  Toetuse taotlemise tähtaeg: 9.11.2004–7.1.2005 | Süsteem B
  Litsentsitaotluste esitamise tähtaeg: 16.11.2004–14.1.2005 |
| --- | --- | --- | --- |
| Toetuse määr
  (EUR/netokaalu) | Kavandatav kogus
  (t) | Soovituslik toetuse määr
  (EUR/netokaalu) | Kavandatav kogus
  (t) |
| 0702 00 00 9100 | F08 | 30 | | 30 | 8 622 |
| 0805 10 10 9100
  0805 10 30 9100
  0805 10 50 9100 | A00 | 24 | | 24 | 105 197 |
| 0805 50 10 9100 | A00 | 43 | | 43 | 31 426 |
| 0806 10 10 9100 | A00 | 35 | | 35 | 13 029 |
| 0808 10 20 9100
  0808 10 50 9100
  0808 10 90 9100 | F04, F09 | 28 | | 28 | 22 349 |

Tootekood (1)

Sihtkoht (2)

Süsteem A1

Toetuse taotlemise tähtaeg: 9.11.2004–7.1.2005

Süsteem B

Litsentsitaotluste esitamise tähtaeg: 16.11.2004–14.1.2005

Toetuse määr

(EUR/netokaalu)

Kavandatav kogus

(t)

Soovituslik toetuse määr

(EUR/netokaalu)

Kavandatav kogus

(t)

0702 00 00 9100

F08

30

30

8 622

0805 10 10 9100

0805 10 30 9100

0805 10 50 9100

A00

24

24

105 197

0805 50 10 9100

A00

43

43

31 426

0806 10 10 9100

A00

35

35

13 029

0808 10 20 9100

0808 10 50 9100

0808 10 90 9100

F04, F09

28

28

22 349

---

(1)  Tootekoodid on sätestatud komisjoni määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

(2)  A-rea sihtkohakoodid on sätestatud määruse (EMÜ) nr 3846/87 II lisas.

Numbrilised sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11).

Muud sihtkohad on määratletud järgmiselt:

| F03 | : | kõik sihtkohad, välja arvatud Šveits; |
| --- | --- | --- |
| F04 | : | Hongkong, Singapur, Malaisia, Sri Lanka, Indoneesia, Tai, Taiwan, Paapua Uus-Guinea, Laos, Kambodža, Vietnam, Jaapan, Uruguay, Paraguay, Argentina, Mehhiko, Costa Rica; |
| F08 | : | kõik sihtkohad, välja arvatud Bulgaaria; |
| F09 | : | järgmised sihtkohad:






  — | Norra, Island, Gröönimaa, Fääri saared, Rumeenia, Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Serbia ja Montenegro, Armeenia, Aserbaidžaan, Valgevene, Gruusia, Kasahstan, Kõrgõzstan, Moldova, Venemaa, Tadžikistan, Türkmenistan, Usbekistan, Ukraina, Saudi Araabia, Bahrein, Katar, Omaan, Araabia Ühendemiraadid (Abu Dhabi, Dubai, Sharjah, Ajman, Umm al-Qaywayn, Ra's al Khaymah ja Fujayrah), Kuveit, Jeemen, Süüria, Iraan, Jordaania, Boliivia, Brasiilia, Venezuela, Peruu, Panama, Ecuador ja Colombia; |

F03

:

kõik sihtkohad, välja arvatud Šveits;

F04

:

Hongkong, Singapur, Malaisia, Sri Lanka, Indoneesia, Tai, Taiwan, Paapua Uus-Guinea, Laos, Kambodža, Vietnam, Jaapan, Uruguay, Paraguay, Argentina, Mehhiko, Costa Rica;

F08

:

kõik sihtkohad, välja arvatud Bulgaaria;

F09

:

järgmised sihtkohad:

—

Norra, Island, Gröönimaa, Fääri saared, Rumeenia, Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Serbia ja Montenegro, Armeenia, Aserbaidžaan, Valgevene, Gruusia, Kasahstan, Kõrgõzstan, Moldova, Venemaa, Tadžikistan, Türkmenistan, Usbekistan, Ukraina, Saudi Araabia, Bahrein, Katar, Omaan, Araabia Ühendemiraadid (Abu Dhabi, Dubai, Sharjah, Ajman, Umm al-Qaywayn, Ra's al Khaymah ja Fujayrah), Kuveit, Jeemen, Süüria, Iraan, Jordaania, Boliivia, Brasiilia, Venezuela, Peruu, Panama, Ecuador ja Colombia;

| — | Aafrika riigid ja territooriumid, välja arvatud Lõuna-Aafrika Vabariik; |
| --- | --- |

—

Aafrika riigid ja territooriumid, välja arvatud Lõuna-Aafrika Vabariik;

| — | komisjoni määruse (EÜ) nr 800/1999 (EÜT L 102, 17.4.1999, lk 11) artiklis 36 määratletud sihtkohad. |
| --- | --- |

—

komisjoni määruse (EÜ) nr 800/1999 (EÜT L 102, 17.4.1999, lk 11) artiklis 36 määratletud sihtkohad.

---

| 27.10.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 324/6 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 324/6

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1856/2004,

26. oktoober 2004,

millega täiendatakse määruse (EÜ) nr 2400/96 lisa uue nimetuse kandmisega kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse (Lardo di Colonnata)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 14. juuli 1992. aasta määrust (EMÜ) nr 2081/92 põllumajandustoodete ja toiduainete geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõike 5 punkti a ja artikli 6 lõike 4 esimest taanet,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Itaalia on vastavalt määruse (EMÜ) nr 2081/92 artikli 5 lõikele 5 edastanud komisjonile nimetuse Lardo di Colonnata geograafilise tähisena registreerimise taotluse. |
| --- | --- |

(1)

Itaalia on vastavalt määruse (EMÜ) nr 2081/92 artikli 5 lõikele 5 edastanud komisjonile nimetuse Lardo di Colonnata geograafilise tähisena registreerimise taotluse.

| (2) | Määruse (EMÜ) nr 2081/92 artikli 6 lõike 1 kohaselt tehti kindlaks, et taotlus vastab kõnealuse määruse nõuetele, sisaldades kõiki selle artiklis 4 sätestatud andmeid. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EMÜ) nr 2081/92 artikli 6 lõike 1 kohaselt tehti kindlaks, et taotlus vastab kõnealuse määruse nõuetele, sisaldades kõiki selle artiklis 4 sätestatud andmeid.

| (3) | Hispaania esitas komisjonile määruse (EMÜ) nr 2081/92 artikli 7 kohaselt vastuväite pärast registreerimistaotluse avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas. (2) |
| --- | --- |

(3)

Hispaania esitas komisjonile määruse (EMÜ) nr 2081/92 artikli 7 kohaselt vastuväite pärast registreerimistaotluse avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas. (2)

| (4) | Vastuväiteid põhjendati määruse (EMÜ) nr 2081/92 artikli 2 tingimuste täitmatajätmisega ning vastuväide oli kooskõlas nimetatud määruse artikli 7 lõikes 4 ettenähtud vastuvõtutingimustega. Hispaania vaidlustas Lardo di Colonnata tootmiseks vajaliku tooraine tootmise ja töötlemise geograafilise ala piiritlemise viisi seoses ühe värske liha eksportija kaebusega. |
| --- | --- |

(4)

Vastuväiteid põhjendati määruse (EMÜ) nr 2081/92 artikli 2 tingimuste täitmatajätmisega ning vastuväide oli kooskõlas nimetatud määruse artikli 7 lõikes 4 ettenähtud vastuvõtutingimustega. Hispaania vaidlustas Lardo di Colonnata tootmiseks vajaliku tooraine tootmise ja töötlemise geograafilise ala piiritlemise viisi seoses ühe värske liha eksportija kaebusega.

| (5) | 29. jaanuari 2004. aasta kirjaga kutsus komisjon asjaosalisi liikmesriike üles töötama omavahelise kokkuleppe saavutamiseks vastavalt nende siseriiklikele menetlustele. Itaalia esitas omapoolsed selgitused Lardo di Colonnata tootmiseks vajaliku tooraine tootmise ja ümbertöötlemise geograafiliste alade piiritlemise viisi kohta ning Hispaania andis registreerimiseks nõusoleku. |
| --- | --- |

(5)

29. jaanuari 2004. aasta kirjaga kutsus komisjon asjaosalisi liikmesriike üles töötama omavahelise kokkuleppe saavutamiseks vastavalt nende siseriiklikele menetlustele. Itaalia esitas omapoolsed selgitused Lardo di Colonnata tootmiseks vajaliku tooraine tootmise ja ümbertöötlemise geograafiliste alade piiritlemise viisi kohta ning Hispaania andis registreerimiseks nõusoleku.

| (6) | Nimetuse spetsifikaadi kokkuvõttesse tehti asjakohased parandused, eelkõige lõikes 4.3, mis käsitleb geograafilist ala. |
| --- | --- |

(6)

Nimetuse spetsifikaadi kokkuvõttesse tehti asjakohased parandused, eelkõige lõikes 4.3, mis käsitleb geograafilist ala.

| (7) | Nimetus Lardo di Colonnata tuleb seega kanda kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse ning see peab olema geograafilise tähisena kaitstud ühenduse tasandil. |
| --- | --- |

(7)

Nimetus Lardo di Colonnata tuleb seega kanda kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse ning see peab olema geograafilise tähisena kaitstud ühenduse tasandil.

| (8) | Komisjoni määruse (EÜ) nr 2400/96 (3) lisa tuleb vastavalt täiendada, |
| --- | --- |

(8)

Komisjoni määruse (EÜ) nr 2400/96 (3) lisa tuleb vastavalt täiendada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Komisjoni määruse (EÜ) nr 2400/96 lisa täiendatakse käesoleva määruse lisas I esitatud nimetusega.

Esimeses lõikes mainitud nimetus kantakse kaitstud geograafilise tähisena määruse (EMÜ) nr 2081/92 artikli 6 lõikes 4 ettenähtud kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse.

Artikkel 2

Kokkuvõtlik ülevaade spetsifikaadi üksikasjadest on esitatud käesoleva määruse II lisas.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. oktoober 2004

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Franz FISCHLER

---

(1)  EÜT L 208, 24.7.1992, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1215/2004 (ELT L 232, 1.7.2004, lk 21).

1

(2)  ELT C 131, 5.6.2003, lk 10.

2

(3)  EÜT L 327, 18.12.1996, lk 11. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1486/2004 (ELT L 273, 21.8.2004, lk 9).

3

---

I LISA

ASUTAMISLEPINGU I LISAS LOETLETUD INIMTOIDUKS ETTENÄHTUD TOOTED

Lihatooted (kuumutatud, soolatud, suitsutatud jne)

ITAALIA

Lardo di Colonnata (kaitstud geograafiline tähis).

---

II LISA:

KOKKUVÕTE

Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2081/92

LARDO DI COLONNATA

EÜ nr IT/00269/15.01.2003

KPN ( ) KGT (X)

Käesolev kokkuvõte on koostatud teavitamise eesmärgil. Põhjalikumat teavet eelkõige asjaomaste kaitstud päritolunimetuste või kaitstud geograafiliste tähiste hulka kuuluvate toodete tootjate kohta on võimalik saada riiklikest või Euroopa Komisjoni talituste spetsifikaatidest. (1)

1.   Liikmesriigi pädev asutus:

Nimi: Ministero delle Politiche Agricole e Forestali

Aadress:

| Via XX Settembre n. 20 |
| --- |
| I-00187 Roma |
| Tel: +39 06 481 9968 |
| Faks: +39 06 4201 3126 |

Via XX Settembre n. 20

I-00187 Roma

Tel: +39 06 481 9968

Faks: +39 06 4201 3126

E-post: qualita@politicheagricole.it

2.   Taotlejate rühm:

2.1.   Nimi: Associazione Tutela Lardo di Colonnata

2.2.   Aadress:

2.3.   Koosseis: Tootjad/töötleja (X) muu ( )

3.   Toote liik: rühm 1.2 – II lisas loetletud lihatooted – pekk.

4.   Spetsifikaat: (kokkuvõte artikli 4 lõikes 2 nimetatud tingimustest)

4.1.   Nimi: “Lardo di Colonnata”

4.2.   Kirjeldus: Toode on valmistatud Toscana, Emilia Romagna, Veneto, Friuli-Venezia Giulia, Lombardia, Piemonte, Umbria, Marche, Lazio ja Molise maakondade territooriumil paiknevatest kasvandustest pärit olevate sigade lihast, täpsemalt kuklapiirkonnast tagakehani ja külgedelt kõhualuseni ulatuvast rasvakihist.

Lardo di Colonnata põhilised tunnusjooned on järgmised:

Kuju: mitmesugune, tavaliselt kandiline, paksusega vähemalt 3 cm.

Välisilme: alumisel osal on alles kamar, ülemine osa on kaetud maitsetaimede ja vürtside mõjul tumedaks tõmbunud soolaga, olemas võib olla ka tailihariba. Toode tervikuna näib niiske, ühtlase ja pehme koostisega, valge, kergelt roosa või pruunika varjundiga.

Lõhn: meeldiv ja aroomikas.

Maitse: värske ja hõrk, peaaegu magus; tugevam, kui tegemist on looma tagakeha lihaga, rikastatud soolamisel kasutatud maitsetaimede ja vürtsidega.

4.3.   Geograafiline ala: Tooraine tootmiseks piiritletud geograafiline ala hõlmab Toscana, Emilia Romagna, Veneto, Friuli-Venezia Giulia, Lombardia, Piemonte, Umbria, Marche, Lazio ja Molise maakondi. Tegemist on Itaalia maakondadega, kus traditsiooniliselt on kasvatatud nuumsigu, ning kus loomade kasvatamise ja toitmise meetodid hilisemaks töötlemiseks vajalike omadustega tooraine saamiseks on välja kujunenud ja kinnistunud pika aja jooksul. Tapamajad ja lihalõikusettevõtted asuvad samuti nimetatud maakondades.

Lardo di Colonnata tootmise geograafiline ala piirneb Colonnata-nimelise piirkonnaga, mis on osa Massa Carrare provintsi Carrare kommuunist.

4.4.   Päritolutõendid: Mõnede allikate järgi pärineb Colonnata nimi sellest, et samas kohas asus roomlaste marmorimurdudes töötavate orjade koloonia. Mitmed ajaloolised allikad ja arheoloogilised leiud kinnitavad sellise koloonia olemasolu. Võimalik, et sealiha säilitamise meetodite kasutuselevõtt pärineb rooma ülemvõimu ajast. On tõestatud, et roomlased teadsid väga hästi, kui oluline on rasv rasket tööd tegevate tööliste toidusedelis. Justinianuse koodeksi kohaselt said leegionärid portsjoni pekki iga kolme päeva tagant. Kohapeal leiduva marmori kõrge kvaliteet soodustas loomulikult selle kasutamist lisaks ehitusele ja kunstile ka tarbeesemete valmistamisel – uhmrid soola purukstampimiseks ja kuulsad marmorastjad, mida kohalikud nimetasid “conche” (vannid) ning mida kasutati peki säilitamiseks. Need leiud tõestavad ajaloolisi sidemeid Lardo di Colonnata kui ainulaadse toote ja selle päritolupiirkonna ainelise kultuuri vahel. Nimetatud kultuur on ilmselt arenenud ammustest aegadest meie ajani suuremate väliste sekkumisteta. Allikatele tuginedes võib väita, et sealiha töötlemine arenes märkimisväärselt edasi langobardide ajal. Huvitav on märkida, et müürseppmeistritele oli tavaks anda enne tööde alustamist kümme naela (umbes 5 kg) pekki. Sarnaseid ülestähendusi kohtame kogu keskaja jooksul. Just sel perioodil arenesid sealiha töötlemise ja säilitamise tehnoloogiad märkimisväärselt edasi.

Täpselt ei teata, millal avaldas kõik eelnev mõju viisile, kuidas töödeldi ja säilitati pekki Colonnatas. Mõnede autorite arvates võimaldas just seakasvatus ja sealiha meisterlik töötlemine (millise oskuse tõid endaga kaasa langobardid) Colonnata külal keskajal, pärast marmorikaevandamise järsku lõpetamist, ellu jääda.

Isegi kui on raske täie kindlusega väita, kas kohalik tava säilitada pekki marmorvannides on keldi, rooma, langobardi või linnriikideaegset päritolu, on kindel, et tegemist on vana ja kinnistunud traditsiooniga.

Seda tõestavad linnakest leitud peki soolamiseks kasutatud marmorvannid, mis pärinevad XVII, XVIII ja XIX sajandist. Tegemist on erineva suurusega vannidega, mis on pärit Canaloni di Colonnata piirkonnast. Samuti on märkimisväärne, et mõnede majade fassaadidel on säilinud XIX sajandist pärinevad bareljeefid, mis kujutavad Püha Antoniust, III–IV sajandil elanud erakut, keda alates XI sajandi lõpust usuti ravivat Püha Antoniuse tuld (vöötohatise rahvapärane nimetus). Pekiviilude panemine nahale oli sajandeid ainsaks tõhusaks vöötohatise ravimeetodiks. Seetõttu kujutatakse Püha Antoniust tihti koos seaga. Veel on huvitav märkida, et koguduse kirik on pühendatud Pühale Bartholomeusele, lihunike patroonile, ning kaitsepühaku auks peetava peoga samal ajal peetakse pekipidu, mis meelitab kohale arvukalt külalisi nii Itaaliast kui välismaalt.

Peki tootmine, tarbimine ja kogu pekikultuur Colonnatas on siiski alati olnud seotud marmorikaevanduste ning -töölistega.

Hiljuti ajalehes ilmunud huvitavas tunnistuses meenutab insener Aldo Mannolini, kes juhtis 40. aastate lõpus mõningaid Montecatini firmale kuuluvaid karjääre Carrare piirkonna marmorimurdudes, et tööliste söögi järgi oli võimalik kindlaks määrata nende elukoht, kuna ainult Colonnatast pärit töölistel oli kombeks süüa saia pekiga. Nad olid uhked oma toote ja selle valmistamisviisi üle, mis seisnes peki säilitamises maa-alustes keldrites asuvates marmorvannides.

XIX sajandi lõpus avaldatud tekstis, mis räägib Carrare marmorimurdude tööliste sotsiaalhügieenist, leidub ka huvitavat teavet tasandikul ja mägedes kaevandustes töötavate tööliste toitumisharjumuste erinevustest. Kui esimesed võisid arvestada üsnagi mitmekülgse toiduga suhteliselt regulaarselt päeva jooksul, siis teised said süüa vähem korrapäraselt ning toit koosnes põhiliselt saiast ja aedviljadega keedetud ning õli või pekiga maitsestatud pastast või nuudlitest.

Mis lisanditesse puutub, siis meresoola kasutatakse juba ammustest aegadest ning selle varumine on lihtne. Küüslauk ja paljud teised maitsetaimed, näiteks rosmariin, salvei ja pune, olid kohapeal kättesaadavad. Kaugetelt maadelt pärinevate vürtside, nagu must pipar, kaneel ja muskaatpähkel, kasutamine tulenes arvatavasti suurte kaubateede (Livorno/Pisa, Emilia/Lombardia) lähedusest.

Sajandite jooksul ei ole liha ettevalmistamise ja traditsioonilistes marmorvannides säilitamise meetodid oluliselt muutunud. Vanasti soolati liha kord aastas – siga tapeti ja liha töödeldi ainult kõige külmemate kuude (jaanuar ja veebruar) vältel. Tänapäeval on võimalik aastas teha rohkem tootmistsükleid, kuid need jäävad siiski kõige külmematesse ja niiskematesse kuudesse (septembrist maini), et säilitada tootmisprotsessi looduslik iseloom.

Juba palju aastaid on Colonnata pekk kuulus ka kaugemal kui kohalike seas, nii Itaalias kui välismaal.

Tema gastronoomiline taasavastamine jääb arvatavasti viiekümnendatesse aastatesse. Juba selleaegses turismikäsiraamatus, milles tutvustatakse Massa Carrara provintsi põhilisi ajaloolisi ja gastronoomilisi huviväärsusi, omistatakse külakese kuulsus eelkõige pekile ja seejärel lähedalasuvatele marmorimurdudele.

Tasub rõhutada, et kogu kirjandus, mis on sellele teemale pühendatud, kaasa arvatud hiljutised kirjutised riiklikul tasemel, on üksmeelel, et Lardo di Colonnatat toodetakse üksnes Colonnata piirkonnas.

Ei tohi unustada, et see toode on praegusel hetkel Colonnata peamine majanduslik ressurss. Uute tehnoloogiate kasutuselevõtt marmorimurdudes on kaasa toonud tööpuuduse kasvu ja suurendanud väljarännet.

Toote jälgitavuse tagamiseks kantakse seakasvatajad, tapamajad, tootjad ja pakendajad selleks ette nähtud registrisse, mida haldab artiklis 7 nimetatud inspekteerimisasutus.

4.5.   Valmistamismeetod: Tootmine on hooajaline ja kestab septembrist maini. Pekki tuleb töödelda värskelt. Tapmisele järgneva 72 tunni jooksul tuleb liha ette valmistada, soolaga sisse hõõruda ning seejärel asetada selleks ette nähtud marmorvannidesse (kohaliku nimega “conche”), mida on eelnevalt hõõrutud küüslauguga. Vaheldumisi asetatakse peki- ja maitseainete kihid (värskeltjahvatatud pipar, värske rosmariin, kooritud ja jämedalt hakitud küüslauk). Täis vann suletakse. “Conche” on valgest marmorist vannikujulised anumad, mis on valmistatud Colonnata leiukoha Canaloni marmorist, millel on eriline, toote lõpptulemuse jaoks oluline koostis. Pekki hoitakse vannides vähemalt kuus kuud. Valmimine toimub õhuvaestes, kunstliku õhuvahetuseta ruumides.

4.6.   Seos piirkonnaga: Lardo di Colonnata tootmine ja tarbimine on traditsiooniliselt olnud seotud marmorimurdude töölistega.

Tegemist on erilise olustikuga, milles geograafilised ja kliimatingimused põimuvad erinevate tootmis-, majanduslike ning sotsiaalsete teguritega, mis ainulaadsete kohalike tingimustena moodustavad jagamatu terviku.

Toode on välja arendatud Colonnata erilistes tingimustes ning sellest tuleneb tema ainukordsus. Nende eriliste tingimuste vaheliste sidemete säilitamine on toote iseloomulike tunnuste säilimise vältimatuks eeltingimuseks.

Colonnata küla asub Alpides, umbes 550 meetri kõrgusel üle merepinna. Sealseid kliimatingimusi iseloomustavad rohked sademed ja väikesed temperatuurikõikumised. Türreeni merelt pärinevad tugevad niiske õhu voolud tihenevad pärast kitsa rannalagendiku ületamist ning tõusevad mäeaheliku mõjul ülespoole. See põhjustab ohtraid sademeid, mis rannikust kaugemale mägede vahele liikudes järjest sagenevad ja tihenevad.

Selliste kliimatingimuste (sagedased ja ohtrad sademed) peamiseks tagajärjeks on atmosfääri kõrge niiskustase. Kõige kõrgem on see septembrist jaanuarini ja aprillist juunini.

Ka ilusa ilma korral puhuvad tuuled mere poole suunduvas kitsas ja sirges kurus asuvas Colonnata linnakeses iga päev. Talvel puhuvad tuuled mäelt oru suunas ja suvel merelt mäe poole, mis on eriti meeldiv päikesepaistelistel pärastlõunatel – varjus on õhk meeldivalt jahe isegi kõige kuumemal ajal. Colonnata majade keldrites, mis on sageli kaljusse raiutud, jääb päevase temperatuuri maksimum pea märkamatuks.

Peki valmistamisel kasutatavad valged marmorvannid on sel ajal omamoodi külmkambriteks, mis soodustavad õhuniiskuse tihenemist, aidates nõnda kaasa soola muutumisele soolveeks. Linnakese eriline geograafiline asend ja avatus päikesele mõjutavad oluliselt kohaliku mikrokliima kujunemist.

Colonnata ümbruskonnas on palju päikest isegi talvel, seetõttu on temperatuurid veidi kõrgemad kui oru põhjas. Ka suhteline õhuniiskus on madalam, jäädes siiski keskmiseks või isegi suureks;

Tänu tuultele ja sellest tingitud õhuliikumisele on Colonnatas hea õhuvahetus. Seetõttu on väike ka päevaste miinimum- ja maksimumtemperatuuride erinevus, millel on omakorda soodus mõju üldistele keskkonnatingimustele;

Ümbruskonna rikkalik taimestik (kastanid, tammed, valgepöögid, pöögid) aitab samuti piirkonna niiskustaset kõrgemal hoida.

Eelpool kirjeldatud geograafiline asupaik ja kliimatingimused loovad ideaalsed eeldused peki valmistamise ja säilitamise loomulikule protsessile. Lisaks valmimisprotsessi toimumisele teatud kõrgusel, on vaja veel kolme teguri koostoimet, ning kõik need kolm on ühinenud Colonnata ainulaadsetes tingimustes: kõrge õhuniiskus, suvised madalamad temperatuurid ning väikesed päevased ja aastased temperatuurikõikumised.

Need tegurid võimenduvad veelgi keldrites, mille asupaik ja ehitus aitavad kaasa kliimatingimuste ideaalsetena hoidmisele ning võimaldavad nii saavutada toote hinnatud organoleptilised omadused.

Ka marmorikaevandus on avaldanud arvestatavat mõju, sest raske töö eeldas Colonnata töölistelt suure energiasisaldusega toidu söömist.

Arvestades kohalikke tingimusi, mida iseloomustab põllumajandussektori väga väike tootlikkus, oli toidu- ja lihavarude otstarbekas jaotamine kogu aastale (tailiha söödi suveperioodil ja rasvast liha talvel) tähtis küsimus.

Aastaringi oli vaja saada marmorimurdude raskete töötingimuste talumiseks vajalikke kaloreid.

Eesmärk saavutati tänu selliste valmistus- ja säilitusmeetodite tarvitamisele, mis kasutasid ära vajaliku tooraine, lisandite ja marmori kättesaadavust, samuti oskust pekki valmistada.

Toote eripära on traditsiooniliselt alati olnud seotud selle valmistamise ja säilitamise protsessi ainulaadsusega.

Tootmise seisukohast on seos geograafilise piirkonnaga sama tähtis kui valmistamismeetodid ise.

Lardo di Colonnata edu ei taga ainult tooraine ja maitseainete õiges vahekorras kasutamine või kohaliku marmori erilised omadused, vaid hulk erinevaid tegureid, mille koosmõjust sünnib äärmiselt kõrge kvaliteediga toode. Nende tegurite hulgas väärivad esiletõstmist aegade jooksul välja kujunenud ametioskused. Siinkohal tuleb rõhutada, et peki töötlemine pole Colonnatas kunagi olnud lihtsalt lihuniku või vorstikaupmehe kõrvaltöö, vaid alati eraldi amet. On vaja osata valida ja ette valmistada toorainet, kontrollida ja vajadusel vahetada soolvett, kasutada maksimaalselt ära keldrite niiskustingimusi ning vähest õhutatust.

Colonnata peki kuulsus ei vaja tõestust. Toode on tänapäeval tuntud ja hinnatud kõikjal. Seda tõestavad ka üha arvukamad katsed nimetust jäljendada või õigusvastaselt omandada.

4.7.   Kontrolliasutus:

Nimi: AGROQUALITÀ

Aadress:

4.8.   Märgistus: Toodet turustatakse 250 kuni 5 000 grammiste tükkidena kilest või muust sobivast materjalist vaakumpakendites. Pekki võib turustada ka viiludena või hakituna ning vastavalt pakendatuna.

Etiketil peab lisaks ühenduse logole ja nõutavatele märgetele (vastavalt määrusele (EÜ) nr 1726/98 (2) ja selle hilisematele muudatustele) olema selgete ja loetavate tähtedega märgitud ka muu seadusandluses ettenähtud teave ning järgmised andmed:

nimi Lardo di Colonnata, millele järgneb märge “kaitstud geograafiline tähis”(Indicazione geografica protetta) või selle esitähtedest moodustatud lühend (IGP), mis on kirjutatud suuremate tähtedega kui ülejäänud märked etiketil; nimi, erialaühingu ärinimi, tootja ja pakendaja aadress ning toote logo: ebaühtlaste äärtega romb mõõtmetega 73 × 73 mm, millel on kujutaud siga ja sea kohal mäeharjad. Logo alaosas keskel on kaitstud geograafilise tähise lühend (IGP) ning selle kohal kahes reas tootenimetus Lardo di Colonnata, mis võtab horisontaalis enda alla 73 mm. Kujutised on rohelist ja roosat värvi, märked musta värvi ja Galliardi kirjastiilis. Logo mõõtmeid võib muuta vastavalt pakendi suurusele. Enne pakendamist peab tootja tüki märgistama, lüües tüki lühemale küljele kamarale spetsiaalse ühekordse kasutusega templi mis kujutab nimetatud logo või mille juures on lipik logoga.

Etiketile on keelatud panna muud teavet kui see, mis on käesolevas spetsifikaadis sätestatud. Samuti on keelatud kasutada reklaamivaid ja tarbijat eksiteele viia võivaid märkeid.

Lubatud on kasutada viiteid tootjale või pakendamiskohale.

4.9.   Riiklikud nõuded: —

---

(1)  Euroopa Komisjon – Põllumajanduse peadirektoraat – põllumajandustoodete kvaliteedipoliitika osakond – B-1049, Brüssel.

(2)  EÜT L 224, 11.8.1998, lk 1.

---

| 27.10.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 324/13 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 324/13

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1857/2004,

26. oktoober 2004,

millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes määrusega (EÜ) nr 1210/2004 2004/2005. turustusaastaks kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid imporditollimakse

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. juuni 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1260/2001 suhkruturu ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 23. juuni 1995. aasta määrust (EÜ) nr 1423/95, milles sätestatakse suhkrusektori toodete, välja arvatud melassi impordi üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (2) eriti selle artikli 1 lõike 2 teise lõigu teist lauset ja artikli 3 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad imporditollimaksud on 2004/2005. turustusaastaks kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1210/2004. (3) Neid hindu ja imporditollimakse on viimati muudetud Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1681/2004. (4) |
| --- | --- |

(1)

Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad imporditollimaksud on 2004/2005. turustusaastaks kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1210/2004. (3) Neid hindu ja imporditollimakse on viimati muudetud Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1681/2004. (4)

| (2) | Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks ülalmainitud hindu ja tollimakse muuta määruses (EÜ) nr 1423/95 sätestatud eeskirjade kohaselt, |
| --- | --- |

(2)

Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks ülalmainitud hindu ja tollimakse muuta määruses (EÜ) nr 1423/95 sätestatud eeskirjade kohaselt,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1423/95 artiklis 1 nimetatud toodete suhtes 2004/2005. turustusaastaks määrusega (EÜ) nr 1210/2004 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid imporditollimakse muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 27. oktoobril 2004.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. oktoober 2004

Komisjoni nimel

põllumajanduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 178, 30.6.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 39/2004 (ELT L 6, 10.1.2004, lk 16).

1

(2)  EÜT L 141, 24.6.1995, lk 16. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 624/98 (EÜT L 85, 20.3.1998, lk 5).

2

(3)  ELT L 232, 1.7.2004, lk 11.

3

(4)  ELT L 302, 29.9.2004, lk 3.

4

---

LISA

Valge suhkru, toorsuhkru ja CN-koodi 1702 90 99 alla kuuluvate toodete muudetud tüüpilised hinnad ja täiendavad imporditollimaksud, mida kohaldatakse alates 27. oktoobrist 2004

| (EUR) |
| --- |
| CN-kood | Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta | Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta |
| 1701 11 10 (1) | 19,50 | 6,55 |
| 1701 11 90 (1) | 19,50 | 12,30 |
| 1701 12 10 (1) | 19,50 | 6,36 |
| 1701 12 90 (1) | 19,50 | 11,78 |
| 1701 91 00 (2) | 19,14 | 17,01 |
| 1701 99 10 (2) | 19,14 | 11,56 |
| 1701 99 90 (2) | 19,14 | 11,56 |
| 1702 90 99 (3) | 0,19 | 0,45 |

(EUR)

CN-kood

Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

1701 11 10 (1)

19,50

6,55

1701 11 90 (1)

19,50

12,30

1701 12 10 (1)

19,50

6,36

1701 12 90 (1)

19,50

11,78

1701 91 00 (2)

19,14

17,01

1701 99 10 (2)

19,14

11,56

1701 99 90 (2)

19,14

11,56

1702 90 99 (3)

0,19

0,45

---

(1)  Nõukogu määruse (EÜ) nr 1260/2001 (EÜT L 178, 30.6.2001, lk 1) I lisa II punktis määratletud standardkvaliteedi suhtes.

(2)  Nõukogu määruse (EÜ) nr 1260/2001 (EÜT L 178, 30.6.2001, lk 1) I lisa I punktis määratletud standardkvaliteedi suhtes.

(3)  1 % saharoosisisalduse kohta.

---

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Nõukogu

| 27.10.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 324/15 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 324/15

---

NÕUKOGU OTSUS,

26. juuli 2004,

salastatud teabe vahetamise julgeolekukorra kokkuleppe sõlmimise kohta Euroopa Liidu ning Bosnia ja Hertsegoviina vahel

(2004/731/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikleid 24 ja 38,

võttes arvesse eesistujariigi soovitust,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 27. ja 28. novembri 2003 aasta istungil otsustas nõukogu volitada eesistujariiki, keda abistab peasekretär/kõrge esindaja, alustama läbirääkimisi teatavate kolmandate riikidega kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklitega 24 ja 38 Euroopa Liidu nimel salastatud teabe vahetamise julgeolekukorra kokkulepete sõlmimiseks iga kõnealuse riigiga. |
| --- | --- |

(1)

27. ja 28. novembri 2003 aasta istungil otsustas nõukogu volitada eesistujariiki, keda abistab peasekretär/kõrge esindaja, alustama läbirääkimisi teatavate kolmandate riikidega kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklitega 24 ja 38 Euroopa Liidu nimel salastatud teabe vahetamise julgeolekukorra kokkulepete sõlmimiseks iga kõnealuse riigiga.

| (2) | Pärast volituse saamist läbirääkimiste alustamiseks, leppis eesistujariik, keda abistas peasekretär/kõrge esindaja, läbirääkimiste tulemusena kokku kokkuleppe osas salastatud teabe vahetamise julgeolekukorra kohta Bosnia ja Hertsegoviinaga. |
| --- | --- |

(2)

Pärast volituse saamist läbirääkimiste alustamiseks, leppis eesistujariik, keda abistas peasekretär/kõrge esindaja, läbirääkimiste tulemusena kokku kokkuleppe osas salastatud teabe vahetamise julgeolekukorra kohta Bosnia ja Hertsegoviinaga.

| (3) | Kokkulepe tuleks heaks kiita, |
| --- | --- |

(3)

Kokkulepe tuleks heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu nimel kiidetakse käesolevaga heaks Euroopa Liidu ning Bosnia ja Hertsegoviina vahel sõlmitud kokkulepe salastatud teabe vahetamise julgeolekukorra kohta.

Kokkuleppe tekst lisatakse käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik, kes on volitatud Euroopa Liidu suhtes siduvale kokkuleppele alla kirjutama.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 4

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 26. juuli 2004

Nõukogu nimel

eesistuja

B. R. BOT

---

KOKKULEPE

Bosnia ja Hertsegoviina ning Euroopa Liidu vahel salastatud teabe vahetamise julgeolekukorra kohta

BOSNIA JA HERTSEGOVIINA,

keda esindab Bosnia ja Hertsegoviina kaitseministeerium,

ühelt poolt, ning

EUROOPA LIIT,

edaspidi “EL”, keda esindab Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariik,

teiselt poolt,

edaspidi “kokkuleppe osalised”,

ARVESTADES, et nii Bosnia ja Hertsegoviina kui ka ELi eesmärk on igal viisil tugevdada oma julgeolekut ja tagada oma kodanikele kõrgetasemeline kaitse turvalisuse alal,

ARVESTADES, et Bosnia ja Hertsegoviina ning EL on ühel nõul, et julgeolekuga seotud ühist huvi pakkuvates küsimustes tuleks arendada nendevahelisi konsultatsioone ja koostööd,

ARVESTADES, et seejuures on olemas pidev vajadus vahetada salastatud teavet Bosnia ja Hertsegoviina ning ELi vahel,

TÕDEDES, et põhjalikud ja tõhusad konsultatsioonid ja koostöö võivad nõuda juurdepääsu Bosnia ja Hertsegoviina ning ELi salastatud teabele ja materjalile, samuti salastatud teabe ja seonduvate materjalide vahetamist Bosnia ja Hertsegoviina ning ELi vahel,

OLLES TEADLIKUD, et selline juurdepääs salastatud teabele ja seonduvatele materjalidele ning nende vahetamine nõuab asjakohaseid julgeolekumeetmeid,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Käesolevat kokkulepet kohaldatakse mis tahes vormis salastatud teabe või materjalide suhtes, mida kokkuleppe osalised teineteisele edastavad või omavahel vahetavad, et täita igal viisil kokkuleppe osaliste julgeoleku tugevdamise eesmärke.

Artikkel 2

Käesolevas kokkuleppes tähendab salastatud teave mis tahes teavet või materjali (st mis tahes vormis edasiantavaid teadmisi), mida tuleb kaitsta loata avalikustamise eest ja millele on määratud asjakohane salastatuse kategooria (edaspidi “salastatud teave”).

Artikkel 3

Käesolevas kokkuleppes tähendab “EL” Euroopa Liidu Nõukogu (edaspidi “nõukogu”), peasekretäri/kõrget esindajat ja nõukogu peasekretariaati ning Euroopa Ühenduste Komisjoni (edaspidi “Euroopa Komisjon”).

Artikkel 4

Kummalgi kokkuleppe osalisel tuleb:

| a) | kaitsta ja turvata käesolevale kokkuleppele vastavat salastatud teavet, mille teine kokkuleppe osaline on edastanud või mida temaga on vahetatud; |
| --- | --- |

a)

kaitsta ja turvata käesolevale kokkuleppele vastavat salastatud teavet, mille teine kokkuleppe osaline on edastanud või mida temaga on vahetatud;

| b) | tagada, et käesolevale kokkuleppele vastavalt edastatud või vahetatud salastatud teabel säilib salastatuse kategooria, mille teabe edastanud kokkuleppe osaline on sellele määranud. Vastuvõttev kokkuleppe osaline kaitseb ja turvab salastatud teavet kooskõlas oma turvalisust käsitlevate määruste nende sätetega, mis on seotud vastava salastatuse kategooriaga teabe või materjaliga, nagu on ette nähtud julgeolekukorraldustega, mis tuleb artikli 11 ja 12 kohaselt kehtestada; |
| --- | --- |

b)

tagada, et käesolevale kokkuleppele vastavalt edastatud või vahetatud salastatud teabel säilib salastatuse kategooria, mille teabe edastanud kokkuleppe osaline on sellele määranud. Vastuvõttev kokkuleppe osaline kaitseb ja turvab salastatud teavet kooskõlas oma turvalisust käsitlevate määruste nende sätetega, mis on seotud vastava salastatuse kategooriaga teabe või materjaliga, nagu on ette nähtud julgeolekukorraldustega, mis tuleb artikli 11 ja 12 kohaselt kehtestada;

| c) | mitte kasutada käesolevale kokkuleppele vastavat salastatud teavet muul eesmärgil kui üksnes teabe allika ettenähtud eesmärkidel ja eesmärkidel, milleks kõnealust teavet edastati või vahetati; |
| --- | --- |

c)

mitte kasutada käesolevale kokkuleppele vastavat salastatud teavet muul eesmärgil kui üksnes teabe allika ettenähtud eesmärkidel ja eesmärkidel, milleks kõnealust teavet edastati või vahetati;

| d) | mitte avalikustada käesolevale kokkuleppele vastavat salastatud teavet kolmandatele isikutele ja artiklis 3 nimetamata ELi institutsioonidele või organitele ilma teabe allika eelneva nõusolekuta. |
| --- | --- |

d)

mitte avalikustada käesolevale kokkuleppele vastavat salastatud teavet kolmandatele isikutele ja artiklis 3 nimetamata ELi institutsioonidele või organitele ilma teabe allika eelneva nõusolekuta.

Artikkel 5

1.   Salastatud teavet võib avalikustada või levitada kooskõlas allikakontrolli põhimõttega ühelt kokkuleppe osaliselt (“edastav kokkuleppe osaline”) teisele kokkuleppe osalisele (“vastuvõttev kokkuleppe osaline”).

2.   Teabe levitamiseks muudele vastuvõtjatele, kui käesoleva kokkuleppe sõlminud kokkuleppe osalised, teeb vastuvõttev kokkuleppe osaline pärast edastava kokkuleppe osalise nõusoleku saamist salastatud teabe avalikustamist või levitamist käsitleva otsuse kooskõlas allikakontrolli põhimõttega, mis on määratletud tema julgeolekualastes määrustes.

3.   Eespool nimetatud lõigete 1 ja 2 rakendamisel ei ole üldine avalikustamine võimalik, kui kokkuleppe osalised ei ole leppinud kokku kehtestada teatavaid teabekategooriaid käsitlevat ja nende talitlusnõuetega seotud korda.

Artikkel 6

Kõikidel artiklis 3 määratletud kokkuleppe osalistel ja nende üksustel peab olema julgeolekuorganisatsioon ja julgeolekuprogrammid, mis põhinevad sellistel julgeolekupõhimõtetel ja miinimumstandarditel, mida rakendatakse artiklite 11 ja 12 kohaselt loodavates kokkuleppe osaliste julgeolekusüsteemides, eesmärgiga tagada, et käesolevale kokkuleppele vastava salastatud teabe suhtes kohaldatakse võrdväärse tasemega kaitset.

Artikkel 7

1.   Kokkuleppe osalised tagavad, et kõik isikud, kellel on oma ametiülesannete täitmiseks vaja juurdepääsu või kelle ülesannetega võib kaasneda juurdepääs käesolevale kokkuleppele vastavale edastatud või vahetatud teabele, peavad enne, kui neile antakse luba sellisele teabele juurdepääsuks, läbima asjakohase julgeolekukontrolli.

2.   Julgeolekukontrolli kord peab olema selline, et selle alusel on võimalik otsustada, kas isikule võib tema lojaalsust ja usaldusväärsust arvesse võttes anda juurdepääsu salastatud teabele.

Artikkel 8

Kokkuleppe osalised annavad vastastikust abi käesolevas kokkuleppes sätestatud salastatud teabe julgeoleku ja ühist huvi pakkuvates julgeolekuküsimustes. Artiklis 11 määratletud asutused viivad läbi vastastikuseid julgeolekualaseid konsultatsioone ja kontrolle, et hinnata julgeolekukorralduste tõhusust oma vastutusalas, mis määratakse artiklitega 11 ja 12.

Artikkel 9

1.   Käesoleva kokkuleppe kohaldamisel

| a) | ELi puhul:
  saadetakse kogu post nõukogule järgmisel aadressil:





  Council of the European Union |
| --- | --- |
| Chief Registry Officer |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| B-1048 Brussels. |

a)

ELi puhul:

saadetakse kogu post nõukogule järgmisel aadressil:

Council of the European Union

Chief Registry Officer

Rue de la Loi/Wetstraat 175

B-1048 Brussels.

Nõukogu registri juhataja edastab kogu posti liikmesriikidele ja Euroopa Komisjonile kooskõlas lõikega 2.

| b) | Bosnia ja Hertsegoviina puhul:
  saadetakse kogu post Bosnia ja Hertsegoviina Välisministeeriumi registri juhatajale Bosnia ja Hertsegoviina esinduse kaudu Euroopa Liidu juures järgmisel aadressil:





  Mission of Bosnia and Hertzegovina to the European Union |
| --- | --- |
| Registry Officer |
| Rue Tenbosch/Tenboschstraat 34 |
| B-1000 Brussels. |

b)

Bosnia ja Hertsegoviina puhul:

saadetakse kogu post Bosnia ja Hertsegoviina Välisministeeriumi registri juhatajale Bosnia ja Hertsegoviina esinduse kaudu Euroopa Liidu juures järgmisel aadressil:

Mission of Bosnia and Hertzegovina to the European Union

Registry Officer

Rue Tenbosch/Tenboschstraat 34

B-1000 Brussels.

2.   Erandkorras võib ühe kokkuleppe osalise saadetud posti, millele on juurdepääs üksnes kõnealuse kokkuleppe osalise teatavatel pädevatel ametnikel, organitel või teenistustel, adresseerida funktsionaalsetel põhjustel teise kokkuleppe osalise teatavatele pädevatele ametnikele, organitele või teenistustele, kes on konkreetselt vastuvõtjateks määratud ja kellel on sellisele postile ainuke juurdepääs, võttes arvesse nende pädevust ja vastavalt põhjendatud teadmisvajaduse põhimõttele. Euroopa Liidu osas edastatakse selline post nõukogu registri juhataja kaudu.

Artikkel 10

Bosnia ja Hertsegoviina Kaitseministeerium, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni peasekretärid kontrollivad käesoleva kokkuleppe rakendamist.

Artikkel 11

Käesoleva kokkuleppe rakendamiseks:

| 1. | Bosnia ja Hertsegoviina siseriiklik julgeolekuasutus, mis tegutseb Bosnia ja Hertsegoviina valitsuse nimel ja alluvuses, vastutab Bosniale ja Hertsegoviinale käesoleva kokkuleppe kohaselt edastatud salastatud teabe kaitseks ja turbeks vajalike julgeolekukorralduste väljatöötamise eest. |
| --- | --- |

1.

Bosnia ja Hertsegoviina siseriiklik julgeolekuasutus, mis tegutseb Bosnia ja Hertsegoviina valitsuse nimel ja alluvuses, vastutab Bosniale ja Hertsegoviinale käesoleva kokkuleppe kohaselt edastatud salastatud teabe kaitseks ja turbeks vajalike julgeolekukorralduste väljatöötamise eest.

| 2. | Nõukogu peasekretariaadi julgeolekubüroo vastutab nõukogu peasekretäri juhtimisel ja eest, tegutsedes nõukogu nimel ja alluvuses käesoleva kokkuleppe kohaselt ELile edastatud salastatud teabe kaitseks ja turbeks vajalike julgeolekukorralduste väljatöötamise eest. |
| --- | --- |

2.

Nõukogu peasekretariaadi julgeolekubüroo vastutab nõukogu peasekretäri juhtimisel ja eest, tegutsedes nõukogu nimel ja alluvuses käesoleva kokkuleppe kohaselt ELile edastatud salastatud teabe kaitseks ja turbeks vajalike julgeolekukorralduste väljatöötamise eest.

| 3. | Euroopa Komisjoni Julgeolekudirektoraat, tegutsedes Euroopa Komisjoni nimel ja alluvuses, vastutab käesoleva kokkuleppe kohaselt Euroopa komisjonis ja selle ametiruumides edastatud või vahetatud salastatud teabe kaitseks ja turbeks vajalike julgeolekukorralduste väljatöötamise eest. |
| --- | --- |

3.

Euroopa Komisjoni Julgeolekudirektoraat, tegutsedes Euroopa Komisjoni nimel ja alluvuses, vastutab käesoleva kokkuleppe kohaselt Euroopa komisjonis ja selle ametiruumides edastatud või vahetatud salastatud teabe kaitseks ja turbeks vajalike julgeolekukorralduste väljatöötamise eest.

Artikkel 12

Julgeolekukorraldustes, mis kehtestatakse artikli 11 kohaselt kolme asjaomase ametkonna kokkuleppel, sätestatakse käesolevale kokkuleppele vastava salastatud teabe vastastikuse kaitse standardid. ELi puhul peab need standardid heaks kiitma nõukogu julgeolekukomitee.

Artikkel 13

Artiklis 11 määratletud asutused kehtestavad korra, mida tuleb järgida käesolevale kokkuleppele vastava salastatud teabe tõestatud või oletatava ohus olemise korral.

Artikkel 14

Enne käesolevale kokkuleppele vastava salastatud teabe kokkuleppe osalistele edastamist peavad artiklis 11 määratletud julgeolekuküsimuste eest vastutavad asutused kokku leppima, et vastuvõttev kokkuleppe osaline suudab käesolevale kokkuleppele vastavat teavet kaitsta ja turvata kooskõlas artiklite 11 ja 12 kohaselt kehtestatud korraga.

Artikkel 15

Käesolev kokkulepe ei takista kokkuleppe osalistel sõlmida muid käesolevale kokkuleppele vastava salastatud teabe edastamise või vahetamisega seotud lepinguid, tingimusel et need ei ole vastuolus käesoleva kokkuleppe sätetega.

Artikkel 16

Kõik käesoleva kokkuleppe tõlgendamisest või kohaldamisest tulenevad lahkarvamused EL ning Bosnia ja Hertsegoviina vahel lahendatakse kokkuleppe osaliste vahel toimuvate läbirääkimiste teel.

Artikkel 17

1.   Käesolev kokkulepe jõustub järgmise kuu esimesel päeval pärast seda, kui kokkuleppe osalised on teatanud teineteisele kokkuleppe jõustamiseks vajalike siseriiklike menetluste lõpuleviimisest.

2.   Käesolevat kokkulepet võib selle võimalikuks muutmiseks üle vaadata kummagi kokkuleppe osalise taotluse korral.

3.   Kõik muudatused tehakse käesolevasse kokkuleppesse kirjalikult kokkuleppe osaliste ühisel kokkuleppel. Need jõustuvad pärast lõikes 1 sätestatud vastastikust teatamist.

Artikkel 18

Kumbki kokkuleppe osaline võib käesoleva kokkuleppe denonsseerida, teatades sellest kirjalikult teisele kokkuleppe osalisele. Denonsseerimine jõustub kuus kuud pärast seda, kui teine kokkuleppe osaline on denonsseerimiskirja kätte saanud, kuid see ei mõjuta käesoleva kokkuleppe sätete kohaselt juba võetud kohustusi. Eelkõige jätkatakse kogu käesoleva kokkuleppe kohaselt edastatud või vahetatud salastatud teabe kaitsmist kooskõlas käesoleva kokkuleppe sätetega.

SELLE KINNITUSEKS on täievolilised esindajad käesolevale kokkuleppele alla kirjutanud.

Sõlmitud Brüsselis 5. oktoobril 2004 kahes ingliskeelses eksemplaris.

Bosnia ja Hertsegoviina nimel

Image

Euroopa Liidu nimel

Image

---

| 27.10.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 324/20 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 324/20

---

POLIITIKA- JA JULGEOLEKUKOMITEE OTSUS BiH/1/2004,

21. september 2004,

kolmandate riikide panuse heakskiitmise kohta Euroopa Liidu sõjalises operatsioonis Bosnias ja Hertsegoviinas

(2004/732/ÜVJP)

POLIITIKA- JA JULGEOLEKUKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 25 kolmandat lõiku,

võttes arvesse nõukogu ühismeedet 2004/570/ÜVJP Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni kohta Bosnias ja Hertsegoviinas, (1) eriti selle artikli 11 lõiget 2 kolmandate riikide osalemise kohta,

ning arvestades järgmist:

| (1) | EL operatsiooni ülem ja EL relvajõudude juhataja on poliitika- ja julgeolekukomitee taotlusel ning vastavalt Euroopa Liidu Sõjalise Komitee (ELSK) antud ülesannetele korraldanud 15. septembril 2004 vägede moodustamist ja mehitamist käsitlevad nõupidamised. |
| --- | --- |

(1)

EL operatsiooni ülem ja EL relvajõudude juhataja on poliitika- ja julgeolekukomitee taotlusel ning vastavalt Euroopa Liidu Sõjalise Komitee (ELSK) antud ülesannetele korraldanud 15. septembril 2004 vägede moodustamist ja mehitamist käsitlevad nõupidamised.

| (2) | ELSK nõustus 20. septembril 2004 EL operatsiooni ülema kolmandate riikide panust käsitleva soovituse põhjal soovitama poliitika- ja julgeolekukomiteel kolmandate riikide panused heaks kiitma. |
| --- | --- |

(2)

ELSK nõustus 20. septembril 2004 EL operatsiooni ülema kolmandate riikide panust käsitleva soovituse põhjal soovitama poliitika- ja julgeolekukomiteel kolmandate riikide panused heaks kiitma.

| (3) | Kopenhaageni Euroopa Ülemkogu võttis 12. ja 13. detsembril 2002 vastu deklaratsiooni, milles märgitakse, et “Berlin Plus” korda ja selle rakendamist kohaldatakse ainult nende EL liikmesriikide suhtes, kes on samuti kas NATO liikmed või rahupartnerlusprogrammi osapooled ning kes on seega NATOga sõlminud kahepoolsed julgeolekualased lepingud, |
| --- | --- |

(3)

Kopenhaageni Euroopa Ülemkogu võttis 12. ja 13. detsembril 2002 vastu deklaratsiooni, milles märgitakse, et “Berlin Plus” korda ja selle rakendamist kohaldatakse ainult nende EL liikmesriikide suhtes, kes on samuti kas NATO liikmed või rahupartnerlusprogrammi osapooled ning kes on seega NATOga sõlminud kahepoolsed julgeolekualased lepingud,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Kolmandate riikide panused

Vägede moodustamist ja mehitamist käsitlevate nõupidamiste järgselt on lisas sätestatud kolmandate riikide panused EL sõjalises operatsioonis Bosnias ja Hertsegoviinas heaks kiidetud.

Artikkel 2

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 21. september 2004

Poliitika- ja julgeolekukomitee nimel

esimees

A. HAMER

---

(1)  ELT L 252, 28.7.2004, lk 10.

1

---

LISA

ARTIKLIS 1 NIMETATUD KOLMANDATE RIIKIDE LOEND

| — | Argentina |
| --- | --- |

—

Argentina

| — | Bulgaaria |
| --- | --- |

—

Bulgaaria

| — | Kanada |
| --- | --- |

—

Kanada

| — | Maroko |
| --- | --- |

—

Maroko

| — | Norra |
| --- | --- |

—

Norra

| — | Rumeenia |
| --- | --- |

—

Rumeenia

| — | Šveits |
| --- | --- |

—

Šveits

| — | Tšiili |
| --- | --- |

—

Tšiili

| — | Türgi |
| --- | --- |

—

Türgi

| — | Uus-Meremaa |
| --- | --- |

—

Uus-Meremaa

---

| 27.10.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 324/22 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 324/22

---

POLIITIKA- JA JULGEOLEKUKOMITEE OTSUS BiH/2/2004,

24. september 2004,

Bosnias ja Hertsegoviinas toimuva Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni EL operatsiooni ülema nimetamise kohta

(2004/733/ÜVJP)

POLIITIKA- JA JULGEOLEKUKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 25 kolmandat lõiku,

võttes arvesse nõukogu 12. juuli 2004. aasta ühismeedet 2004/570/ÜVJP Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni kohta Bosnias ja Hertsegoviinas, (1) eriti selle artiklit 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühismeetme 2004/570/ÜVJP artikli 2 kohaselt nimetati Euroopa liitlasvägede ülemjuhataja asetäitja (DSACEUR) admiral Rainer FEIST Bosnias ja Hertsegoviinas toimuva Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni EL operatsiooni ülemaks. |
| --- | --- |

(1)

Ühismeetme 2004/570/ÜVJP artikli 2 kohaselt nimetati Euroopa liitlasvägede ülemjuhataja asetäitja (DSACEUR) admiral Rainer FEIST Bosnias ja Hertsegoviinas toimuva Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni EL operatsiooni ülemaks.

| (2) | NATO otsustas admiral Rainer FEISTi asemel nimetada Euroopa liitlasvägede ülemjuhataja asetäitjaks (DSACEUR) kindral Sir John REITHi. Kindral Sir John REITHi ametiaeg algab 30. septembril 2004. |
| --- | --- |

(2)

NATO otsustas admiral Rainer FEISTi asemel nimetada Euroopa liitlasvägede ülemjuhataja asetäitjaks (DSACEUR) kindral Sir John REITHi. Kindral Sir John REITHi ametiaeg algab 30. septembril 2004.

| (3) | Ühismeetme 2004/570/ÜVJP artikli 6 kohaselt volitas nõukogu poliitika- ja julgeolekukomiteed võtma vastu edasisi otsuseid EL operatsiooni ülema nimetamise kohta. |
| --- | --- |

(3)

Ühismeetme 2004/570/ÜVJP artikli 6 kohaselt volitas nõukogu poliitika- ja julgeolekukomiteed võtma vastu edasisi otsuseid EL operatsiooni ülema nimetamise kohta.

| (4) | Taani on Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artikli 6 kohaselt teatanud, et ei osale Euroopa Liidu kaitsepoliitilise tähendusega otsuste ja meetmete väljatöötamises ega rakendamises. |
| --- | --- |

(4)

Taani on Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artikli 6 kohaselt teatanud, et ei osale Euroopa Liidu kaitsepoliitilise tähendusega otsuste ja meetmete väljatöötamises ega rakendamises.

| (5) | Kopenhaageni Euroopa Ülemkogu võttis 12. ja 13. detsembril 2002 vastu deklaratsiooni, milles märgitakse, et “Berlin Plus” korda ja selle rakendamist kohaldatakse ainult nende EL liikmesriikide suhtes, kes on samuti kas NATO liikmed või rahupartnerlusprogrammi osapooled, ning kes on seega NATOga sõlminud kahepoolsed julgeolekualased lepingud, |
| --- | --- |

(5)

Kopenhaageni Euroopa Ülemkogu võttis 12. ja 13. detsembril 2002 vastu deklaratsiooni, milles märgitakse, et “Berlin Plus” korda ja selle rakendamist kohaldatakse ainult nende EL liikmesriikide suhtes, kes on samuti kas NATO liikmed või rahupartnerlusprogrammi osapooled, ning kes on seega NATOga sõlminud kahepoolsed julgeolekualased lepingud,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Kindral Sir John REITH nimetatakse Bosnias ja Hertsegoviinas toimuva Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni EL operatsiooni ülemaks.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub 30. septembril 2004.

Brüssel, 24. september 2004

Poliitika- ja julgeolekukomitee nimel

esimees

A. HAMER

---

(1)  ELT L 252, 28.7.2004, lk 10.

1

---