# Eiropas Savienības L 361/2004

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 361 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 47. sējums2004. gada 8. decembris |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 361

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

47. sējums2004. gada 8. decembris

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 2087/2004 (2004. gada 7. decembris), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem | 1 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 2088/2004 (2004. gada 7. decembris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2497/2001 un Regulu (EK) Nr. 2597/2001 par tarifu kvotām dažu sugu zivīm un zvejniecības produktiem, kuru izcelsme ir Horvātijā, un dažiem vīniem, kuru izcelsme ir Horvātijā, Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā un Slovēnijā | 3 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 2089/2004 (2004. gada 7. decembris), ar ko nosaka eksporta kompensācijas liellopu gaļas nozarē | 10 |
| | | Tiesa |
| | * | Praktiski norādījumi par tiešajām prasībām un apelācijām | 15 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

Komisijas Regula (EK) Nr. 2087/2004 (2004. gada 7. decembris), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

1

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 2088/2004 (2004. gada 7. decembris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2497/2001 un Regulu (EK) Nr. 2597/2001 par tarifu kvotām dažu sugu zivīm un zvejniecības produktiem, kuru izcelsme ir Horvātijā, un dažiem vīniem, kuru izcelsme ir Horvātijā, Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā un Slovēnijā

3

Komisijas Regula (EK) Nr. 2089/2004 (2004. gada 7. decembris), ar ko nosaka eksporta kompensācijas liellopu gaļas nozarē

10

Tiesa

*

Praktiski norādījumi par tiešajām prasībām un apelācijām

15

| | | II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | Komisija |
| | * | 2004/838/EK:Komisijas Lēmums (2003. gada 10. decembris) par valsts finansiālo atbalstu, ko piešķīrusi Francija par labu kanāliem France 2 un France 3

  (izziņots ar dokumenta numuru K(2003) 4497)

   (
  1
  ) | 21 |
| | * | 2004/839/EK:Komisijas Lēmums (2004. gada 3. decembris), ar ko paredz nosacījumus jaunu suņu un kaķu nekomerciālai pārvietošanai Kopienā no trešām valstīm
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 4546)

   (
  1
  ) | 40 |
| | * | 2004/840/EK:Komisijas Lēmums (2004. gada 30. novembris), ar kuru apstiprina dažu dzīvnieku slimību likvidēšanas un pārraudzības programmas un pārbaudes zoonožu profilaksei, ko 2005. gadam ierosinājušas dalībvalstis, kā arī nosaka Kopienas finansiālā ieguldījuma līmeni
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 4600) | 41 |

II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Komisija

*

2004/838/EK:Komisijas Lēmums (2003. gada 10. decembris) par valsts finansiālo atbalstu, ko piešķīrusi Francija par labu kanāliem France 2 un France 3

  (izziņots ar dokumenta numuru K(2003) 4497)

   (
  1
  )

France 2

France 3

(izziņots ar dokumenta numuru K(2003) 4497)

1

21

*

2004/839/EK:Komisijas Lēmums (2004. gada 3. decembris), ar ko paredz nosacījumus jaunu suņu un kaķu nekomerciālai pārvietošanai Kopienā no trešām valstīm
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 4546)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 4546)

1

40

*

2004/840/EK:Komisijas Lēmums (2004. gada 30. novembris), ar kuru apstiprina dažu dzīvnieku slimību likvidēšanas un pārraudzības programmas un pārbaudes zoonožu profilaksei, ko 2005. gadam ierosinājušas dalībvalstis, kā arī nosaka Kopienas finansiālā ieguldījuma līmeni
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 4600)

(izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 4600)

41

| | | Labojums |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Komisijas 2004. gada 20. septembra Regulai (EK) Nr. 1646/2004, ar ko groza I pielikumu Padomes Regulā (EEK) Nr. 2377/90, ar ko nosaka Kopienas procedūru veterināro zāļu maksimāli pieļaujamo atlieku daudzumu noteikšanai dzīvnieku izcelsmes produktos ( OV L 296, 21.9.2004 ) | 54 |

Labojums

*

Labojums Komisijas 2004. gada 20. septembra Regulai (EK) Nr. 1646/2004, ar ko groza I pielikumu Padomes Regulā (EEK) Nr. 2377/90, ar ko nosaka Kopienas procedūru veterināro zāļu maksimāli pieļaujamo atlieku daudzumu noteikšanai dzīvnieku izcelsmes produktos ( OV L 296, 21.9.2004 )

54

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

| 8.12.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 361/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 361/1

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 2087/2004

(2004. gada 7. decembris),

ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1994. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 3223/94 par sīki izstrādātiem augļu un dārzeņu ievešanas režīma izpildes noteikumiem (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem.

| (2) | Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā, |
| --- | --- |

(2)

Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta ievešanas vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 3223/94 4. pantā, ir tādas, kā norādīts tabulā, kas pievienota pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2004. gada 8. decembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2004. gada 7. decembrī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 337, 24.12.1994., 66. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1947/2002 (OV L 299, 1.11.2002., 17. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

Komisijas 2004. gada 7. decembra Regulai, ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | 052 | 103,1 |
| 204 | 98,8 |
| 999 | 101,0 |
| 0707 00 05 | 052 | 92,7 |
| 204 | 32,5 |
| 999 | 62,6 |
| 0709 90 70 | 052 | 108,2 |
| 204 | 70,4 |
| 999 | 89,3 |
| 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 | 204 | 52,8 |
| 388 | 50,6 |
| 999 | 51,7 |
| 0805 20 10 | 204 | 54,2 |
| 999 | 54,2 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 68,6 |
| 204 | 55,3 |
| 464 | 161,3 |
| 624 | 80,4 |
| 720 | 30,2 |
| 999 | 79,2 |
| 0805 50 10 | 052 | 49,2 |
| 528 | 34,1 |
| 999 | 41,7 |
| 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 | 052 | 116,3 |
| 388 | 138,0 |
| 400 | 86,7 |
| 404 | 107,4 |
| 512 | 104,5 |
| 720 | 67,3 |
| 999 | 103,4 |
| 0808 20 50 | 720 | 66,4 |
| 999 | 66,4 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

052

103,1

204

98,8

999

101,0

0707 00 05

052

92,7

204

32,5

999

62,6

0709 90 70

052

108,2

204

70,4

999

89,3

0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50

204

52,8

388

50,6

999

51,7

0805 20 10

204

54,2

999

54,2

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

68,6

204

55,3

464

161,3

624

80,4

720

30,2

999

79,2

0805 50 10

052

49,2

528

34,1

999

41,7

0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90

052

116,3

388

138,0

400

86,7

404

107,4

512

104,5

720

67,3

999

103,4

0808 20 50

720

66,4

999

66,4

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.). Kods “999” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 8.12.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 361/3 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 361/3

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 2088/2004

(2004. gada 7. decembris),

ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2497/2001 un Regulu (EK) Nr. 2597/2001 par tarifu kvotām dažu sugu zivīm un zvejniecības produktiem, kuru izcelsme ir Horvātijā, un dažiem vīniem, kuru izcelsme ir Horvātijā, Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā un Slovēnijā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Aktu par Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanās nosacījumiem un pielāgojumus Līgumos, kas ir Eiropas Savienības pamatā (1), jo īpaši tā 57. panta 2. punktu,

ņemot vērā Padomes 2001. gada 19. novembra Regulu (EK) Nr. 2248/2001 par dažām piemērošanas procedūrām Stabilizācijas un asociācijas nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Horvātijas Republiku, no otras puses, kā arī Pagaidu nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Horvātijas Republiku (2), jo īpaši tās 7. pantu,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 21. janvāra Regulu (EK) Nr. 153/2002 par konkrētām procedūrām, lai piemērotu Eiropas Kopienu un to dalībvalstu, no vienas puses, un Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas, no otras puses, Stabilizācijas un asociācijas līgumu, kā arī, lai piemērotu Eiropas Kopienas un Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas Pagaidu nolīgumu (3), jo īpaši tās 7. pantu,

tā kā:

| (1) | Komisija ar 2004. gada 11. oktobra Lēmumu 2004/778/EK (4) noslēgusi protokolu Pagaidu nolīgumam par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Horvātijas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas iestāšanos Eiropas Savienībā, turpmāk “paplašināšanās protokols”. Paplašināšanās protokolu piemēro uz laiku, un tas stājas spēkā no 2004. gada 1. maija. |
| --- | --- |

(1)

Komisija ar 2004. gada 11. oktobra Lēmumu 2004/778/EK (4) noslēgusi protokolu Pagaidu nolīgumam par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Horvātijas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas iestāšanos Eiropas Savienībā, turpmāk “paplašināšanās protokols”. Paplašināšanās protokolu piemēro uz laiku, un tas stājas spēkā no 2004. gada 1. maija.

| (2) | Komisija ar 2004. gada 22. novembra Lēmumu (5) ir pilnvarojusi parakstīt un ir nodrošinājusi Stabilizācijas un asociācijas nolīguma starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, no otras puses, pagaidu piemērošanu no 2004. gada 1. maija, lai ņemtu vērā Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas iestāšanos Eiropas Savienībā, turpmāk “paplašināšanās protokols”. |
| --- | --- |

(2)

Komisija ar 2004. gada 22. novembra Lēmumu (5) ir pilnvarojusi parakstīt un ir nodrošinājusi Stabilizācijas un asociācijas nolīguma starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, no otras puses, pagaidu piemērošanu no 2004. gada 1. maija, lai ņemtu vērā Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas iestāšanos Eiropas Savienībā, turpmāk “paplašināšanās protokols”.

| (3) | Abi paplašināšanās protokoli paredz jaunas tarifu kvotas un tagadējo tarifu kvotu izmaiņas, kas uzskaitītas Komisijas 2001. gada 19. decembra Regulā (EK) Nr. 2497/2001, ar kuru atver Kopienas tarifu kvotas dažu sugu zivīm un vairāku veidu zvejniecības produktiem, kuru izcelsme ir Horvātijas Republikā, un paredz šo kvotu pārvaldību (6) un Komisijas 2001. gada 28. decembra Regulā (EK) Nr. 2597/2001, ar ko dažiem vīniem, kuru izcelsme ir Horvātijas Republikā, Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā un Slovēnijas Republikā, atver Kopienas tarifu kvotas un paredz to pārvaldību (7). |
| --- | --- |

(3)

Abi paplašināšanās protokoli paredz jaunas tarifu kvotas un tagadējo tarifu kvotu izmaiņas, kas uzskaitītas Komisijas 2001. gada 19. decembra Regulā (EK) Nr. 2497/2001, ar kuru atver Kopienas tarifu kvotas dažu sugu zivīm un vairāku veidu zvejniecības produktiem, kuru izcelsme ir Horvātijas Republikā, un paredz šo kvotu pārvaldību (6) un Komisijas 2001. gada 28. decembra Regulā (EK) Nr. 2597/2001, ar ko dažiem vīniem, kuru izcelsme ir Horvātijas Republikā, Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā un Slovēnijas Republikā, atver Kopienas tarifu kvotas un paredz to pārvaldību (7).

| (4) | Lai noteiktu jaunas tarifu kvotas un mainītu tagadējās tarifu kvotas, kas paredzētas paplašināšanās protokolos, jāizdara grozījumi Regulā (EK) Nr. 2497/2001 un Regulā (EK) Nr. 2597/2001. |
| --- | --- |

(4)

Lai noteiktu jaunas tarifu kvotas un mainītu tagadējās tarifu kvotas, kas paredzētas paplašināšanās protokolos, jāizdara grozījumi Regulā (EK) Nr. 2497/2001 un Regulā (EK) Nr. 2597/2001.

| (5) | Jauno 2004. gada tarifu kvotu apjoms un tagadējo tarifu kvotu palielināšanas apjoms jāaprēķina proporcionāli paplašināšanās protokolos noteiktajiem pamatapjomiem, ņemot vērā perioda daļu, kas beigusies pirms 2004. gada 1. maija. |
| --- | --- |

(5)

Jauno 2004. gada tarifu kvotu apjoms un tagadējo tarifu kvotu palielināšanas apjoms jāaprēķina proporcionāli paplašināšanās protokolos noteiktajiem pamatapjomiem, ņemot vērā perioda daļu, kas beigusies pirms 2004. gada 1. maija.

| (6) | Lai atvieglotu dažu ar Regulu (EK) Nr. 2497/2001 un Regulu (EK) Nr. 2597/2001 noteiktu tagadējo tarifu kvotu pārvaldību, jāņem vērā šo kvotu ietvaros importētie daudzumi, lai aprēķinātu tarifu kvotas, kas atvērtas atbilstoši ar šo regulu grozītajai Regulai (EK) Nr. 2497/2001 un Regulai (EK) Nr. 2597/2001. |
| --- | --- |

(6)

Lai atvieglotu dažu ar Regulu (EK) Nr. 2497/2001 un Regulu (EK) Nr. 2597/2001 noteiktu tagadējo tarifu kvotu pārvaldību, jāņem vērā šo kvotu ietvaros importētie daudzumi, lai aprēķinātu tarifu kvotas, kas atvērtas atbilstoši ar šo regulu grozītajai Regulai (EK) Nr. 2497/2001 un Regulai (EK) Nr. 2597/2001.

| (7) | Pēc Slovēnijas iestājas Eiropas Savienībā jāatceļ tarifu kvotas vīnam, kura izcelsme ir šajā dalībvalstī, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 2597/2001. Tādējādi jāsvītro atsauces uz šīm kvotām. |
| --- | --- |

(7)

Pēc Slovēnijas iestājas Eiropas Savienībā jāatceļ tarifu kvotas vīnam, kura izcelsme ir šajā dalībvalstī, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 2597/2001. Tādējādi jāsvītro atsauces uz šīm kvotām.

| (8) | Tā kā paplašināšanās protokolus piemēro no 2004. gada 1. maija, šī regula jāpiemēro no tā paša datuma, un tai jāstājas spēkā iespējami drīz. |
| --- | --- |

(8)

Tā kā paplašināšanās protokolus piemēro no 2004. gada 1. maija, šī regula jāpiemēro no tā paša datuma, un tai jāstājas spēkā iespējami drīz.

| (9) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(9)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 2497/2001 pielikums ir aizstāts ar šīs regulas I pielikuma tekstu.

2. pants

Regula (EK) Nr. 2597/2001 grozīta šādi:

| 1) | Nosaukums aizvietots ar šādu tekstu:
  “atverot un paredzot Kopienas tarifu kvotu pārvaldi dažiem vīniem, kuru izcelsme ir Horvātijas Republikā un Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā.” |
| --- | --- |

1)

Nosaukums aizvietots ar šādu tekstu:

“atverot un paredzot Kopienas tarifu kvotu pārvaldi dažiem vīniem, kuru izcelsme ir Horvātijas Republikā un Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā.”

| 2) | 1. pants aizvietots ar šādu tekstu:
  “1. pants
  1.   Kad Horvātijas Republikas un Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas izcelsmes pielikumā uzskaitītie vīni tiek laisti brīvā apgrozībā Kopienā, tiem piemēro atbrīvojumu no muitas nodokļa ikgadējo Kopienas tarifu kvotu ietvaros, kas norādīti šajā pielikumā un saskaņā ar šajā regulā paredzētajiem noteikumiem.
  2.   Ja kāda no attiecīgajām valstīm maksā eksporta subsīdijas par attiecīgajiem produktiem, tad šai valstij atceļ atbrīvojumu no muitas nodokļa tarifu kvotu ietvaros, kas noteiktas papildus protokolos, kuri noslēgti ar Lēmumiem 2001/919/EK, 2001/918/EK un 2001/916/EK (turpmāk “papildu protokoli par vīnu”).” |
| --- | --- |

2)

1. pants aizvietots ar šādu tekstu:

“1. pants

1.   Kad Horvātijas Republikas un Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas izcelsmes pielikumā uzskaitītie vīni tiek laisti brīvā apgrozībā Kopienā, tiem piemēro atbrīvojumu no muitas nodokļa ikgadējo Kopienas tarifu kvotu ietvaros, kas norādīti šajā pielikumā un saskaņā ar šajā regulā paredzētajiem noteikumiem.

2.   Ja kāda no attiecīgajām valstīm maksā eksporta subsīdijas par attiecīgajiem produktiem, tad šai valstij atceļ atbrīvojumu no muitas nodokļa tarifu kvotu ietvaros, kas noteiktas papildus protokolos, kuri noslēgti ar Lēmumiem 2001/919/EK, 2001/918/EK un 2001/916/EK (turpmāk “papildu protokoli par vīnu”).”

| 3) | 3. pants aizvietots ar šādu tekstu:
  “3. pants
  Neatkarīgi no I pielikuma 5. punkta a) apakšpunktā paredzētajiem nosacījumiem katrā papildu protokolā par vīnu, 1. panta 1. punktā minētajām vīna importa tarifu kvotām Kopienā piemēro noteikumus, kas paredzēti piemērojamajos protokolos par produktu izcelsmes jēdziena definīciju un administratīvās sadarbības metodēm,






  — | Pagaidu nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Horvātijas Republiku, |
| --- | --- | --- |

3)

3. pants aizvietots ar šādu tekstu:

“3. pants

Neatkarīgi no I pielikuma 5. punkta a) apakšpunktā paredzētajiem nosacījumiem katrā papildu protokolā par vīnu, 1. panta 1. punktā minētajām vīna importa tarifu kvotām Kopienā piemēro noteikumus, kas paredzēti piemērojamajos protokolos par produktu izcelsmes jēdziena definīciju un administratīvās sadarbības metodēm,

—

Pagaidu nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Horvātijas Republiku,

| — | Stabilizācijas un asociācijas nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Horvātijas Republiku, no otras puses, |
| --- | --- |

—

Stabilizācijas un asociācijas nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Horvātijas Republiku, no otras puses,

| — | Stabilizācijas un asociācijas nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, no otras puses.” |
| --- | --- |

—

Stabilizācijas un asociācijas nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, no otras puses.”

| 4) | 5. pants ir aizvietots ar šādu tekstu:
  “5. pants
  1.   Individuālo tarifu kvotu vīniem, kuru izcelsme ir Horvātijā, kas norādīta pielikuma I daļā ar kārtas numuru 09.1588, palielina katru gadu.
  2.   Ikgadējo palielinājumu, kas minēts pirmajā daļā, var piemērot tikai tad, ja ir izlietots vismaz 80 % pērn atvērtā attiecīgā daudzuma.
  Komisija pārskata ik gadu izlietotos apjomus un pieņem noteikumus, lai ieviestu šo apjomu vajadzīgās korekcijas Horvātijai.” |
| --- | --- |

4)

5. pants ir aizvietots ar šādu tekstu:

“5. pants

1.   Individuālo tarifu kvotu vīniem, kuru izcelsme ir Horvātijā, kas norādīta pielikuma I daļā ar kārtas numuru 09.1588, palielina katru gadu.

2.   Ikgadējo palielinājumu, kas minēts pirmajā daļā, var piemērot tikai tad, ja ir izlietots vismaz 80 % pērn atvērtā attiecīgā daudzuma.

Komisija pārskata ik gadu izlietotos apjomus un pieņem noteikumus, lai ieviestu šo apjomu vajadzīgās korekcijas Horvātijai.”

| 5) | Pielikums ir aizvietots ar šīs regulas II pielikuma tekstu. |
| --- | --- |

5)

Pielikums ir aizvietots ar šīs regulas II pielikuma tekstu.

3. pants

Apjomus, kas atbilstoši Regulai (EK) Nr. 2497/2001 un Regulai (EK) Nr. 2597/2001 kopš 2004. gada 1. janvāra laisti brīvā apgrozībā Kopienā tarifu kvotu ietvaros ar kārtas numuru 09.1581, 09.1582, 09.1583, 09.1584, 09.1585, 09.1586, 09.1588, 09.1589, 09.1558 un 09.1559, ņem vērā šīs regulas spēkā stāšanās dienā, aprēķinot attiecīgās tarifu kvotas, kas paredzētas ar šo regulu grozītās Regulas (EK) Nr. 2497/2001 un Regulas (EK) Nr. 2597/2001 pielikumā.

4. pants

Šī regula stājas spēkā tās publicēšanas dienā Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2004. gada 1. maija.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2004. gada 7. decembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

László KOVÁCS

---

(1)  OV L 236, 23.9.2003., 33. lpp.

1

(2)  OV L 304, 21.11.2001., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2/2003 (OV L 1, 4.1.2003., 26. lpp.).

2

(3)  OV L 25, 29.1.2002., 16. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 3/2003 (OV L 1, 4.1.2003., 30. lpp.).

3

(4)  OV L 350, 25.11.2004., 1. lpp.

4

(5)  Vēl nav publicēts Oficiālajā Vēstnesī.

5

(6)  OV L 337, 20.12.2001., 27. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 607/2003 (OV L 86, 3.4.2003., 18. lpp.).

6

(7)  OV L 345, 29.12.2001., 35. lpp.

7

---

I PIELIKUMS

“PIELIKUMS

Neierobežojot kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumus, produktu apraksta formulējums uzskatāms vienīgi par informatīvu, preferenču sistēmu atbilstīgi šim pielikumam nosakot pēc tiem KN kodiem, kas ir spēkā šās regulas pieņemšanas laikā. Ja norādīti ex KN kodi, tarifu preferences nosaka, pamatojoties gan uz KN kodu, gan aprakstu.

| Kārtas Nr. | KN kods | TARIC apakš sadaļa | Apraksts | Ikgadējais tarifu kvotu apjoms
  (neto svars) | Tarifu kvotas nodeva |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.1581 | 0301 91 10
  0301 91 90
  0302 11 10
  0302 11 20
  0302 11 80
  0303 21 10
  0303 21 20
  0303 21 80
  0304 10 15
  0304 10 17 | | Forele (Salmo trutta, Oncorhynchus mykiss, Oncorhynchus clarki, Oncorhynchus aguabonita, Oncorhynchus gilae, Oncorhynchus apache un Oncorhynchus chrysogaster): dzīva; svaiga vai dzesināta; sasaldēta; žāvēta; sālīta vai sālījumā, kūpināta; fileja vai cita zivs gaļa; pulveri, ēdieni un granulas, kas derīgas lietošanai pārtikā | 30 tonnas | Atbrīvojums |
| ex 0304 10 19 | 40 |
| ex 0304 10 91
  0304 20 15
  0304 20 17 | 10 |
| ex 0304 20 19 | 50 |
| ex 0304 90 10 | 11, 17, 40 |
| ex 0305 10 00 | 10 |
| ex 0305 30 90
  0305 49 45 | 50 |
| ex 0305 59 80 | 61 |
| ex 0305 69 80 | 61 |
| 09.1582 | 0301 93 00
  0302 69 11
  0303 79 11 | | Karpa: dzīva; svaiga vai dzesināta; sasaldēta; žāvēta; sālīta vai sālījumā, kūpināta; fileja vai cita zivs gaļa; pulveri, ēdieni un granulas, kas derīgas lietošanai pārtikā | 210 tonnas | Atbrīvojums |
| ex 0304 10 19 | 30 |
| ex 0304 10 91 | 20 |
| ex 0304 20 19 | 40 |
| ex 0304 90 10 | 16 |
| ex 0305 10 00 | 20 |
| ex 0305 30 90 | 60 |
| ex 0305 49 80 | 30 |
| ex 0305 59 80 | 63 |
| ex 0305 69 80 | 63 |
| 09.1583 | ex 0301 99 90
  0302 69 61
  0303 79 71 | 80 | Zobaine (Dentex dentex un Pagellus spp.): dzīva; svaiga vai dzesināta; sasaldēta; žāvēta; sālīta vai sālījumā, kūpināta; fileja vai cita zivs gaļa; pulveri, ēdieni un granulas, kas derīgas lietošanai pārtikā | 35 tonnas | Atbrīvojums |
| ex 0304 10 38 | 80 |
| ex 0304 10 98 | 77 |
| ex 0304 20 94 | 50 |
| ex 0304 90 97 | 82 |
| ex 0305 10 00 | 30 |
| ex 0305 30 90 | 70 |
| ex 0305 49 80 | 40 |
| ex 0305 59 80 | 65 |
| ex 0305 69 80 | 65 |
| 09.1584 | ex 0301 99 90
  0302 69 94 | 15, 17, 28 (1) | Labraks (Dicentrarchus labrax): dzīvs; svaigs vai dzesināts; sasaldēts; žāvēts; sālīts vai sālījumā, kūpināts; fileja vai cita zivs gaļa; pulveri, ēdieni un granulas, kas derīgas lietošanai pārtikā | no 1.1. līdz 31.12.2004.: 550 tonnas + 66,66 tonnas palielinājums no 1.5. līdz 31.12.2004.
  no 1.1. līdz 31.12.2005. un pēc tam katru gadu: 650 tonnas | Atbrīvojums |
| ex 0303 77 00 | 10 |
| ex 0304 10 38 | 85 |
| ex 0304 10 98 | 79 |
| ex 0304 20 94 | 60 |
| ex 0304 90 97 | 84 |
| ex 0305 10 00 | 40 |
| ex 0305 30 90 | 80 |
| ex 0305 49 80 | 50 |
| ex 0305 59 80 | 67 |
| ex 0305 69 80 | 67 |
| 09.1585 | 1604 13 11
  1604 13 19 | | Sagatavotas vai konservētas sardīnes | no 1.1. līdz 31.12.2004.: 180 tonnas | 6 % |
| ex 1604 20 50 | 10, 19 |
| 09.1586 | 1604 16 00
  1604 20 40 | | Sagatavoti vai konservēti anšovi | no 1.1. līdz 31.12.2004.: 40 tonnas + 6,66 tonnas palielinājums no 1.5. līdz 31.12.2004. | Atbrīvojums |
| 09.1587 | 1604 | | Sagatavotas vai konservētas zivis, kaviārs vai kaviāra aizstājēji, kas pagatavoti no zivju ikriem | no 1.5. līdz 31.12.2004.: 860 tonnas
  no 1.1. līdz 31.12.2005. un pēc tam katru gadu: 1 550 tonnas | Atbrīvojums |

Kārtas Nr.

KN kods

TARIC apakš sadaļa

Apraksts

Ikgadējais tarifu kvotu apjoms

(neto svars)

Tarifu kvotas nodeva

09.1581

0301 91 10

0301 91 90

0302 11 10

0302 11 20

0302 11 80

0303 21 10

0303 21 20

0303 21 80

0304 10 15

0304 10 17

Forele (Salmo trutta, Oncorhynchus mykiss, Oncorhynchus clarki, Oncorhynchus aguabonita, Oncorhynchus gilae, Oncorhynchus apache un Oncorhynchus chrysogaster): dzīva; svaiga vai dzesināta; sasaldēta; žāvēta; sālīta vai sālījumā, kūpināta; fileja vai cita zivs gaļa; pulveri, ēdieni un granulas, kas derīgas lietošanai pārtikā

30 tonnas

Atbrīvojums

ex 0304 10 19

40

ex 0304 10 91

0304 20 15

0304 20 17

10

ex 0304 20 19

50

ex 0304 90 10

11, 17, 40

ex 0305 10 00

10

ex 0305 30 90

0305 49 45

50

ex 0305 59 80

61

ex 0305 69 80

61

09.1582

0301 93 00

0302 69 11

0303 79 11

Karpa: dzīva; svaiga vai dzesināta; sasaldēta; žāvēta; sālīta vai sālījumā, kūpināta; fileja vai cita zivs gaļa; pulveri, ēdieni un granulas, kas derīgas lietošanai pārtikā

210 tonnas

Atbrīvojums

ex 0304 10 19

30

ex 0304 10 91

20

ex 0304 20 19

40

ex 0304 90 10

16

ex 0305 10 00

20

ex 0305 30 90

60

ex 0305 49 80

30

ex 0305 59 80

63

ex 0305 69 80

63

09.1583

ex 0301 99 90

0302 69 61

0303 79 71

80

Zobaine (Dentex dentex un Pagellus spp.): dzīva; svaiga vai dzesināta; sasaldēta; žāvēta; sālīta vai sālījumā, kūpināta; fileja vai cita zivs gaļa; pulveri, ēdieni un granulas, kas derīgas lietošanai pārtikā

35 tonnas

Atbrīvojums

ex 0304 10 38

80

ex 0304 10 98

77

ex 0304 20 94

50

ex 0304 90 97

82

ex 0305 10 00

30

ex 0305 30 90

70

ex 0305 49 80

40

ex 0305 59 80

65

ex 0305 69 80

65

09.1584

ex 0301 99 90

0302 69 94

15, 17, 28 (1)

Labraks (Dicentrarchus labrax): dzīvs; svaigs vai dzesināts; sasaldēts; žāvēts; sālīts vai sālījumā, kūpināts; fileja vai cita zivs gaļa; pulveri, ēdieni un granulas, kas derīgas lietošanai pārtikā

no 1.1. līdz 31.12.2004.: 550 tonnas + 66,66 tonnas palielinājums no 1.5. līdz 31.12.2004.

no 1.1. līdz 31.12.2005. un pēc tam katru gadu: 650 tonnas

Atbrīvojums

ex 0303 77 00

10

ex 0304 10 38

85

ex 0304 10 98

79

ex 0304 20 94

60

ex 0304 90 97

84

ex 0305 10 00

40

ex 0305 30 90

80

ex 0305 49 80

50

ex 0305 59 80

67

ex 0305 69 80

67

09.1585

1604 13 11

1604 13 19

Sagatavotas vai konservētas sardīnes

no 1.1. līdz 31.12.2004.: 180 tonnas

6 %

ex 1604 20 50

10, 19

09.1586

1604 16 00

1604 20 40

Sagatavoti vai konservēti anšovi

no 1.1. līdz 31.12.2004.: 40 tonnas + 6,66 tonnas palielinājums no 1.5. līdz 31.12.2004.

Atbrīvojums

09.1587

1604

Sagatavotas vai konservētas zivis, kaviārs vai kaviāra aizstājēji, kas pagatavoti no zivju ikriem

no 1.5. līdz 31.12.2004.: 860 tonnas

no 1.1. līdz 31.12.2005. un pēc tam katru gadu: 1 550 tonnas

Atbrīvojums

---

(1)  No 2005. gada 1. janvāra TARIC apakšpozīcijas 15, 17 un 28 tiks aizvietotas ar 22.”

1

---

II PIELIKUMS

“PIELIKUMS

Neierobežojot kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumus, produktu apraksta formulējums uzskatāms vienīgi par informatīvu, preferenču sistēmu atbilstīgi šim pielikumam nosakot pēc tiem KN kodiem, kas ir spēkā šās regulas pieņemšanas laikā. Ja ir norādīti ex KN kodi, tarifu preferences nosaka, pamatojoties gan uz KN kodu, gan aprakstu.

I DAĻA: HORVĀTIJA

| Kārtas Nr. | KN kods | TARIC apakšsadaļa | Apraksts | Ikgadējais tarifu kvotu apjoms
  (hl) | Tarifu kvotas nodeva |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.1588 | ex 2204 10 19 | 91, 99 | Dzirkstošais vīns, ne šampanietis vai Asti spumante (gāzēts dzirkstošais vīns) | No 1.1. līdz 31.12.2004.: 30 000 + 9 333,33 palielinājums no 1.5. līdz 31.12.2004.
  Un pēc tam katru gadu no 1.1. līdz 31.12.: 44 000 (1) | Atbrīvojums |
| ex 2204 10 99 | 91, 99 |
| 2204 21 10 | | Cits svaigu vīnogu vīns, 2 litru vai mazākās tarās |
| ex 2204 21 79 | 79
  80 |
| ex 2204 21 80 | 79
  80 |
| ex 2204 21 83 (2) | 10
  79
  80 |
| ex 2204 21 84 (3) | 10
  79
  80 |
| ex 2204 21 94 | 10
  30 (4) |
| ex 2204 21 98 | 10
  30 (4) |
| ex 2204 21 99 | 10 |
| 09.1589 | 2204 29 10 | | Cits svaigu vīnogu vīns tarās, kas lielākas par 2 litriem | No 1.1. līdz 31.12.2004.: 15 000 + 9 333,33 palielinājums no 1.5. līdz 31.12.2004.
  Un pēc tam katru gadu no 1.1. līdz 31.12.: 29 000 | Atbrīvojums |
| 2204 29 65 | |
| ex 2204 29 75 | 10 |
| 2204 29 83 | |
| ex 2204 29 84 | 10
  30 (4) |
| ex 2204 29 94 | 10
  30 (4) |
| ex 2204 29 98 | 10
  30 (4) |
| ex 2204 29 99 | 10 |

Kārtas Nr.

KN kods

TARIC apakšsadaļa

Apraksts

Ikgadējais tarifu kvotu apjoms

(hl)

Tarifu kvotas nodeva

09.1588

ex 2204 10 19

91, 99

Dzirkstošais vīns, ne šampanietis vai Asti spumante (gāzēts dzirkstošais vīns)

No 1.1. līdz 31.12.2004.: 30 000 + 9 333,33 palielinājums no 1.5. līdz 31.12.2004.

Un pēc tam katru gadu no 1.1. līdz 31.12.: 44 000 (1)

Atbrīvojums

ex 2204 10 99

91, 99

2204 21 10

Cits svaigu vīnogu vīns, 2 litru vai mazākās tarās

ex 2204 21 79

79

80

ex 2204 21 80

79

80

ex 2204 21 83 (2)

10

79

80

ex 2204 21 84 (3)

10

79

80

ex 2204 21 94

10

30 (4)

ex 2204 21 98

10

30 (4)

ex 2204 21 99

10

09.1589

2204 29 10

Cits svaigu vīnogu vīns tarās, kas lielākas par 2 litriem

No 1.1. līdz 31.12.2004.: 15 000 + 9 333,33 palielinājums no 1.5. līdz 31.12.2004.

Un pēc tam katru gadu no 1.1. līdz 31.12.: 29 000

Atbrīvojums

2204 29 65

ex 2204 29 75

10

2204 29 83

ex 2204 29 84

10

30 (4)

ex 2204 29 94

10

30 (4)

ex 2204 29 98

10

30 (4)

ex 2204 29 99

10

II DAĻA: BIJUŠĀS DIENVIDSLĀVIJAS MAĶEDONIJAS REPUBLIKA

| Kārtas Nr. | KN kods | TARIC apakšsadaļa | Apraksts | Ikgadējais tarifu kvotu apjoms
  (hl) | Tarifu kvotas nodeva |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.1558 | ex 2204 10 19 | 91, 99 | Dzirkstošais vīns, kas nav šampanietis vai Asti spumante (gāzēts dzirkstošais vīns) | No 1.1. līdz 31.12.2004.: 27 000 + 1 333,33 palielinājums no 1.5. līdz 31.12.2004.
  un pēc tam katru gadu no 1.1. līdz 31.12.: 37 000 (5) | Atbrīvojums |
| ex 2204 10 99 | 91, 99 |
| 2204 21 10 | | Cits svaigu vīnogu vīns, 2 litru vai mazākā pudelē |
| ex 2204 21 79 | 79
  80 |
| ex 2204 21 80 | 79
  80 |
| ex 2204 21 83 (6) | 10
  79
  80 |
| ex 2204 21 84 (7) | 10
  79
  80 |
| ex 2204 21 94 | 10
  30 (8) |
| ex 2204 21 98 | 10
  30 (8) |
| ex 2204 21 99 | 10 |
| 09.1559 | 2204 29 10 | | Cits svaigu vīnogu vīns tarās, kas lielākas par 2 litriem | No 1.1. līdz 31.12.2004.: 273 000 + 59 666,66 palielinājums no 1.5. līdz 31.12.2004.
  un pēc tam katru gadu no 1.1. līdz 31.12.: 354 500 (9) | Atbrīvojums |
| 2204 29 65 | |
| ex 2204 29 75 | 10 |
| 2204 29 83 | |
| ex 2204 29 84 | 10
  30 (8) |
| ex 2204 29 94 | 10
  30 (8) |
| ex 2204 29 98 | 10
  30 (8) |
| ex 2204 29 99 | 10 |

Kārtas Nr.

KN kods

TARIC apakšsadaļa

Apraksts

Ikgadējais tarifu kvotu apjoms

(hl)

Tarifu kvotas nodeva

09.1558

ex 2204 10 19

91, 99

Dzirkstošais vīns, kas nav šampanietis vai Asti spumante (gāzēts dzirkstošais vīns)

No 1.1. līdz 31.12.2004.: 27 000 + 1 333,33 palielinājums no 1.5. līdz 31.12.2004.

un pēc tam katru gadu no 1.1. līdz 31.12.: 37 000 (5)

Atbrīvojums

ex 2204 10 99

91, 99

2204 21 10

Cits svaigu vīnogu vīns, 2 litru vai mazākā pudelē

ex 2204 21 79

79

80

ex 2204 21 80

79

80

ex 2204 21 83 (6)

10

79

80

ex 2204 21 84 (7)

10

79

80

ex 2204 21 94

10

30 (8)

ex 2204 21 98

10

30 (8)

ex 2204 21 99

10

09.1559

2204 29 10

Cits svaigu vīnogu vīns tarās, kas lielākas par 2 litriem

No 1.1. līdz 31.12.2004.: 273 000 + 59 666,66 palielinājums no 1.5. līdz 31.12.2004.

un pēc tam katru gadu no 1.1. līdz 31.12.: 354 500 (9)

Atbrīvojums

2204 29 65

ex 2204 29 75

10

2204 29 83

ex 2204 29 84

10

30 (8)

ex 2204 29 94

10

30 (8)

ex 2204 29 98

10

30 (8)

ex 2204 29 99

10

---

(1)  Šo kvotas apjomu katru gadu palielina par 10 000 hl, ja pērn izlietots vismaz 80% no pieļaujamā apjoma. Ikgadējo palielinājumu piemēro līdz dienai, kad tarifu kvotas ar kārtas numuru 09.1588 un 09.1589 sasniedz maksimumu 98 000 hl.

1

(2)  No 2005. gada 1. janvāra KN kods ex 2204 21 83 tiks nomainīts ar ex 2204 21 84, un TARIC apakšpozīcijas 10, 79 un 80 tiks nomainītas ar 59 un 70.

2

(3)  No 2005. gada 1. janvāra KN kods ex 2204 21 84 tiks nomainīts ar ex 2204 21 85, un TARIC apakšpozīcijas 10, 79 un 80 tiks nomainītas ar 79 un 80.

3

(4)  No 2005. gada 1. janvāra TARIC apakšpozīcijas 10 un 30 tiks nomainītas ar 20.

4

(5)  No 2006. gada 1. janvāra šīs kvotas apjomu katru gadu palielina par 6 000 hl.

5

(6)  No 2005. gada 1. janvāra KN kods ex 2204 21 83 tiks nomainīts ar ex 2204 21 84, un TARIC apakšpozīcijas 10, 79 un 80 tiks nomainītas ar 59 un 70.

6

(7)  No 2005. gada 1. janvāra KN kods ex 2204 21 84 tiks nomainīts ar ex 2204 21 85, un TARIC apakšpozīcijas 10, 79 un 80 tiks nomainītas ar 79 un 80.

7

(8)  No 2005. gada 1. janvāra TARIC apakšpozīcijas 10 un 30 tiks nomainītas ar 20.

8

(9)  No 2006. gada 1. janvāra šīs kvotas apjomu katru gadu samazina par 6 000 hl.”

9

---

| 8.12.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 361/10 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 361/10

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 2089/2004

(2004. gada 7. decembris),

ar ko nosaka eksporta kompensācijas liellopu gaļas nozarē

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1254/1999 par liellopu gaļas nozares tirgus kopējo organizāciju (1), un jo īpaši tās 33. panta 12. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1254/1999 33. pantu cenu starpību, kas pastāv Regulas (EK) Nr. 1254/1999 1. pantā minētajiem produktiem pasaules tirgū un Kopienā, var segt ar eksporta kompensāciju. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1254/1999 33. pantu cenu starpību, kas pastāv Regulas (EK) Nr. 1254/1999 1. pantā minētajiem produktiem pasaules tirgū un Kopienā, var segt ar eksporta kompensāciju.

| (2) | Īpašu eksporta kompensāciju piešķiršanas noteikumi attiecībā uz dažiem liellopu gaļas veidiem un konserviem, kā arī attiecībā uz dažiem galamērķiem ir izstrādāti Regulās (EEK) Nr. 32/82 (2), (EEK) Nr. 1964/82 (3), (EEK) Nr. 2388/84 (4), (EEK) Nr. 2973/79 (5) un (EK) Nr. 2051/96 (6). |
| --- | --- |

(2)

Īpašu eksporta kompensāciju piešķiršanas noteikumi attiecībā uz dažiem liellopu gaļas veidiem un konserviem, kā arī attiecībā uz dažiem galamērķiem ir izstrādāti Regulās (EEK) Nr. 32/82 (2), (EEK) Nr. 1964/82 (3), (EEK) Nr. 2388/84 (4), (EEK) Nr. 2973/79 (5) un (EK) Nr. 2051/96 (6).

| (3) | Šo noteikumu un kritēriju piemērošana paredzamajai tirgus situācijai liellopu gaļas nozarē liek noteikt šādas kompensācijas. |
| --- | --- |

(3)

Šo noteikumu un kritēriju piemērošana paredzamajai tirgus situācijai liellopu gaļas nozarē liek noteikt šādas kompensācijas.

| (4) | Attiecībā uz dzīviem dzīvniekiem vienkāršošanas nolūkā vairs nevajadzētu piešķirt eksporta kompensācijas par tādām kategorijām, kurās tirdzniecība ar trešajām valstīm ir nenozīmīga. Turklāt, ņemot vērā vispārējos apsvērumus attiecībā uz dzīvnieku labturību, cik vien iespējams jāierobežo eksporta kompensācijas par kaušanai paredzētiem dzīviem dzīvniekiem. Tādējādi eksporta kompensācijas par šiem dzīvniekiem vajadzētu piešķirt tikai attiecībā uz tām trešajām valstīm, kuras kultūras un/vai reliģijas iemeslu dēļ parasti ieved ievērojamu skaitu kaušanai paredzētu dzīvnieku. Attiecībā uz dzīviem dzīvniekiem, kas paredzēti vairošanās nolūkiem, lai izvairītos no pārkāpumiem, jāierobežo eksporta kompensācijas par audzēšanai paredzētiem tīršķirnes liellopiem, attiecinot tās tikai uz telēm un govīm, kuru vecums nepārsniedz 30 mēnešus. |
| --- | --- |

(4)

Attiecībā uz dzīviem dzīvniekiem vienkāršošanas nolūkā vairs nevajadzētu piešķirt eksporta kompensācijas par tādām kategorijām, kurās tirdzniecība ar trešajām valstīm ir nenozīmīga. Turklāt, ņemot vērā vispārējos apsvērumus attiecībā uz dzīvnieku labturību, cik vien iespējams jāierobežo eksporta kompensācijas par kaušanai paredzētiem dzīviem dzīvniekiem. Tādējādi eksporta kompensācijas par šiem dzīvniekiem vajadzētu piešķirt tikai attiecībā uz tām trešajām valstīm, kuras kultūras un/vai reliģijas iemeslu dēļ parasti ieved ievērojamu skaitu kaušanai paredzētu dzīvnieku. Attiecībā uz dzīviem dzīvniekiem, kas paredzēti vairošanās nolūkiem, lai izvairītos no pārkāpumiem, jāierobežo eksporta kompensācijas par audzēšanai paredzētiem tīršķirnes liellopiem, attiecinot tās tikai uz telēm un govīm, kuru vecums nepārsniedz 30 mēnešus.

| (5) | Jāpiešķir kompensācijas par eksportu uz noteiktiem galamērķiem attiecībā uz konkrētiem svaigas vai dzesinātas gaļas veidiem, kas minēti pielikumā ar KN kodu 0201, konkrētiem saldētas gaļas veidiem, kas minēti pielikumā ar KN kodu 0202, konkrētiem gaļas vai subproduktu veidiem, kas minēti pielikumā ar KN kodu 0206, un dažiem citiem gaļas izstrādājumiem vai subproduktiem un konserviem, kas minēti pielikumā ar KN kodu 1602 50 10. |
| --- | --- |

(5)

Jāpiešķir kompensācijas par eksportu uz noteiktiem galamērķiem attiecībā uz konkrētiem svaigas vai dzesinātas gaļas veidiem, kas minēti pielikumā ar KN kodu 0201, konkrētiem saldētas gaļas veidiem, kas minēti pielikumā ar KN kodu 0202, konkrētiem gaļas vai subproduktu veidiem, kas minēti pielikumā ar KN kodu 0206, un dažiem citiem gaļas izstrādājumiem vai subproduktiem un konserviem, kas minēti pielikumā ar KN kodu 1602 50 10.

| (6) | Attiecībā uz sālītu un žāvētu atkaulotu liellopu gaļu pastāv tradicionāli tirdzniecības virzieni uz Šveici. Lai saglabātu šo tirdzniecību, ir jānosaka kompensācija tādā apmērā, kas sedz starpību starp Šveices tirgus cenām un dalībvalstu eksporta cenām. |
| --- | --- |

(6)

Attiecībā uz sālītu un žāvētu atkaulotu liellopu gaļu pastāv tradicionāli tirdzniecības virzieni uz Šveici. Lai saglabātu šo tirdzniecību, ir jānosaka kompensācija tādā apmērā, kas sedz starpību starp Šveices tirgus cenām un dalībvalstu eksporta cenām.

| (7) | Attiecībā uz dažiem citiem gaļas un gaļas subproduktu izstrādājumiem un konserviem, kas minēti pielikumā ar KN kodiem 1602 50 31 līdz 1602 50 80, Kopienas dalība starptautiskajā tirdzniecībā var tikt saglabāta, piešķirot tādu pašu kompensāciju, kas atbilst tai, kura eksportētājiem piešķirta līdz šim. |
| --- | --- |

(7)

Attiecībā uz dažiem citiem gaļas un gaļas subproduktu izstrādājumiem un konserviem, kas minēti pielikumā ar KN kodiem 1602 50 31 līdz 1602 50 80, Kopienas dalība starptautiskajā tirdzniecībā var tikt saglabāta, piešķirot tādu pašu kompensāciju, kas atbilst tai, kura eksportētājiem piešķirta līdz šim.

| (8) | Attiecībā uz citiem liellopu gaļas nozares produktiem, sakarā ar Kopienas maznozīmīgo dalību starptautiskajā tirdzniecībā, kompensācijas noteikšana nav vajadzīga. |
| --- | --- |

(8)

Attiecībā uz citiem liellopu gaļas nozares produktiem, sakarā ar Kopienas maznozīmīgo dalību starptautiskajā tirdzniecībā, kompensācijas noteikšana nav vajadzīga.

| (9) | Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (7) ir izstrādāta nomenklatūra, kas piemērojama lauksaimniecības produktu eksporta kompensācijām, un kompensācijas nosaka, pamatojoties uz produktu kodiem, kuri definēti minētajā nomenklatūrā. |
| --- | --- |

(9)

Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (7) ir izstrādāta nomenklatūra, kas piemērojama lauksaimniecības produktu eksporta kompensācijām, un kompensācijas nosaka, pamatojoties uz produktu kodiem, kuri definēti minētajā nomenklatūrā.

| (10) | Lai operatoriem vienkāršotu eksporta muitas formalitātes, visu saldētas gaļas veidu kompensāciju summas jāpielīdzina tām kompensācijām, ko piešķir par svaigu vai dzesinātu gaļu, izņemot pieaugušu vīriešu kārtas liellopu gaļu. |
| --- | --- |

(10)

Lai operatoriem vienkāršotu eksporta muitas formalitātes, visu saldētas gaļas veidu kompensāciju summas jāpielīdzina tām kompensācijām, ko piešķir par svaigu vai dzesinātu gaļu, izņemot pieaugušu vīriešu kārtas liellopu gaļu.

| (11) | Lai pastiprinātu ar KN kodu 1602 50 apzīmēto produktu kontroli, jāparedz, ka par šiem produktiem kompensāciju var saņemt tikai tad, ja tos ražo saskaņā ar tiem nosacījumiem, kas izstrādāti 4. pantā Padomes 1980. gada 4. marta Regulā (EEK) Nr. 565/80 par lauksaimniecības produktu eksporta kompensāciju iepriekšēju izmaksu (8). |
| --- | --- |

(11)

Lai pastiprinātu ar KN kodu 1602 50 apzīmēto produktu kontroli, jāparedz, ka par šiem produktiem kompensāciju var saņemt tikai tad, ja tos ražo saskaņā ar tiem nosacījumiem, kas izstrādāti 4. pantā Padomes 1980. gada 4. marta Regulā (EEK) Nr. 565/80 par lauksaimniecības produktu eksporta kompensāciju iepriekšēju izmaksu (8).

| (12) | Kompensācijas var piešķirt tikai par produktiem, kurus Kopienā drīkst laist brīvā apgrozībā. Tādēļ, lai par produktiem varētu saņemt kompensāciju, tiem jāatbilst sanitārā marķējuma prasībām, kuras paredzētas Padomes Direktīvā 64/433/EEK (9), 94/65/EK (10) un 77/99/EEK (11). |
| --- | --- |

(12)

Kompensācijas var piešķirt tikai par produktiem, kurus Kopienā drīkst laist brīvā apgrozībā. Tādēļ, lai par produktiem varētu saņemt kompensāciju, tiem jāatbilst sanitārā marķējuma prasībām, kuras paredzētas Padomes Direktīvā 64/433/EEK (9), 94/65/EK (10) un 77/99/EEK (11).

| (13) | Regulas (EEK) Nr. 1964/82 6. panta 2. punkta noteikumi liek samazināt konkrēto kompensāciju, ja eksportam paredzētās atkaulotās gaļas daudzums ir mazāks par 95 % no kopējā atkaulotās gaļas svara, vienlaikus ne mazāk par 85 % no šī svara. |
| --- | --- |

(13)

Regulas (EEK) Nr. 1964/82 6. panta 2. punkta noteikumi liek samazināt konkrēto kompensāciju, ja eksportam paredzētās atkaulotās gaļas daudzums ir mazāks par 95 % no kopējā atkaulotās gaļas svara, vienlaikus ne mazāk par 85 % no šī svara.

| (14) | Sarunu par papildu koncesiju pieņemšanu, kuras norit Eiropas līgumu ietvaros starp Eiropas Kopienu un asociētajām Centrāleiropas un Austrumeiropas valstīm, mērķis ir liberalizēt produktu tirdzniecību ar produktiem, kas ietilpst liellopu gaļas nozares tirgus kopējā organizācijā. Šajā kontekstā inter alia ir pieņemts lēmums atcelt eksporta kompensācijas par produktiem, kas paredzēti eksportam uz Rumāniju. Tādēļ šī valsts jāizslēdz no to galamērķu saraksta, par kuriem var saņemt kompensācijas, kā arī jānosaka, ka sakarā ar kompensāciju atcelšanu attiecībā uz šo valsti nedrīkst izveidot diferencētu kompensāciju eksportam uz citām valstīm. |
| --- | --- |

(14)

Sarunu par papildu koncesiju pieņemšanu, kuras norit Eiropas līgumu ietvaros starp Eiropas Kopienu un asociētajām Centrāleiropas un Austrumeiropas valstīm, mērķis ir liberalizēt produktu tirdzniecību ar produktiem, kas ietilpst liellopu gaļas nozares tirgus kopējā organizācijā. Šajā kontekstā inter alia ir pieņemts lēmums atcelt eksporta kompensācijas par produktiem, kas paredzēti eksportam uz Rumāniju. Tādēļ šī valsts jāizslēdz no to galamērķu saraksta, par kuriem var saņemt kompensācijas, kā arī jānosaka, ka sakarā ar kompensāciju atcelšanu attiecībā uz šo valsti nedrīkst izveidot diferencētu kompensāciju eksportam uz citām valstīm.

| (15) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Liellopu gaļas pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(15)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Liellopu gaļas pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   To produktu saraksts, par kuru eksportu piešķir Regulas (EK) Nr. 1254/1999 33. pantā minētās kompensācijas, kā arī šo kompensāciju summa un galamērķi noteikti šīs regulas pielikumā.

2.   Produktiem jāatbilst attiecīgajam sanitārā marķējuma prasībām, kas paredzēta:

| — | Direktīvas 64/433/EEK I pielikuma XI nodaļā, |
| --- | --- |

—

Direktīvas 64/433/EEK I pielikuma XI nodaļā,

| — | Direktīvas 94/65/EK I pielikuma VI nodaļā, |
| --- | --- |

—

Direktīvas 94/65/EK I pielikuma VI nodaļā,

| — | Direktīvas 77/99/EEK B pielikuma VI nodaļā. |
| --- | --- |

—

Direktīvas 77/99/EEK B pielikuma VI nodaļā.

2. pants

Gadījumā, kas paredzēts Regulas (EEK) Nr. 1964/82 6. panta 2. punkta trešajā daļā, kompensācijas likme par produktiem, kuri ietilpst produktu kodā 0201 30 00 9100, tiek samazināta par 14,00 EUR/100 kg.

3. pants

Eksporta kompensācijas nenoteikšana par tādu galamērķi kā Rumānija nav uzskatāma par kompensācijas diferenciāciju.

4. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2004. gada 7. decembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 160, 26.6.1999., 21. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1782/2003 (OV L 270, 21.10.2003., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 4, 8.1.1982., 11. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 744/2000 (OV L 89, 11.4.2000., 3. lpp.).

2

(3)  OV L 212, 21.7.1982., 48. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2772/2000 (OV L 321, 19.12.2000., 35. lpp.).

3

(4)  OV L 221, 18.8.1984., 28. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 3661/92 (OV L 370, 19.12.1992., 16. lpp.).

4

(5)  OV L 336, 29.12.1979., 44. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 3434/87 (OV L 327, 18.11.1987., 7. lpp.).

5

(6)  OV L 274, 26.10.1996., 18. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2333/96 (OV L 317, 6.12.1996., 13. lpp.).

6

(7)  OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 118/2003 (OV L 20, 24.1.2003., 3. lpp.).

7

(8)  OV L 62, 7.3.1980., 5. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 444/2003 (OV L 67, 12.3.2003., 3. lpp.).

8

(9)  OV 121, 29.7.1964., 2012./64. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 95/23/EK (OV L 243, 11.10.1995., 7. lpp.).

9

(10)  OV L 368, 31.12.1994., 10. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 806/2003 (OV L 122, 16.5.2003., 1. lpp.).

10

(11)  OV L 26, 31.1.1977., 85. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 807/2003 (OV L 122, 16.5.2003., 36. lpp.).

11

---

PIELIKUMS

Komisijas 2004. gada 7. decembris regulai, ar ko nosaka eksporta kompensācijas liellopu gaļas nozarē

| Produktu kods | Galamērķis | Mērvienība | Kompensāciju summa (7) |
| --- | --- | --- | --- |
| 0102 10 10 9140 | B00 | EUR/100 kg dzīvsvars | 53,00 |
| 0102 10 30 9140 | B00 | EUR/100 kg dzīvsvars | 53,00 |
| 0102 90 71 9000 | B11 | EUR/100 kg dzīvsvars | 41,00 |
| 0201 10 00 9110 (1) | B02 | EUR/100 kg neto | 71,50 |
| B03 | EUR/100 kg neto | 43,00 |
| 039 | EUR/100 kg neto | 23,50 |
| 0201 10 00 9120 | B02 | EUR/100 kg neto | 33,50 |
| B03 | EUR/100 kg neto | 10,00 |
| 039 | EUR/100 kg neto | 11,50 |
| 0201 10 00 9130 (1) | B02 | EUR/100 kg neto | 97,00 |
| B03 | EUR/100 kg neto | 56,50 |
| 039 | EUR/100 kg neto | 33,50 |
| 0201 10 00 9140 | B02 | EUR/100 kg neto | 46,00 |
| B03 | EUR/100 kg neto | 14,00 |
| 039 | EUR/100 kg neto | 16,00 |
| 0201 20 20 9110 (1) | B02 | EUR/100 kg neto | 97,00 |
| B03 | EUR/100 kg neto | 56,50 |
| 039 | EUR/100 kg neto | 33,50 |
| 0201 20 20 9120 | B02 | EUR/100 kg neto | 46,00 |
| B03 | EUR/100 kg neto | 14,00 |
| 039 | EUR/100 kg neto | 16,00 |
| 0201 20 30 9110 (1) | B02 | EUR/100 kg neto | 71,50 |
| B03 | EUR/100 kg neto | 43,00 |
| 039 | EUR/100 kg neto | 23,50 |
| 0201 20 30 9120 | B02 | EUR/100 kg neto | 33,50 |
| B03 | EUR/100 kg neto | 10,00 |
| 039 | EUR/100 kg neto | 11,50 |
| 0201 20 50 9110 (1) | B02 | EUR/100 kg neto | 123,00 |
| B03 | EUR/100 kg neto | 71,50 |
| 039 | EUR/100 kg neto | 41,00 |
| 0201 20 50 9120 | B02 | EUR/100 kg neto | 58,50 |
| B03 | EUR/100 kg neto | 17,50 |
| 039 | EUR/100 kg neto | 19,50 |
| 0201 20 50 9130 (1) | B02 | EUR/100 kg neto | 71,50 |
| B03 | EUR/100 kg neto | 43,00 |
| 039 | EUR/100 kg neto | 23,50 |
| 0201 20 50 9140 | B02 | EUR/100 kg neto | 33,50 |
| B03 | EUR/100 kg neto | 10,00 |
| 039 | EUR/100 kg neto | 11,50 |
| 0201 20 90 9700 | B02 | EUR/100 kg neto | 33,50 |
| B03 | EUR/100 kg neto | 10,00 |
| 039 | EUR/100 kg neto | 11,50 |
| 0201 30 00 9050 | 400 (3) | EUR/100 kg neto | 23,50 |
| 404 (4) | EUR/100 kg neto | 23,50 |
| 0201 30 00 9060 (6) | B02 | EUR/100 kg neto | 46,00 |
| B03 | EUR/100 kg neto | 13,00 |
| 039 | EUR/100 kg neto | 15,00 |
| 809, 822 | EUR/100 kg neto | 37,00 |
| 0201 30 00 9100 (2)
   (6) | B08, B09 | EUR/100 kg neto | 172,00 |
| B03 | EUR/100 kg neto | 102,00 |
| 039 | EUR/100 kg neto | 60,00 |
| 809, 822 | EUR/100 kg neto | 152,50 |
| 220 | EUR/100 kg neto | 205,00 |
| 0201 30 00 9120 (2)
   (6) | B08 | EUR/100 kg neto | 94,50 |
| B09 | EUR/100 kg neto | 88,00 |
| B03 | EUR/100 kg neto | 56,50 |
| 039 | EUR/100 kg neto | 33,00 |
| 809, 822 | EUR/100 kg neto | 83,50 |
| 220 | EUR/100 kg neto | 123,00 |
| 0202 10 00 9100 | B02 | EUR/100 kg neto | 33,50 |
| B03 | EUR/100 kg neto | 10,00 |
| 039 | EUR/100 kg neto | 11,50 |
| 0202 10 00 9900 | B02 | EUR/100 kg neto | 46,00 |
| B03 | EUR/100 kg neto | 14,00 |
| 039 | EUR/100 kg neto | 16,00 |
| 0202 20 10 9000 | B02 | EUR/100 kg neto | 46,00 |
| B03 | EUR/100 kg neto | 14,00 |
| 039 | EUR/100 kg neto | 16,00 |
| 0202 20 30 9000 | B02 | EUR/100 kg neto | 33,50 |
| B03 | EUR/100 kg neto | 10,00 |
| 039 | EUR/100 kg neto | 11,50 |
| 0202 20 50 9100 | B02 | EUR/100 kg neto | 58,50 |
| B03 | EUR/100 kg neto | 17,50 |
| 039 | EUR/100 kg neto | 19,50 |
| 0202 20 50 9900 | B02 | EUR/100 kg neto | 33,50 |
| B03 | EUR/100 kg neto | 10,00 |
| 039 | EUR/100 kg neto | 11,50 |
| 0202 20 90 9100 | B02 | EUR/100 kg neto | 33,50 |
| B03 | EUR/100 kg neto | 10,00 |
| 039 | EUR/100 kg neto | 11,50 |
| 0202 30 90 9100 | 400 (3) | EUR/100 kg neto | 23,50 |
| 404 (4) | EUR/100 kg neto | 23,50 |
| 0202 30 90 9200 (6) | B02 | EUR/100 kg neto | 46,00 |
| B03 | EUR/100 kg neto | 13,00 |
| 039 | EUR/100 kg neto | 15,00 |
| 809, 822 | EUR/100 kg neto | 37,00 |
| 0206 10 95 9000 | B02 | EUR/100 kg neto | 46,00 |
| B03 | EUR/100 kg neto | 13,00 |
| 039 | EUR/100 kg neto | 15,00 |
| 809, 822 | EUR/100 kg neto | 37,00 |
| 0206 29 91 9000 | B02 | EUR/100 kg neto | 46,00 |
| B03 | EUR/100 kg neto | 13,00 |
| 039 | EUR/100 kg neto | 15,00 |
| 809, 822 | EUR/100 kg neto | 37,00 |
| 0210 20 90 9100 | 039 | EUR/100 kg neto | 23,00 |
| 1602 50 10 9170 (8) | B02 | EUR/100 kg neto | 22,50 |
| B03 | EUR/100 kg neto | 15,00 |
| 039 | EUR/100 kg neto | 17,50 |
| 1602 50 31 9125 (5) | B00 | EUR/100 kg neto | 88,50 |
| 1602 50 31 9325 (5) | B00 | EUR/100 kg neto | 79,00 |
| 1602 50 39 9125 (5) | B00 | EUR/100 kg neto | 88,50 |
| 1602 50 39 9325 (5) | B00 | EUR/100 kg neto | 79,00 |
| 1602 50 39 9425 (5) | B00 | EUR/100 kg neto | 30,00 |
| 1602 50 39 9525 (5) | B00 | EUR/100 kg neto | 30,00 |
| 1602 50 80 9535 (8) | B00 | EUR/100 kg neto | 17,50 |

Produktu kods

Galamērķis

Mērvienība

Kompensāciju summa (7)

0102 10 10 9140

B00

EUR/100 kg dzīvsvars

53,00

0102 10 30 9140

B00

EUR/100 kg dzīvsvars

53,00

0102 90 71 9000

B11

EUR/100 kg dzīvsvars

41,00

0201 10 00 9110 (1)

B02

EUR/100 kg neto

71,50

B03

EUR/100 kg neto

43,00

039

EUR/100 kg neto

23,50

0201 10 00 9120

B02

EUR/100 kg neto

33,50

B03

EUR/100 kg neto

10,00

039

EUR/100 kg neto

11,50

0201 10 00 9130 (1)

B02

EUR/100 kg neto

97,00

B03

EUR/100 kg neto

56,50

039

EUR/100 kg neto

33,50

0201 10 00 9140

B02

EUR/100 kg neto

46,00

B03

EUR/100 kg neto

14,00

039

EUR/100 kg neto

16,00

0201 20 20 9110 (1)

B02

EUR/100 kg neto

97,00

B03

EUR/100 kg neto

56,50

039

EUR/100 kg neto

33,50

0201 20 20 9120

B02

EUR/100 kg neto

46,00

B03

EUR/100 kg neto

14,00

039

EUR/100 kg neto

16,00

0201 20 30 9110 (1)

B02

EUR/100 kg neto

71,50

B03

EUR/100 kg neto

43,00

039

EUR/100 kg neto

23,50

0201 20 30 9120

B02

EUR/100 kg neto

33,50

B03

EUR/100 kg neto

10,00

039

EUR/100 kg neto

11,50

0201 20 50 9110 (1)

B02

EUR/100 kg neto

123,00

B03

EUR/100 kg neto

71,50

039

EUR/100 kg neto

41,00

0201 20 50 9120

B02

EUR/100 kg neto

58,50

B03

EUR/100 kg neto

17,50

039

EUR/100 kg neto

19,50

0201 20 50 9130 (1)

B02

EUR/100 kg neto

71,50

B03

EUR/100 kg neto

43,00

039

EUR/100 kg neto

23,50

0201 20 50 9140

B02

EUR/100 kg neto

33,50

B03

EUR/100 kg neto

10,00

039

EUR/100 kg neto

11,50

0201 20 90 9700

B02

EUR/100 kg neto

33,50

B03

EUR/100 kg neto

10,00

039

EUR/100 kg neto

11,50

0201 30 00 9050

400 (3)

EUR/100 kg neto

23,50

404 (4)

EUR/100 kg neto

23,50

0201 30 00 9060 (6)

B02

EUR/100 kg neto

46,00

B03

EUR/100 kg neto

13,00

039

EUR/100 kg neto

15,00

809, 822

EUR/100 kg neto

37,00

0201 30 00 9100 (2)
   (6)

B08, B09

EUR/100 kg neto

172,00

B03

EUR/100 kg neto

102,00

039

EUR/100 kg neto

60,00

809, 822

EUR/100 kg neto

152,50

220

EUR/100 kg neto

205,00

0201 30 00 9120 (2)
   (6)

B08

EUR/100 kg neto

94,50

B09

EUR/100 kg neto

88,00

B03

EUR/100 kg neto

56,50

039

EUR/100 kg neto

33,00

809, 822

EUR/100 kg neto

83,50

220

EUR/100 kg neto

123,00

0202 10 00 9100

B02

EUR/100 kg neto

33,50

B03

EUR/100 kg neto

10,00

039

EUR/100 kg neto

11,50

0202 10 00 9900

B02

EUR/100 kg neto

46,00

B03

EUR/100 kg neto

14,00

039

EUR/100 kg neto

16,00

0202 20 10 9000

B02

EUR/100 kg neto

46,00

B03

EUR/100 kg neto

14,00

039

EUR/100 kg neto

16,00

0202 20 30 9000

B02

EUR/100 kg neto

33,50

B03

EUR/100 kg neto

10,00

039

EUR/100 kg neto

11,50

0202 20 50 9100

B02

EUR/100 kg neto

58,50

B03

EUR/100 kg neto

17,50

039

EUR/100 kg neto

19,50

0202 20 50 9900

B02

EUR/100 kg neto

33,50

B03

EUR/100 kg neto

10,00

039

EUR/100 kg neto

11,50

0202 20 90 9100

B02

EUR/100 kg neto

33,50

B03

EUR/100 kg neto

10,00

039

EUR/100 kg neto

11,50

0202 30 90 9100

400 (3)

EUR/100 kg neto

23,50

404 (4)

EUR/100 kg neto

23,50

0202 30 90 9200 (6)

B02

EUR/100 kg neto

46,00

B03

EUR/100 kg neto

13,00

039

EUR/100 kg neto

15,00

809, 822

EUR/100 kg neto

37,00

0206 10 95 9000

B02

EUR/100 kg neto

46,00

B03

EUR/100 kg neto

13,00

039

EUR/100 kg neto

15,00

809, 822

EUR/100 kg neto

37,00

0206 29 91 9000

B02

EUR/100 kg neto

46,00

B03

EUR/100 kg neto

13,00

039

EUR/100 kg neto

15,00

809, 822

EUR/100 kg neto

37,00

0210 20 90 9100

039

EUR/100 kg neto

23,00

1602 50 10 9170 (8)

B02

EUR/100 kg neto

22,50

B03

EUR/100 kg neto

15,00

039

EUR/100 kg neto

17,50

1602 50 31 9125 (5)

B00

EUR/100 kg neto

88,50

1602 50 31 9325 (5)

B00

EUR/100 kg neto

79,00

1602 50 39 9125 (5)

B00

EUR/100 kg neto

88,50

1602 50 39 9325 (5)

B00

EUR/100 kg neto

79,00

1602 50 39 9425 (5)

B00

EUR/100 kg neto

30,00

1602 50 39 9525 (5)

B00

EUR/100 kg neto

30,00

1602 50 80 9535 (8)

B00

EUR/100 kg neto

17,50

---

(1)  Produkts tiek iekļauts šajā apakšpozīcijā pēc grozītās Regulas (EEK) Nr. 32/82 pielikumā minētā apliecinājuma uzrādīšanas.

(2)  Kompensāciju piešķir, ja tiek ievēroti grozītās Regulas (EEK) Nr. 1964/82 noteikumi.

(3)  Saskaņā ar grozīto Regulu (EEK) Nr. 2973/79.

(4)  Saskaņā ar grozīto Regulu (EK) Nr. 2051/96.

(5)  Kompensāciju piešķir, ja tiek ievēroti grozītās Regulas (EEK) Nr. 2388/84 noteikumi.

(6)  Liesas beztauku liellopu gaļas saturs tiek noteikts saskaņā ar analīzes procedūru, kas izstrādāta Komisijas Regulas (EEK) Nr. 2429/86 (OV L 210, 1.8.1986., 39. lpp.) pielikumā. Termins “vidējs saturs” attiecas uz parauga daudzumu, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 765/2002 (OV L 117, 4.5.2002., 6. lpp.) 2. panta 1. punktā. Paraugs tiek ņemts no preču partijas daļas ar vislielāko riska pakāpi.

(7)  Saskaņā ar grozītās Regulas (EK) Nr. 1254/1999 33. panta 10. punktu, kompensāciju nepiešķir par to produktu eksportu, kas importēti no trešām valstīm un reeksportēti uz trešām valstīm.

(8)  Kompensāciju piešķir, ja ražošana notiek saskaņā ar grozītās Padomes Regulas (EEK) Nr. 565/80 4. panta noteikumiem.

N.B.: Produktu kodi, kā arī “A” sērijas galamērķu kodi ir noteikti grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).

Galamērķu ciparkodi ir norādīti Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.).

Pārējie galamērķi ir noteikti šādi:

| B00 | : | visi galamērķi (trešās valstis, citas teritorijas, apgāde un galamērķi, kas pielīdzināmi eksportam ārpus Kopienas), izņemot Rumāniju. |
| --- | --- | --- |
| B02 | : | B08, B09 un galamērķis 220. |
| B03 | : | Seūta un Meliļa, Islande, Norvēģija, Farēru salas, Andora, Gibraltārs, Svētais Krēsls, Bulgārija, Albānija, Horvātija, Bosnija un Hercegovina, Serbija un Melnkalne, Maķedonija, Liviņo un Kampione Itālijā, Helgolandes sala, Grenlande, apgāde un nodrošinājums (galamērķi, kas minēti Komisijas Regulas (EK) Nr. 800/1999 (pēc grozījumiem) (OV L 102, 17.4.1999., 11. lpp.) 36. un 45. pantā, un, attiecīgi, arī 44. pantā). |
| B08 | : | Turcija, Ukraina, Baltkrievija, Moldova, Krievija, Gruzija, Armēnija, Azerbaidžāna, Kazahstāna, Turkmenistāna, Uzbekistāna, Tadžikistāna, Kirgizstāna, Maroka, Alžīrija, Tunisija, Lībija, Libāna, Sīrija, Irāka, Irāna, Izraēla, Jordānas Rietumu krasts/Gazas sektors, Jordānija, Saūda Arābija, Kuveita, Bahreina, Katara, Apvienotie Arābu Emirāti, Omāna, Jemena, Pakistāna, Šrilanka, Mjanma, Taizeme, Vjetnama, Indonēzija, Filipīnas, Ķīna, Ziemeļkoreja, Honkonga. |
| B09 | : | Sudāna, Mauritānija, Mali, Burkinafaso, Nigēra, Čada, Kaboverdes salas, Senegāla, Gambija, Gvineja-Bisava, Gvineja, Sjerraleone, Libērija, Ziloņkaula Krasts, Gana, Togo, Benina, Nigērija, Kamerūna, Centrālāfrikas Republika, Ekvatoriālā Gvineja, Santomē un Prinsipi, Gabona, Kongo, Kongo (Demokrātiskā Republika), Ruanda, Burundi, Svētās Helēnas sala un valdījumi, Angola, Etiopija, Eritreja, Džibutija, Somālija, Uganda, Tanzānija, Seišeļu salas un valdījumi, Britu Indijas okeāna teritorija, Mozambika, Maurīcija, Komoru salas, Majota, Zambija, Malāvi, Dienvidāfrikas Republika, Lesoto. |
| B11 | : | Libāna un Ēģipte. |

B00

:

visi galamērķi (trešās valstis, citas teritorijas, apgāde un galamērķi, kas pielīdzināmi eksportam ārpus Kopienas), izņemot Rumāniju.

B02

:

B08, B09 un galamērķis 220.

B03

:

Seūta un Meliļa, Islande, Norvēģija, Farēru salas, Andora, Gibraltārs, Svētais Krēsls, Bulgārija, Albānija, Horvātija, Bosnija un Hercegovina, Serbija un Melnkalne, Maķedonija, Liviņo un Kampione Itālijā, Helgolandes sala, Grenlande, apgāde un nodrošinājums (galamērķi, kas minēti Komisijas Regulas (EK) Nr. 800/1999 (pēc grozījumiem) (OV L 102, 17.4.1999., 11. lpp.) 36. un 45. pantā, un, attiecīgi, arī 44. pantā).

B08

:

Turcija, Ukraina, Baltkrievija, Moldova, Krievija, Gruzija, Armēnija, Azerbaidžāna, Kazahstāna, Turkmenistāna, Uzbekistāna, Tadžikistāna, Kirgizstāna, Maroka, Alžīrija, Tunisija, Lībija, Libāna, Sīrija, Irāka, Irāna, Izraēla, Jordānas Rietumu krasts/Gazas sektors, Jordānija, Saūda Arābija, Kuveita, Bahreina, Katara, Apvienotie Arābu Emirāti, Omāna, Jemena, Pakistāna, Šrilanka, Mjanma, Taizeme, Vjetnama, Indonēzija, Filipīnas, Ķīna, Ziemeļkoreja, Honkonga.

B09

:

Sudāna, Mauritānija, Mali, Burkinafaso, Nigēra, Čada, Kaboverdes salas, Senegāla, Gambija, Gvineja-Bisava, Gvineja, Sjerraleone, Libērija, Ziloņkaula Krasts, Gana, Togo, Benina, Nigērija, Kamerūna, Centrālāfrikas Republika, Ekvatoriālā Gvineja, Santomē un Prinsipi, Gabona, Kongo, Kongo (Demokrātiskā Republika), Ruanda, Burundi, Svētās Helēnas sala un valdījumi, Angola, Etiopija, Eritreja, Džibutija, Somālija, Uganda, Tanzānija, Seišeļu salas un valdījumi, Britu Indijas okeāna teritorija, Mozambika, Maurīcija, Komoru salas, Majota, Zambija, Malāvi, Dienvidāfrikas Republika, Lesoto.

B11

:

Libāna un Ēģipte.

---

Tiesa

| 8.12.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 361/15 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 361/15

---

PRAKTISKI NORĀDĪJUMI

par tiešajām prasībām un apelācijām

EIROPAS KOPIENU TIESA,

pamatojoties uz tās Reglamenta 125.a pantu,

tā kā:

| (1) | Lai tiesvedība tiešo prasību un apelāciju lietās noritētu efektīvi, ir jāsniedz praktiski norādījumi pušu pārstāvjiem un advokātiem Tiesā par procesuālo rakstu iesniegšanu, kā arī sagatavošanos tiesas sēdēm un piedalīšanos tajās. |
| --- | --- |

(1)

Lai tiesvedība tiešo prasību un apelāciju lietās noritētu efektīvi, ir jāsniedz praktiski norādījumi pušu pārstāvjiem un advokātiem Tiesā par procesuālo rakstu iesniegšanu, kā arī sagatavošanos tiesas sēdēm un piedalīšanos tajās.

| (2) | Šie norādījumi atspoguļo, paskaidro un papildina atsevišķus Reglamenta noteikumus, un to mērķis ir pušu advokātiem un pārstāvjiem palīdzēt ievērot Tiesas īpašās prasības, kas izriet tostarp no dokumentu elektroniskās apstrādes, kā arī rakstveida un mutvārdu tulkošanas. |
| --- | --- |

(2)

Šie norādījumi atspoguļo, paskaidro un papildina atsevišķus Reglamenta noteikumus, un to mērķis ir pušu advokātiem un pārstāvjiem palīdzēt ievērot Tiesas īpašās prasības, kas izriet tostarp no dokumentu elektroniskās apstrādes, kā arī rakstveida un mutvārdu tulkošanas.

| (3) | Pamatojoties uz Reglamentu un sekretāra darbības instrukcijām, sekretārs ir atbildīgs par tiesvedības dokumentu saņemšanu, viņš raugās, lai tie atbilstu Reglamenta noteikumiem, un palīdz Tiesai un tās palātām, t.sk. tiesas sēžu organizēšanā; īstenojot savas funkcijas, sekretārs pārliecinās par to, ka pušu pārstāvji un advokāti ievēro šos praktiskos norādījumus, attiecīgā gadījumā pieprasot, lai dokumenti, kas tiem neatbilst, tiktu pienācīgi sagatavoti, vai lūdzot pārstāvi vai advokātu tos ievērot. |
| --- | --- |

(3)

Pamatojoties uz Reglamentu un sekretāra darbības instrukcijām, sekretārs ir atbildīgs par tiesvedības dokumentu saņemšanu, viņš raugās, lai tie atbilstu Reglamenta noteikumiem, un palīdz Tiesai un tās palātām, t.sk. tiesas sēžu organizēšanā; īstenojot savas funkcijas, sekretārs pārliecinās par to, ka pušu pārstāvji un advokāti ievēro šos praktiskos norādījumus, attiecīgā gadījumā pieprasot, lai dokumenti, kas tiem neatbilst, tiktu pienācīgi sagatavoti, vai lūdzot pārstāvi vai advokātu tos ievērot.

| (4) | Izstrādājot šos praktiskos norādījumus, tika uzklausītas personas, kas pārstāv dalībvalstu un iestāžu pārstāvjus Tiesā, kā arī Eiropas Savienības Advokātu padome (CCBE), |
| --- | --- |

(4)

Izstrādājot šos praktiskos norādījumus, tika uzklausītas personas, kas pārstāv dalībvalstu un iestāžu pārstāvjus Tiesā, kā arī Eiropas Savienības Advokātu padome (CCBE),

IR PIEŅĒMUSI ŠĀDUS NORĀDĪJUMUS.

TEHNISKO SAKARU LĪDZEKĻU IZMANTOŠANA

| 1. | Procesuālā dokumenta oriģināla parakstītu kopiju Tiesas kancelejā, kā tas paredzēts Reglamenta 37. panta 6. punktā, var iesniegt:






  — | nosūtot pa faksu (faksa numurs (+352) 43 37 66) vai |
| --- | --- | --- |

1.

Procesuālā dokumenta oriģināla parakstītu kopiju Tiesas kancelejā, kā tas paredzēts Reglamenta 37. panta 6. punktā, var iesniegt:

—

nosūtot pa faksu (faksa numurs (+352) 43 37 66) vai

| — | pievienojot elektroniskā pasta vēstulei (e-pasta adrese: ecj.registry@curia.eu.int). |
| --- | --- |

—

pievienojot elektroniskā pasta vēstulei (e-pasta adrese: ecj.registry@curia.eu.int).

| 2. | Pa elektronisko pastu pieņems tikai parakstīta oriģināla skenētas kopijas. Parastas elektroniskas datnes vai dokumenti ar elektronisko parakstu vai ar datoru veidotu faksa parakstu neatbilst Reglamenta 37. panta 6. punktam.
  Dokumentus vēlams skenēt 300 DPI izšķirtspējā un, kad iespējams, PDF formātā (attēli un teksts), izmantojot programmu “Acrobat” vai “Readiris 7 Pro”. |
| --- | --- |

2.

Pa elektronisko pastu pieņems tikai parakstīta oriģināla skenētas kopijas. Parastas elektroniskas datnes vai dokumenti ar elektronisko parakstu vai ar datoru veidotu faksa parakstu neatbilst Reglamenta 37. panta 6. punktam.

Dokumentus vēlams skenēt 300 DPI izšķirtspējā un, kad iespējams, PDF formātā (attēli un teksts), izmantojot programmu “Acrobat” vai “Readiris 7 Pro”.

| 3. | Uzskata, ka dokuments, kas nosūtīts pa faksu vai elektronisko pastu, ir iesniegts termiņā tikai tad, ja kancelejā 10 dienu laikā pēc šīs iesniegšanas saņem parakstītu oriģinālu, kā paredzēts Reglamenta 37. panta 6. punktā. Parakstītais oriģināls jānosūta nekavējoties, tūlīt pēc kopijas nosūtīšanas, bez jebkādu, pat nelielu, grozījumu un labojumu izdarīšanas. Gadījumā, ja parakstītais oriģināls un iepriekš iesniegtā kopija atšķiras, ņem vērā tikai dienu, kad iesniegts parakstītais oriģināls. |
| --- | --- |

3.

Uzskata, ka dokuments, kas nosūtīts pa faksu vai elektronisko pastu, ir iesniegts termiņā tikai tad, ja kancelejā 10 dienu laikā pēc šīs iesniegšanas saņem parakstītu oriģinālu, kā paredzēts Reglamenta 37. panta 6. punktā. Parakstītais oriģināls jānosūta nekavējoties, tūlīt pēc kopijas nosūtīšanas, bez jebkādu, pat nelielu, grozījumu un labojumu izdarīšanas. Gadījumā, ja parakstītais oriģināls un iepriekš iesniegtā kopija atšķiras, ņem vērā tikai dienu, kad iesniegts parakstītais oriģināls.

| 4. | Deklarācijā, ar kuru puse saskaņā ar Reglamenta 38. panta 2. punktu piekrīt tam, ka dokumenti tai tiek izsniegti pa faksu vai citiem tehniskajiem sakaru līdzekļiem, jāiekļauj faksa numurs un/vai elektroniskā pasta adrese, uz kuru kanceleja var adresēt izsniedzamos dokumentus. Saņēmēja datoram jābūt aprīkotam ar piemērotu programmu (piemēram, “Acrobat” vai “Readiris 7 Pro”), kas ļauj aplūkot kancelejas izsniegtos dokumentus, kuri tiks nosūtīti PDF formātā. |
| --- | --- |

4.

Deklarācijā, ar kuru puse saskaņā ar Reglamenta 38. panta 2. punktu piekrīt tam, ka dokumenti tai tiek izsniegti pa faksu vai citiem tehniskajiem sakaru līdzekļiem, jāiekļauj faksa numurs un/vai elektroniskā pasta adrese, uz kuru kanceleja var adresēt izsniedzamos dokumentus. Saņēmēja datoram jābūt aprīkotam ar piemērotu programmu (piemēram, “Acrobat” vai “Readiris 7 Pro”), kas ļauj aplūkot kancelejas izsniegtos dokumentus, kuri tiks nosūtīti PDF formātā.

PROCESUĀLO RAKSTU FORMA

| 5. | Pušu iesniegtajiem (1) procesuālajiem rakstiem un dokumentiem jābūt tādā formā, kas pieļauj dokumentu elektronisku apstrādi Tiesā, tai skaitā iespēju dokumentus skenēt un veikt rakstu zīmju atpazīšanu.
  Tāpēc jāievēro šādas prasības:






  1) | jāizmanto balts papīrs bez līnijām, A4 formātā; tekstam jābūt tikai vienā lapas pusē; |
| --- | --- | --- |

5.

Pušu iesniegtajiem (1) procesuālajiem rakstiem un dokumentiem jābūt tādā formā, kas pieļauj dokumentu elektronisku apstrādi Tiesā, tai skaitā iespēju dokumentus skenēt un veikt rakstu zīmju atpazīšanu.

Tāpēc jāievēro šādas prasības:

1)

jāizmanto balts papīrs bez līnijām, A4 formātā; tekstam jābūt tikai vienā lapas pusē;

| 2) | procesuālā raksta un, ja tādi ir, pielikumu lapas jāsavieno tā, lai tās viegli varētu atdalīt; tās nevar iesiet vai noturīgi savienot ar līmi, skavām vai tamlīdzīgi; |
| --- | --- |

2)

procesuālā raksta un, ja tādi ir, pielikumu lapas jāsavieno tā, lai tās viegli varētu atdalīt; tās nevar iesiet vai noturīgi savienot ar līmi, skavām vai tamlīdzīgi;

| 3) | tekstam jābūt rakstītam bieži lietotā šriftā (piemēram, “Times New Roman”, “Courier” vai “Arial”), rakstu zīmju lielumam jābūt vismaz 12 punktiem tekstā un 10 punktiem zemsvītras piezīmēs, ar 1,5 atstarpi un vismaz 2,5 cm malām lapas augšā, apakšā, kreisajā un labajā pusē; |
| --- | --- |

3)

tekstam jābūt rakstītam bieži lietotā šriftā (piemēram, “Times New Roman”, “Courier” vai “Arial”), rakstu zīmju lielumam jābūt vismaz 12 punktiem tekstā un 10 punktiem zemsvītras piezīmēs, ar 1,5 atstarpi un vismaz 2,5 cm malām lapas augšā, apakšā, kreisajā un labajā pusē;

| 4) | procesuālā raksta lapas jānumurē pēc kārtas augošā secībā, numuri jānorāda augšējā labajā stūrī. Šai numerācijai pēc kārtas jāattiecas arī uz visām procesuālo rakstu pielikumu lapām tā, lai, skaitot lapas, varētu pārliecināties, ka, skenējot pielikumus, visas lapas ir noskenētas. |
| --- | --- |

4)

procesuālā raksta lapas jānumurē pēc kārtas augošā secībā, numuri jānorāda augšējā labajā stūrī. Šai numerācijai pēc kārtas jāattiecas arī uz visām procesuālo rakstu pielikumu lapām tā, lai, skaitot lapas, varētu pārliecināties, ka, skenējot pielikumus, visas lapas ir noskenētas.

| 6. | Procesuālo rakstu pirmajā lapā jānorāda:






  1) | procesuālā raksta nosaukums (prasības pieteikums, apelācija, iebildumu raksts, atbildes raksts uz apelāciju, replikas raksts, atbildes raksts uz repliku, pieteikums par iestāšanos lietā, iestāšanās raksts, apsvērumi par iestāšanās rakstu, iebilde par nepieņemamību utt.);
  ja atbildes rakstā uz apelāciju ir lūgts atcelt Pirmās instances tiesas nolēmumu vai kādu tā daļu, norādot tādu pamatu, kāds netika izvirzīts apelācijā, tad procesuālā raksta virsrakstā precizē, ka tas ir atbildes raksts uz apelāciju ar pretapelāciju; |
| --- | --- | --- |

6.

Procesuālo rakstu pirmajā lapā jānorāda:

1)

procesuālā raksta nosaukums (prasības pieteikums, apelācija, iebildumu raksts, atbildes raksts uz apelāciju, replikas raksts, atbildes raksts uz repliku, pieteikums par iestāšanos lietā, iestāšanās raksts, apsvērumi par iestāšanās rakstu, iebilde par nepieņemamību utt.);

ja atbildes rakstā uz apelāciju ir lūgts atcelt Pirmās instances tiesas nolēmumu vai kādu tā daļu, norādot tādu pamatu, kāds netika izvirzīts apelācijā, tad procesuālā raksta virsrakstā precizē, ka tas ir atbildes raksts uz apelāciju ar pretapelāciju;

| 2) | lietas numurs (C- .../...), ja kanceleja to jau ir paziņojusi; |
| --- | --- |

2)

lietas numurs (C- .../...), ja kanceleja to jau ir paziņojusi;

| 3) | prasītāja un atbildētāja uzvārds/nosaukums un – apelāciju gadījumā – pārsūdzētais nolēmums un puses Pirmās instances tiesā; |
| --- | --- |

3)

prasītāja un atbildētāja uzvārds/nosaukums un – apelāciju gadījumā – pārsūdzētais nolēmums un puses Pirmās instances tiesā;

| 4) | tās puses uzvārds/nosaukums, kuras vārdā procesuālo rakstu iesniedz. |
| --- | --- |

4)

tās puses uzvārds/nosaukums, kuras vārdā procesuālo rakstu iesniedz.

| 7. | Jānumurē katra procesuālā raksta rindkopa. |
| --- | --- |

7.

Jānumurē katra procesuālā raksta rindkopa.

| 8. | Procesuālā raksta beigās jābūt puses pārstāvja vai advokāta parakstam. |
| --- | --- |

8.

Procesuālā raksta beigās jābūt puses pārstāvja vai advokāta parakstam.

GALVENO PROCESUĀLO RAKSTU VEIDU FORMA UN SATURS

A.   Tiešās prasības

Pieteikums, ar kuru uzsāk tiesvedību (prasības pieteikums)

| 9. | Prasības pieteikuma saturu nosaka Reglamenta 38. panta 1. un 2. punkts. |
| --- | --- |

9.

Prasības pieteikuma saturu nosaka Reglamenta 38. panta 1. un 2. punkts.

| 10. | Ikviena prasības pieteikuma sākuma daļā ir jāiekļauj šādas ziņas:






  1) | prasītāja uzvārds vai nosaukums un adrese; |
| --- | --- | --- |

10.

Ikviena prasības pieteikuma sākuma daļā ir jāiekļauj šādas ziņas:

1)

prasītāja uzvārds vai nosaukums un adrese;

| 2) | prasītāja pārstāvja vai advokāta uzvārds un statuss; |
| --- | --- |

2)

prasītāja pārstāvja vai advokāta uzvārds un statuss;

| 3) | persona vai personas, pret kuru vai kurām iesniedz prasības pieteikumu; |
| --- | --- |

3)

persona vai personas, pret kuru vai kurām iesniedz prasības pieteikumu;

| 4) | deklarācijas, kas paredzētas Reglamenta 38. panta 2. punktā (adreses norādīšana Luksemburgā un/vai piekrišana tam, ka izsniegšanu veic pa faksu vai jebkādu citu tehnisku sakaru līdzekli). |
| --- | --- |

4)

deklarācijas, kas paredzētas Reglamenta 38. panta 2. punktā (adreses norādīšana Luksemburgā un/vai piekrišana tam, ka izsniegšanu veic pa faksu vai jebkādu citu tehnisku sakaru līdzekli).

| 11. | Prasībai par tiesību akta atcelšanu jāpievieno apstrīdētā tiesību akta kopija un tas attiecīgi jāidentificē. |
| --- | --- |

11.

Prasībai par tiesību akta atcelšanu jāpievieno apstrīdētā tiesību akta kopija un tas attiecīgi jāidentificē.

| 12. | Ikvienam prasības pieteikumam ieteicams pievienot izvirzīto pamatu un galveno argumentu kopsavilkumu, kas atvieglotu Reglamenta 16. panta 6. punktā paredzēto paziņojumu sastādīšanu publicēšanai Oficiālajā Vēstnesī, ko veic kanceleja. Šim kopsavilkumam nevajadzētu pārsniegt divas lappuses. |
| --- | --- |

12.

Ikvienam prasības pieteikumam ieteicams pievienot izvirzīto pamatu un galveno argumentu kopsavilkumu, kas atvieglotu Reglamenta 16. panta 6. punktā paredzēto paziņojumu sastādīšanu publicēšanai Oficiālajā Vēstnesī, ko veic kanceleja. Šim kopsavilkumam nevajadzētu pārsniegt divas lappuses.

| 13. | Prasības pieteikuma sākumā vai beigās jābūt precīzi formulētiem prasītāja prasījumiem. |
| --- | --- |

13.

Prasības pieteikuma sākumā vai beigās jābūt precīzi formulētiem prasītāja prasījumiem.

| 14. | Pēc prasības pieteikuma ievaddaļas jāseko īsam prāvas faktu izklāstam. |
| --- | --- |

14.

Pēc prasības pieteikuma ievaddaļas jāseko īsam prāvas faktu izklāstam.

| 15. | Juridiskie argumenti jāstrukturē, sekojot izvirzītajiem prasības pamatiem. Ieteicams pēc prāvas faktu izklāsta pārskata veidā un shematiski norādīt izvirzītos prasības pamatus. |
| --- | --- |

15.

Juridiskie argumenti jāstrukturē, sekojot izvirzītajiem prasības pamatiem. Ieteicams pēc prāvas faktu izklāsta pārskata veidā un shematiski norādīt izvirzītos prasības pamatus.

Iebildumu raksts

| 16. | Iebildumu raksta saturu nosaka Reglamenta 40. panta 1. punkts. |
| --- | --- |

16.

Iebildumu raksta saturu nosaka Reglamenta 40. panta 1. punkts.

| 17. | Iebildumu raksta sākumā papildus lietas numuram un prasītājam jāiekļauj šādas ziņas:






  1) | atbildētāja uzvārds vai nosaukums un adrese; |
| --- | --- | --- |

17.

Iebildumu raksta sākumā papildus lietas numuram un prasītājam jāiekļauj šādas ziņas:

1)

atbildētāja uzvārds vai nosaukums un adrese;

| 2) | atbildētāja pārstāvja vai advokāta uzvārds un statuss; |
| --- | --- |

2)

atbildētāja pārstāvja vai advokāta uzvārds un statuss;

| 3) | deklarācijas par izsniegšanas adreses norādīšanu Luksemburgā un/vai piekrišana tam, ka izsniegšanu veic pa faksu vai jebkādu citu tehnisku sakaru līdzekli (Reglamenta 40. panta 1. punkta otrā daļa). |
| --- | --- |

3)

deklarācijas par izsniegšanas adreses norādīšanu Luksemburgā un/vai piekrišana tam, ka izsniegšanu veic pa faksu vai jebkādu citu tehnisku sakaru līdzekli (Reglamenta 40. panta 1. punkta otrā daļa).

| 18. | Iebildumu raksta sākumā vai beigās jābūt precīzi formulētiem atbildētāja prasījumiem. |
| --- | --- |

18.

Iebildumu raksta sākumā vai beigās jābūt precīzi formulētiem atbildētāja prasījumiem.

| 19. | Argumenti iespēju robežās jāstrukturē atbilstoši prasības pieteikuma prasījumiem. |
| --- | --- |

19.

Argumenti iespēju robežās jāstrukturē atbilstoši prasības pieteikuma prasījumiem.

| 20. | Iebildumu rakstā faktiskie un tiesiskie apstākļi jāizklāsta tikai tad, ja tiek apstrīdēts to atspoguļojums prasības pieteikumā vai ja šis atspoguļojums jāprecizē. Ja kāds otras puses piesaukts fakts tiek apstrīdēts, tas jāpaziņo noteikti, kā arī precīzi jānorāda apstrīdētais fakts. |
| --- | --- |

20.

Iebildumu rakstā faktiskie un tiesiskie apstākļi jāizklāsta tikai tad, ja tiek apstrīdēts to atspoguļojums prasības pieteikumā vai ja šis atspoguļojums jāprecizē. Ja kāds otras puses piesaukts fakts tiek apstrīdēts, tas jāpaziņo noteikti, kā arī precīzi jānorāda apstrīdētais fakts.

Replika un atbilde uz repliku

| 21. | Replikas rakstā un atbildes rakstā uz repliku faktiskie un tiesiskie apstākļi jāizklāsta tikai tad, ja tiek apstrīdēts to atspoguļojums iepriekšējos procesuālajos rakstos vai, izņēmuma kārtā, ja šis atspoguļojums ir jāprecizē. Ja tiek apstrīdēts kāds apgalvojums, tas jāpaziņo noteikti, kā arī precīzi jānorāda apstrīdētais fakts vai tiesību elements. |
| --- | --- |

21.

Replikas rakstā un atbildes rakstā uz repliku faktiskie un tiesiskie apstākļi jāizklāsta tikai tad, ja tiek apstrīdēts to atspoguļojums iepriekšējos procesuālajos rakstos vai, izņēmuma kārtā, ja šis atspoguļojums ir jāprecizē. Ja tiek apstrīdēts kāds apgalvojums, tas jāpaziņo noteikti, kā arī precīzi jānorāda apstrīdētais fakts vai tiesību elements.

Iestāšanās raksts

| 22. | Iestāšanās rakstā jāizklāsta tikai tādi argumenti, kādus nav norādījusi pamata puse, kuras atbalstam persona iestājas lietā. Pietiek, ja uz pārējiem argumentiem ir izdarīta atsauce.
  Iestāšanās rakstā faktiskie un tiesiskie apstākļi jāizklāsta tikai tad, ja tiek apstrīdēts to atspoguļojums prasības pieteikumā vai ja šis atspoguļojums ir jāprecizē. Ja tiek apstrīdēts kāds apgalvojums, tas jāpaziņo noteikti, kā arī precīzi jānorāda apstrīdētais fakts vai tiesību elements. |
| --- | --- |

22.

Iestāšanās rakstā jāizklāsta tikai tādi argumenti, kādus nav norādījusi pamata puse, kuras atbalstam persona iestājas lietā. Pietiek, ja uz pārējiem argumentiem ir izdarīta atsauce.

Iestāšanās rakstā faktiskie un tiesiskie apstākļi jāizklāsta tikai tad, ja tiek apstrīdēts to atspoguļojums prasības pieteikumā vai ja šis atspoguļojums ir jāprecizē. Ja tiek apstrīdēts kāds apgalvojums, tas jāpaziņo noteikti, kā arī precīzi jānorāda apstrīdētais fakts vai tiesību elements.

B.   Apelācija

Apelācijas sūdzība

| 23. | Apelācijas sūdzības saturu nosaka Reglamenta 112. panta 1. punkts. |
| --- | --- |

23.

Apelācijas sūdzības saturu nosaka Reglamenta 112. panta 1. punkts.

| 24. | Ikvienas apelācijas sūdzības sākumā jāiekļauj šādas ziņas:






  1) | apelācijas sūdzības iesniedzēja uzvārds vai nosaukums un adrese; |
| --- | --- | --- |

24.

Ikvienas apelācijas sūdzības sākumā jāiekļauj šādas ziņas:

1)

apelācijas sūdzības iesniedzēja uzvārds vai nosaukums un adrese;

| 2) | apelācijas sūdzības iesniedzēja pārstāvja vai advokāta uzvārds un statuss; |
| --- | --- |

2)

apelācijas sūdzības iesniedzēja pārstāvja vai advokāta uzvārds un statuss;

| 3) | pārsūdzētā Pirmās instances tiesas nolēmuma identifikācija (veids, lietas izskatīšanas sastāvs, lietas numurs un datums) un norādes par pusēm strīdā Pirmās instances tiesā; |
| --- | --- |

3)

pārsūdzētā Pirmās instances tiesas nolēmuma identifikācija (veids, lietas izskatīšanas sastāvs, lietas numurs un datums) un norādes par pusēm strīdā Pirmās instances tiesā;

| 4) | datums, kad Pirmās instances tiesas nolēmums tika paziņots apelācijas sūdzības iesniedzējam; |
| --- | --- |

4)

datums, kad Pirmās instances tiesas nolēmums tika paziņots apelācijas sūdzības iesniedzējam;

| 5) | deklarācijas par adresi izsniegšanai Luksemburgā un/vai piekrišana tam, ka izsniegšanu veic pa faksu vai jebkādu citu tehnisku sakaru līdzekli. |
| --- | --- |

5)

deklarācijas par adresi izsniegšanai Luksemburgā un/vai piekrišana tam, ka izsniegšanu veic pa faksu vai jebkādu citu tehnisku sakaru līdzekli.

| 25. | Apelācijas sūdzībai pievieno pārsūdzētā Pirmās instances tiesas nolēmuma kopiju. |
| --- | --- |

25.

Apelācijas sūdzībai pievieno pārsūdzētā Pirmās instances tiesas nolēmuma kopiju.

| 26. | Apelācijas sūdzībai ieteicams pievienot apelācijas pamatu un galveno argumentu kopsavilkumu, kas atvieglotu Reglamenta 16. panta 6. punktā paredzētā paziņojuma sastādīšanu publicēšanai Oficiālajā Vēstnesī. Šim kopsavilkumam nevajadzētu pārsniegt divas lappuses. |
| --- | --- |

26.

Apelācijas sūdzībai ieteicams pievienot apelācijas pamatu un galveno argumentu kopsavilkumu, kas atvieglotu Reglamenta 16. panta 6. punktā paredzētā paziņojuma sastādīšanu publicēšanai Oficiālajā Vēstnesī. Šim kopsavilkumam nevajadzētu pārsniegt divas lappuses.

| 27. | Apelācijas sūdzības sākumā vai beigās jābūt precīzi formulētiem apelācijas sūdzības iesniedzēja prasījumiem (Reglamenta 113. panta 1. punkts). |
| --- | --- |

27.

Apelācijas sūdzības sākumā vai beigās jābūt precīzi formulētiem apelācijas sūdzības iesniedzēja prasījumiem (Reglamenta 113. panta 1. punkts).

| 28. | Parasti nav vajadzīgs aprakstīt strīda cēloņus un priekšmetu; pietiek ar atsauci uz Pirmās instances tiesas nolēmumu. |
| --- | --- |

28.

Parasti nav vajadzīgs aprakstīt strīda cēloņus un priekšmetu; pietiek ar atsauci uz Pirmās instances tiesas nolēmumu.

| 29. | Juridiskie argumenti jāstrukturē, sekojot norādītajiem apelācijas pamatiem, t.sk. juridiskajām kļūdām, uz kurām atsaucas. Ieteicams apelācijas sūdzības sākumā pārskata formā un shematiski norādīt šos pamatus. |
| --- | --- |

29.

Juridiskie argumenti jāstrukturē, sekojot norādītajiem apelācijas pamatiem, t.sk. juridiskajām kļūdām, uz kurām atsaucas. Ieteicams apelācijas sūdzības sākumā pārskata formā un shematiski norādīt šos pamatus.

Atbildes raksts uz apelāciju

| 30. | Atbildes raksta uz apelāciju saturu nosaka Reglamenta 115. panta 2. punkts. |
| --- | --- |

30.

Atbildes raksta uz apelāciju saturu nosaka Reglamenta 115. panta 2. punkts.

| 31. | Atbildes raksta uz apelāciju sākumā papildus lietas numuram un norādei uz apelācijas sūdzības iesniedzēju jāiekļauj šādas ziņas:






  1) | puses, kas to iesniedz, uzvārds vai nosaukums un adrese; |
| --- | --- | --- |

31.

Atbildes raksta uz apelāciju sākumā papildus lietas numuram un norādei uz apelācijas sūdzības iesniedzēju jāiekļauj šādas ziņas:

1)

puses, kas to iesniedz, uzvārds vai nosaukums un adrese;

| 2) | šīs puses pārstāvja vai advokāta uzvārds un statuss; |
| --- | --- |

2)

šīs puses pārstāvja vai advokāta uzvārds un statuss;

| 3) | datums, kad šai pusei paziņots par apelāciju; |
| --- | --- |

3)

datums, kad šai pusei paziņots par apelāciju;

| 4) | deklarācija par adresi izsniegšanai Luksemburgā un/vai piekrišana tam, ka izsniegšanu veic pa faksu vai jebkādu citu tehnisku sakaru līdzekli. |
| --- | --- |

4)

deklarācija par adresi izsniegšanai Luksemburgā un/vai piekrišana tam, ka izsniegšanu veic pa faksu vai jebkādu citu tehnisku sakaru līdzekli.

| 32. | Atbildes raksta uz apelāciju sākumā vai beigās jābūt precīzi formulētiem tā iesniedzēja prasījumiem. |
| --- | --- |

32.

Atbildes raksta uz apelāciju sākumā vai beigās jābūt precīzi formulētiem tā iesniedzēja prasījumiem.

| 33. | Ja atbildes rakstā uz apelāciju ir prasījums atcelt Pirmās instances tiesas nolēmumu vai kādu tā daļu, norādot pamatu, kas netika izvirzīts apelācijas sūdzībā, tad tas jānorāda dokumenta virsrakstā (“atbildes raksts uz apelāciju ar pretapelāciju”). |
| --- | --- |

33.

Ja atbildes rakstā uz apelāciju ir prasījums atcelt Pirmās instances tiesas nolēmumu vai kādu tā daļu, norādot pamatu, kas netika izvirzīts apelācijas sūdzībā, tad tas jānorāda dokumenta virsrakstā (“atbildes raksts uz apelāciju ar pretapelāciju”).

| 34. | Juridiskie argumenti iespēju robežās jāstrukturē, vadoties pēc apelācijas sūdzības iesniedzēja norādītajiem apelācijas pamatiem un/vai, attiecīgā gadījumā, vadoties no pamatiem, uz ko atsaucas pretapelācijā. |
| --- | --- |

34.

Juridiskie argumenti iespēju robežās jāstrukturē, vadoties pēc apelācijas sūdzības iesniedzēja norādītajiem apelācijas pamatiem un/vai, attiecīgā gadījumā, vadoties no pamatiem, uz ko atsaucas pretapelācijā.

| 35. | Tā kā faktiskie un tiesiskie apstākļi jau ir izklāstīti Pārsūdzētajā spriedumā, tad atbildes rakstā uz apelāciju tie jāizklāsta tikai tad, ja tiek apstrīdēts to atspoguļojums prasības pieteikumā vai ja šis atspoguļojums ir jāprecizē. Ja tiek apstrīdēts kāds apgalvojums, tas jāpaziņo noteikti, kā arī precīzi jānorāda apstrīdētais fakts vai tiesību elements. |
| --- | --- |

35.

Tā kā faktiskie un tiesiskie apstākļi jau ir izklāstīti Pārsūdzētajā spriedumā, tad atbildes rakstā uz apelāciju tie jāizklāsta tikai tad, ja tiek apstrīdēts to atspoguļojums prasības pieteikumā vai ja šis atspoguļojums ir jāprecizē. Ja tiek apstrīdēts kāds apgalvojums, tas jāpaziņo noteikti, kā arī precīzi jānorāda apstrīdētais fakts vai tiesību elements.

Replika un atbilde uz repliku

| 36. | Replikas rakstā un atbildes rakstā uz repliku faktiskos un tiesiskos apstākļus parasti vairs neatspoguļo. Ja tiek apstrīdēts kāds apgalvojums, tas jāpaziņo noteikti, kā arī precīzi jānorāda apstrīdētais fakts vai tiesību elements. |
| --- | --- |

36.

Replikas rakstā un atbildes rakstā uz repliku faktiskos un tiesiskos apstākļus parasti vairs neatspoguļo. Ja tiek apstrīdēts kāds apgalvojums, tas jāpaziņo noteikti, kā arī precīzi jānorāda apstrīdētais fakts vai tiesību elements.

Iestāšanās raksts

| 37. | Iestāšanās rakstā jāizklāsta tikai tādi argumenti, uz kādiem nav norādījusi pamata puse, kuras atbalstam persona iestājas lietā. Pietiek, ja uz pārējiem argumentiem ir izdarīta atsauce.
  Iestāšanās rakstā faktiskie un tiesiskie apstākļi jāizklāsta tikai tad, ja tiek apstrīdēts to atspoguļojums prasības pieteikumā vai ja šis atspoguļojums ir jāprecizē. Ja tiek apstrīdēts kāds apgalvojums, tas jāpaziņo noteikti, kā arī precīzi jānorāda apstrīdētais fakts vai tiesību elements. |
| --- | --- |

37.

Iestāšanās rakstā jāizklāsta tikai tādi argumenti, uz kādiem nav norādījusi pamata puse, kuras atbalstam persona iestājas lietā. Pietiek, ja uz pārējiem argumentiem ir izdarīta atsauce.

Iestāšanās rakstā faktiskie un tiesiskie apstākļi jāizklāsta tikai tad, ja tiek apstrīdēts to atspoguļojums prasības pieteikumā vai ja šis atspoguļojums ir jāprecizē. Ja tiek apstrīdēts kāds apgalvojums, tas jāpaziņo noteikti, kā arī precīzi jānorāda apstrīdētais fakts vai tiesību elements.

PROCESUĀLO RAKSTU PIELIKUMI

| 38. | Tiesiskie argumenti, kurus iesniedz izskatīšanai Tiesā, jāiekļauj procesuālajos rakstos, nevis to pielikumos. |
| --- | --- |

38.

Tiesiskie argumenti, kurus iesniedz izskatīšanai Tiesā, jāiekļauj procesuālajos rakstos, nevis to pielikumos.

| 39. | Kā pielikumus var pievienot tikai dokumentus, kas minēti procesuālā raksta tekstā un kas ir vajadzīgi, lai pierādītu vai ilustrētu to saturu. |
| --- | --- |

39.

Kā pielikumus var pievienot tikai dokumentus, kas minēti procesuālā raksta tekstā un kas ir vajadzīgi, lai pierādītu vai ilustrētu to saturu.

| 40. | Pielikumus pieņem tikai tad, ja kopā ar tiem iesniedz pielikumu sarakstu (Reglamenta 37. panta 4. punkts). Šajā sarakstā attiecībā uz katru pielikumu jānorāda:






  1) | pielikuma numurs; |
| --- | --- | --- |

40.

Pielikumus pieņem tikai tad, ja kopā ar tiem iesniedz pielikumu sarakstu (Reglamenta 37. panta 4. punkts). Šajā sarakstā attiecībā uz katru pielikumu jānorāda:

1)

pielikuma numurs;

| 2) | īss pielikuma apraksts un veids (piemēram, “vēstule”, ar norādi uz datumu, autoru, adresātu un lapu skaitu); |
| --- | --- |

2)

īss pielikuma apraksts un veids (piemēram, “vēstule”, ar norādi uz datumu, autoru, adresātu un lapu skaitu);

| 3) | procesuālā raksta lapas un rindkopas numurs, kurā dokuments ir minēts un kas pamato tā iesniegšanu. |
| --- | --- |

3)

procesuālā raksta lapas un rindkopas numurs, kurā dokuments ir minēts un kas pamato tā iesniegšanu.

| 41. | Ja Tiesas ērtībām procesuālā raksta pielikumā iesniedz tiesu nolēmumu, doktrīnas vai tiesību aktu kopijas, tās jāatdala no pārējiem pielikumiem. |
| --- | --- |

41.

Ja Tiesas ērtībām procesuālā raksta pielikumā iesniedz tiesu nolēmumu, doktrīnas vai tiesību aktu kopijas, tās jāatdala no pārējiem pielikumiem.

| 42. | Ikvienā atsaucē uz iesniegto dokumentu norāda pielikuma numuru atbilstoši pielikumu sarakstam un procesuālo rakstu, kura pielikums tas ir. Apelācijas tiesvedībā, ja dokuments jau ir iesniegts Pirmās instances tiesā, jānorāda arī ziņas, ko izmantoja dokumenta identifikācijai Pirmās instances tiesā. |
| --- | --- |

42.

Ikvienā atsaucē uz iesniegto dokumentu norāda pielikuma numuru atbilstoši pielikumu sarakstam un procesuālo rakstu, kura pielikums tas ir. Apelācijas tiesvedībā, ja dokuments jau ir iesniegts Pirmās instances tiesā, jānorāda arī ziņas, ko izmantoja dokumenta identifikācijai Pirmās instances tiesā.

PROCESUĀLO RAKSTU SASTĀDĪŠANA UN GARUMS

| 43. | Lai nodrošinātu ātru tiesvedības norisi, procesuālā raksta sastādītājam īpaši jāņem vērā sekojošais:






  — | lietu izskata uz procesuālā raksta pamata; lai atvieglotu lietas izskatīšanu, procesuālajam rakstam jābūt strukturētam, kodolīgam un bez atkārtošanās; |
| --- | --- | --- |

43.

Lai nodrošinātu ātru tiesvedības norisi, procesuālā raksta sastādītājam īpaši jāņem vērā sekojošais:

—

lietu izskata uz procesuālā raksta pamata; lai atvieglotu lietas izskatīšanu, procesuālajam rakstam jābūt strukturētam, kodolīgam un bez atkārtošanās;

| — | parasti procesuālo rakstu tulko; lai atvieglotu tulkošanu un lai tulkojums iespējami atspoguļotu procesuālā raksta domu, iesaka izmantot vienkāršas struktūras teikumus un vienkāršus un precīzus vārdus; |
| --- | --- |

—

parasti procesuālo rakstu tulko; lai atvieglotu tulkošanu un lai tulkojums iespējami atspoguļotu procesuālā raksta domu, iesaka izmantot vienkāršas struktūras teikumus un vienkāršus un precīzus vārdus;

| — | tulkošanai vajadzīgais laiks un lietas materiālu izskatīšanas laiks ir proporcionāls iesniegtā procesuālā raksta garumam, tāpēc, jo procesuālais raksts ir īsāks, jo ātrāk lietu var izskatīt. |
| --- | --- |

—

tulkošanai vajadzīgais laiks un lietas materiālu izskatīšanas laiks ir proporcionāls iesniegtā procesuālā raksta garumam, tāpēc, jo procesuālais raksts ir īsāks, jo ātrāk lietu var izskatīt.

| 44. | Tiesas pieredze liecina, ka, izņemot īpašus gadījumus, lai procesuālais raksts būtu efektīvs, tam nav jāpārsniedz 10 vai 15 lappuses, un atbildes raksts uz apelāciju, replika un atbilde uz repliku var aprobežoties ar 5 vai 10 lappusēm. |
| --- | --- |

44.

Tiesas pieredze liecina, ka, izņemot īpašus gadījumus, lai procesuālais raksts būtu efektīvs, tam nav jāpārsniedz 10 vai 15 lappuses, un atbildes raksts uz apelāciju, replika un atbilde uz repliku var aprobežoties ar 5 vai 10 lappusēm.

PIETEIKUMS LIETAS IZSKATĪŠANAI PAĀTRINĀTĀ PROCESĀ

| 45. | Pusei, kas atsevišķā dokumentā saskaņā ar Reglamenta 62.a pantu lūdz, lai Tiesa lietu izskata paātrinātā procesā, īsi jāpamato lietas īpašā steidzamība. Izņemot īpašus gadījumus, šādam pieteikumam nav jāpārsniedz 5 lappuses. |
| --- | --- |

45.

Pusei, kas atsevišķā dokumentā saskaņā ar Reglamenta 62.a pantu lūdz, lai Tiesa lietu izskata paātrinātā procesā, īsi jāpamato lietas īpašā steidzamība. Izņemot īpašus gadījumus, šādam pieteikumam nav jāpārsniedz 5 lappuses.

| 46. | Tā kā paātrinātais process notiek galvenokārt mutiski, pusei, kas lūdz tā piemērošanu, savā procesuālajā rakstā jāaprobežojas galvenokārt ar izvirzīto pamatu īsu izklāstu kopsavilkuma formā. Izņemot īpašus gadījumus, šādam procesuālajam rakstam nav jāpārsniedz 10 lappuses. |
| --- | --- |

46.

Tā kā paātrinātais process notiek galvenokārt mutiski, pusei, kas lūdz tā piemērošanu, savā procesuālajā rakstā jāaprobežojas galvenokārt ar izvirzīto pamatu īsu izklāstu kopsavilkuma formā. Izņemot īpašus gadījumus, šādam procesuālajam rakstam nav jāpārsniedz 10 lappuses.

PIETEIKUMS AR LŪGUMU IESNIEGT REPLIKU APELĀCIJAS TIESVEDĪBĀ

| 47. | Pēc pieteikuma Priekšsēdētājs var atļaut iesniegt replikas rakstu, ja tas ir vajadzīgs, lai ļautu apelācijas sūdzības iesniedzējam aizstāvēt savu viedokli vai lai nodrošinātu pamatojumu lēmuma pieņemšanai par apelāciju.
  Izņemot īpašus gadījumus, šādam pieteikumam nav jāpārsniedz 2 līdz 3 lappuses un tajā kopsavilkuma formā jānorāda tikai tie īpašie iemesli, kādēļ apelācijas sūdzības iesniedzējs uzskata, ka replika ir vajadzīga. Pieteikumam jābūt saprotamam, lasot to vienu pašu, neizmantojot apelācijas sūdzību vai atbildi uz apelācijas sūdzību. |
| --- | --- |

47.

Pēc pieteikuma Priekšsēdētājs var atļaut iesniegt replikas rakstu, ja tas ir vajadzīgs, lai ļautu apelācijas sūdzības iesniedzējam aizstāvēt savu viedokli vai lai nodrošinātu pamatojumu lēmuma pieņemšanai par apelāciju.

Izņemot īpašus gadījumus, šādam pieteikumam nav jāpārsniedz 2 līdz 3 lappuses un tajā kopsavilkuma formā jānorāda tikai tie īpašie iemesli, kādēļ apelācijas sūdzības iesniedzējs uzskata, ka replika ir vajadzīga. Pieteikumam jābūt saprotamam, lasot to vienu pašu, neizmantojot apelācijas sūdzību vai atbildi uz apelācijas sūdzību.

PIETEIKUMS MUTVĀRDU PASKAIDROJUMU UZKLAUSĪŠANAI

| 48. | Tiesa var nolemt nenoturēt tiesas sēdi mutvārdu paskaidrojumu uzklausīšanai, ja neviena no pusēm nav iesniegusi pieteikumu ar lūgumu uzklausīt tās mutvārdu paskaidrojumus (Reglamenta 44.a un 120. pants). Ja šādu pieteikumu neiesniedz, praksē reti notur šādu tiesas sēdi.
  Pieteikumā jānorāda iemesli, kādēļ puse vēlās tikt uzklausīta. Šiem iemesliem jāizriet no konkrēta vērtējuma par to, kāpēc konkrētajai pusei ir lietderīga mutvārdu paskaidrojumu uzklausīšana, kā arī jānorāda lietas materiālu vai argumentu daļas, ko šī puse uzskata par vajadzīgu plašāk izklāstīt vai atspēkot tiesas sēdē. Nepietiek ar to, ka vispārīgi pamato lietas vai izšķiramo jautājumu nozīmīgumu. |
| --- | --- |

48.

Tiesa var nolemt nenoturēt tiesas sēdi mutvārdu paskaidrojumu uzklausīšanai, ja neviena no pusēm nav iesniegusi pieteikumu ar lūgumu uzklausīt tās mutvārdu paskaidrojumus (Reglamenta 44.a un 120. pants). Ja šādu pieteikumu neiesniedz, praksē reti notur šādu tiesas sēdi.

Pieteikumā jānorāda iemesli, kādēļ puse vēlās tikt uzklausīta. Šiem iemesliem jāizriet no konkrēta vērtējuma par to, kāpēc konkrētajai pusei ir lietderīga mutvārdu paskaidrojumu uzklausīšana, kā arī jānorāda lietas materiālu vai argumentu daļas, ko šī puse uzskata par vajadzīgu plašāk izklāstīt vai atspēkot tiesas sēdē. Nepietiek ar to, ka vispārīgi pamato lietas vai izšķiramo jautājumu nozīmīgumu.

SAGATAVOŠANĀS MUTVĀRDU PASKAIDROJUMU UZKLAUSĪŠANAS TIESAS SĒDĒM UN TO NORISE

| 49. | Pirms tiesas sēdes sākuma pārstāvjus vai advokātus uzaicina uz īsu sarunu ar iztiesāšanas sastāva tiesnešiem nolūkā organizēt tiesas sēdi. Šajā sanāksmē tiesnesis referents un ģenerāladvokāts var norādīt punktus, kuru iztirzāšanu tie vēlētos mutvārdu paskaidrojumos. |
| --- | --- |

49.

Pirms tiesas sēdes sākuma pārstāvjus vai advokātus uzaicina uz īsu sarunu ar iztiesāšanas sastāva tiesnešiem nolūkā organizēt tiesas sēdi. Šajā sanāksmē tiesnesis referents un ģenerāladvokāts var norādīt punktus, kuru iztirzāšanu tie vēlētos mutvārdu paskaidrojumos.

| 50. | Mutvārdu paskaidrojumu ilgums nedrīkst pārsniegt 30 minūtes gadījumos, kad lietu izskata plēnumā, virspalātā un piecu tiesnešu palātā, un 15 minūtes, kad lietu izskata trīs tiesnešu palātā. Personas, kas iestājas lietā, mutvārdu paskaidrojumu ilgums nedrīkst pārsniegt 15 minūtes visos lietas iztiesāšanas sastāvos.
  Izņēmuma gadījumā pēc pieteikuma, kas pamatots ar konkrētiem apstākļiem un iesniegts attiecīgā iztiesāšanas sastāva priekšsēdētājam, var tikt piešķirts uzstāšanās laika pagarinājums. Šādam pieteikumam Tiesā jānonāk iespējami drīz un, lai tas tiktu ņemts vērā, vēlākais divas nedēļas pirms tiesas sēdes dienas.
  Uzaicinājumā uz tiesas sēdi pārstāvjus un advokātus lūdz informēt kanceleju par mutvārdu paskaidrojumu paredzamo ilgumu. Šīs norādes palīdz plānot Tiesas un palātu darbu; paziņotos uzstāšanās laikus nedrīkst pārsniegt. |
| --- | --- |

50.

Mutvārdu paskaidrojumu ilgums nedrīkst pārsniegt 30 minūtes gadījumos, kad lietu izskata plēnumā, virspalātā un piecu tiesnešu palātā, un 15 minūtes, kad lietu izskata trīs tiesnešu palātā. Personas, kas iestājas lietā, mutvārdu paskaidrojumu ilgums nedrīkst pārsniegt 15 minūtes visos lietas iztiesāšanas sastāvos.

Izņēmuma gadījumā pēc pieteikuma, kas pamatots ar konkrētiem apstākļiem un iesniegts attiecīgā iztiesāšanas sastāva priekšsēdētājam, var tikt piešķirts uzstāšanās laika pagarinājums. Šādam pieteikumam Tiesā jānonāk iespējami drīz un, lai tas tiktu ņemts vērā, vēlākais divas nedēļas pirms tiesas sēdes dienas.

Uzaicinājumā uz tiesas sēdi pārstāvjus un advokātus lūdz informēt kanceleju par mutvārdu paskaidrojumu paredzamo ilgumu. Šīs norādes palīdz plānot Tiesas un palātu darbu; paziņotos uzstāšanās laikus nedrīkst pārsniegt.

| 51. | Lietas iztiesāšanas sastāva tiesnešiem un ģenerāladvokātam pēc iepazīšanās ar rakstveida materiāliem jau ir labs priekšstats par lietu, tās priekšmetu un pušu izvirzītajiem pamatiem un argumentiem. Mutvārdu paskaidrojumu mērķis nav vēlreiz iepazīstināt ar puses viedokli, bet gan izcelt punktus, ko pārstāvis vai advokāts uzskata par īpaši svarīgiem, tostarp punktus, kas norādīti iespējamā pieteikumā par mutvārdu paskaidrojumu uzklausīšanu (skat. 48. punktu). Jāizvairās atkārtot to, kas jau ir norādīts procesuālajos rakstos; pietiek ar to, ka vajadzības gadījumā mutvārdu paskaidrojumos uz tiem izdara atsauci.
  Mutvārdu paskaidrojumus ieteicams sākt ar plāna izklāstu. |
| --- | --- |

51.

Lietas iztiesāšanas sastāva tiesnešiem un ģenerāladvokātam pēc iepazīšanās ar rakstveida materiāliem jau ir labs priekšstats par lietu, tās priekšmetu un pušu izvirzītajiem pamatiem un argumentiem. Mutvārdu paskaidrojumu mērķis nav vēlreiz iepazīstināt ar puses viedokli, bet gan izcelt punktus, ko pārstāvis vai advokāts uzskata par īpaši svarīgiem, tostarp punktus, kas norādīti iespējamā pieteikumā par mutvārdu paskaidrojumu uzklausīšanu (skat. 48. punktu). Jāizvairās atkārtot to, kas jau ir norādīts procesuālajos rakstos; pietiek ar to, ka vajadzības gadījumā mutvārdu paskaidrojumos uz tiem izdara atsauci.

Mutvārdu paskaidrojumus ieteicams sākt ar plāna izklāstu.

| 52. | Ļoti bieži tiesneši un ģenerāladvokāts mutvārdu paskaidrojumus klausās sinhronajā tulkojumā. Lai ļautu nodrošināt tulkošanu, jārunā nepiespiestā ritmā, jāizmanto īsi teikumi un vienkārša struktūra.
  Nav ieteicams nolasīt iepriekš uzrakstītu tekstu. Labāk ieteicams runāt, izmantojot pienācīgi strukturētas piezīmes. Ja mutvārdu paskaidrojums tomēr ir sagatavots rakstveidā, ieteicams ņemt vērā to, ka tas jānorunā, un tāpēc tam iespējami jātuvinās mutvārdu izklāstam. Lai atvieglotu mutvārdu tulkošanas darbu, pārstāvjus un advokātus lūdz iepriekš Mutvārdu tulkošanas dienestam nosūtīt savu mutvārdu paskaidrojumu tekstu vai piezīmes (fakss (352) 4303-3697). |
| --- | --- |

52.

Ļoti bieži tiesneši un ģenerāladvokāts mutvārdu paskaidrojumus klausās sinhronajā tulkojumā. Lai ļautu nodrošināt tulkošanu, jārunā nepiespiestā ritmā, jāizmanto īsi teikumi un vienkārša struktūra.

Nav ieteicams nolasīt iepriekš uzrakstītu tekstu. Labāk ieteicams runāt, izmantojot pienācīgi strukturētas piezīmes. Ja mutvārdu paskaidrojums tomēr ir sagatavots rakstveidā, ieteicams ņemt vērā to, ka tas jānorunā, un tāpēc tam iespējami jātuvinās mutvārdu izklāstam. Lai atvieglotu mutvārdu tulkošanas darbu, pārstāvjus un advokātus lūdz iepriekš Mutvārdu tulkošanas dienestam nosūtīt savu mutvārdu paskaidrojumu tekstu vai piezīmes (fakss (352) 4303-3697).

Luksemburgā, 2004. gada 15. oktobrī

---

(1)

| Cour de justice des Communautés européennes |
| --- |
| L-2925 LUXEMBOURG |

Cour de justice des Communautés européennes

L-2925 LUXEMBOURG

---

II Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Komisija

| 8.12.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 361/21 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 361/21

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2003. gada 10. decembris)

par valsts finansiālo atbalstu, ko piešķīrusi Francija par labu kanāliem France 2 un France 3

(izziņots ar dokumenta numuru K(2003) 4497)

(Autentisks ir vienīgi teksts franču valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2004/838/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, jo īpaši tā 88. panta 2. punkta pirmo rindkopu,

ņemot vērā nolīgumu par Eiropas Ekonomisko zonu, jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc tam, kad ieinteresētās puses tikušas aicinātas iepazīstināt ar saviem novērojumiem saistībā ar minētajiem pantiem (1), un ņemot vērā šos novērojumus,

tā kā:

I.   PROCEDŪRA

| (1) | 1993. gada 10. martā Francijas Televīzija 1 SA (tālāk tekstā TF1) iesniedza Komisijai sūdzību par sabiedrisko kanālu France 2 un France 3 finansējuma un saimniecības veidiem (2). Šī sūdzība ir atsauce uz Līguma 81. panta, 86. panta 1. punkta un 87. panta pārkāpšanu. |
| --- | --- |

(1)

1993. gada 10. martā Francijas Televīzija 1 SA (tālāk tekstā TF1) iesniedza Komisijai sūdzību par sabiedrisko kanālu France 2 un France 3 finansējuma un saimniecības veidiem (2). Šī sūdzība ir atsauce uz Līguma 81. panta, 86. panta 1. punkta un 87. panta pārkāpšanu.

| (2) | Attiecībā uz Līguma 81. pantu TF1 uzskata, ka kanāli France 2 un France 3 īstenoja zināmu skaitu saskaņotu prakšu, kuru iemesls un iznākums bija konkurences samazināšana. Attiecībā uz Līguma 86. pantu TF1 apliecina, ka Francijas Valsts uztur pasākumus, kas ir pretrunā vienlīdzīgas attieksmes principam starp sabiedriskiem un privātiem uzņēmumiem, un pasākumus, kas uzspiež vai iedrošina pretkonkurences vienošanās. Beidzot, attiecībā uz Līguma 87. pantu TF1 apstiprina, ka abonentmaksas, dažādas subsīdijas un kapitālieguldījumi, kā arī deficīta atļaujas, ko ieguva kanāli France 2 un France 3 90. gadu sākumā, veido valsts finansiālu atbalstu. Cita starpā TF1 novērtē Audiovizuālās apraides augstākās padomes (tālāk tekstā AAP) nespēju pasludināt finansiālas sankcijas pret sabiedriskajiem kanāliem kā pasākumu, kura rezultāts ir ekvivalents valsts finansiālam atbalstam. TF1 uzskata, ka šis valsts finansiālais atbalsts ļāva sabiedriskajiem kanāliem atbrīvoties no visiem komerciālas rentabilitātes ierobežojumiem, pārsolot televīzijas tiesību pirkumā un praktizējot produkciju par pazeminātu cenu un mākslīgus cenu pazeminājumus saviem reklāmas raidlaikiem vai sponsorēšanas darbībām. |
| --- | --- |

(2)

Attiecībā uz Līguma 81. pantu TF1 uzskata, ka kanāli France 2 un France 3 īstenoja zināmu skaitu saskaņotu prakšu, kuru iemesls un iznākums bija konkurences samazināšana. Attiecībā uz Līguma 86. pantu TF1 apliecina, ka Francijas Valsts uztur pasākumus, kas ir pretrunā vienlīdzīgas attieksmes principam starp sabiedriskiem un privātiem uzņēmumiem, un pasākumus, kas uzspiež vai iedrošina pretkonkurences vienošanās. Beidzot, attiecībā uz Līguma 87. pantu TF1 apstiprina, ka abonentmaksas, dažādas subsīdijas un kapitālieguldījumi, kā arī deficīta atļaujas, ko ieguva kanāli France 2 un France 3 90. gadu sākumā, veido valsts finansiālu atbalstu. Cita starpā TF1 novērtē Audiovizuālās apraides augstākās padomes (tālāk tekstā AAP) nespēju pasludināt finansiālas sankcijas pret sabiedriskajiem kanāliem kā pasākumu, kura rezultāts ir ekvivalents valsts finansiālam atbalstam. TF1 uzskata, ka šis valsts finansiālais atbalsts ļāva sabiedriskajiem kanāliem atbrīvoties no visiem komerciālas rentabilitātes ierobežojumiem, pārsolot televīzijas tiesību pirkumā un praktizējot produkciju par pazeminātu cenu un mākslīgus cenu pazeminājumus saviem reklāmas raidlaikiem vai sponsorēšanas darbībām.

| (3) | 1993. gada 16. jūlijā Komisija nosūtīja informācijas pieprasījumu TF1, kas atbildēja ar vēstuli 1993. gada 30. septembrī. 1993. gada 12. augustā informācijas pieprasījums tika nosūtīts Francijas varasiestādēm, kas atbildēja ar vēstuli 1993. gada 9. decembrī. |
| --- | --- |

(3)

1993. gada 16. jūlijā Komisija nosūtīja informācijas pieprasījumu TF1, kas atbildēja ar vēstuli 1993. gada 30. septembrī. 1993. gada 12. augustā informācijas pieprasījums tika nosūtīts Francijas varasiestādēm, kas atbildēja ar vēstuli 1993. gada 9. decembrī.

| (4) | 1994. gada 17. martā TF1 nosūtīja vēstuli Komisijai, atkārtojot sūdzībā ietvertos galvenos elementus. |
| --- | --- |

(4)

1994. gada 17. martā TF1 nosūtīja vēstuli Komisijai, atkārtojot sūdzībā ietvertos galvenos elementus.

| (5) | Ar 1994. gada 23. septembra vēstuli un 1994. gada 12. decembra dokumentā TF1 sniedza papildu informāciju. Tajā pašā laikposmā notika vairākas tikšanās starp Komisijas pārstāvjiem un TF1 pārstāvjiem. |
| --- | --- |

(5)

Ar 1994. gada 23. septembra vēstuli un 1994. gada 12. decembra dokumentā TF1 sniedza papildu informāciju. Tajā pašā laikposmā notika vairākas tikšanās starp Komisijas pārstāvjiem un TF1 pārstāvjiem.

| (6) | Ar 1995. gada 9. jūnija vēstuli TF1 vēlējās uzzināt par sūdzības izskatīšanu. Komisija 1995. gada 5. jūlija vēstulē atbildēja, ka tās pasūtītais pētījums par sabiedriskās televīzijas finansējuma problemātiku visās dalībvalstīs joprojām nav pieejams. |
| --- | --- |

(6)

Ar 1995. gada 9. jūnija vēstuli TF1 vēlējās uzzināt par sūdzības izskatīšanu. Komisija 1995. gada 5. jūlija vēstulē atbildēja, ka tās pasūtītais pētījums par sabiedriskās televīzijas finansējuma problemātiku visās dalībvalstīs joprojām nav pieejams.

| (7) | Ar 1995. gada 3. oktobra vēstuli TF1 pieprasīja Komisiju rīkoties. Komisija ar 1995. gada 11. decembra vēstuli informēja prasītāju, ka tā bija pieprasījusi papildu informāciju Francijas varasiestādēm ar 1995. gada 21. novembra vēstuli. Dokumentā, kas datēts ar 1995. gada 27. novembri, TF1 sniedza papildu informāciju. |
| --- | --- |

(7)

Ar 1995. gada 3. oktobra vēstuli TF1 pieprasīja Komisiju rīkoties. Komisija ar 1995. gada 11. decembra vēstuli informēja prasītāju, ka tā bija pieprasījusi papildu informāciju Francijas varasiestādēm ar 1995. gada 21. novembra vēstuli. Dokumentā, kas datēts ar 1995. gada 27. novembri, TF1 sniedza papildu informāciju.

| (8) | 1996. gada 2. februārī, nesekojot rīcībai, TF1 uzsāka prasību pret Komisiju Eiropas Kopienu pirmās instances tiesā. |
| --- | --- |

(8)

1996. gada 2. februārī, nesekojot rīcībai, TF1 uzsāka prasību pret Komisiju Eiropas Kopienu pirmās instances tiesā.

| (9) | Ar 1996. gada 16. februāra vēstuli Francijas varasiestādes atbildēja uz informācijas pieprasījumu, kas tām tika nosūtīts 1995. gada 21. novembrī. Ar vēstulēm, kas datētas ar 1996. gada 22. februāri, 28. jūniju, 4. un 18. oktobri, Komisija nosūtīja jaunus informācijas pieprasījumus Francijas varasiestādēm. Tās atbildēja ar dažādām vēstulēm un faksiem, kas datēti ar 1996. gada 21. martu, 28. martu, 12. aprīli, 18. jūliju un 20. decembri. |
| --- | --- |

(9)

Ar 1996. gada 16. februāra vēstuli Francijas varasiestādes atbildēja uz informācijas pieprasījumu, kas tām tika nosūtīts 1995. gada 21. novembrī. Ar vēstulēm, kas datētas ar 1996. gada 22. februāri, 28. jūniju, 4. un 18. oktobri, Komisija nosūtīja jaunus informācijas pieprasījumus Francijas varasiestādēm. Tās atbildēja ar dažādām vēstulēm un faksiem, kas datēti ar 1996. gada 21. martu, 28. martu, 12. aprīli, 18. jūliju un 20. decembri.

| (10) | Ar vēstuli, kas datēta ar 1997. gada 10. martu, TF1 nosūtīja Komisijai papildinājumu savai sākotnējai sūdzībai. |
| --- | --- |

(10)

Ar vēstuli, kas datēta ar 1997. gada 10. martu, TF1 nosūtīja Komisijai papildinājumu savai sākotnējai sūdzībai.

| (11) | Vēstulē, kas tika nosūtīta TF1 1997. gada 15. maijā, Komisija izteica uzskatu, ka neviens valsts pasākums nav pārkāpis Līguma 86. pantu, kas pievienots 81. un 82. pantam. |
| --- | --- |

(11)

Vēstulē, kas tika nosūtīta TF1 1997. gada 15. maijā, Komisija izteica uzskatu, ka neviens valsts pasākums nav pārkāpis Līguma 86. pantu, kas pievienots 81. un 82. pantam.

| (12) | Ar vēstuli, kas datēta ar 1997. gada 21. oktobri, Francijas varasiestādes iesniedza Komisijai papildu informāciju. |
| --- | --- |

(12)

Ar vēstuli, kas datēta ar 1997. gada 21. oktobri, Francijas varasiestādes iesniedza Komisijai papildu informāciju.

| (13) | 1998. gada 10. jūlijā notika tikšanās starp Komisiju un TF1. |
| --- | --- |

(13)

1998. gada 10. jūlijā notika tikšanās starp Komisiju un TF1.

| (14) | Ar 1999. gada 2. februārī pieņemtu lēmumu Komisija noraidīja līdzekļus, kas bija ierosināti TF1 sūdzībā un kas bija tikuši balstīti uz Līguma 81. un 82. pantu. |
| --- | --- |

(14)

Ar 1999. gada 2. februārī pieņemtu lēmumu Komisija noraidīja līdzekļus, kas bija ierosināti TF1 sūdzībā un kas bija tikuši balstīti uz Līguma 81. un 82. pantu.

| (15) | 1999. gada 26. februārī Komisija nosūtīja informācijas rīkojumu Francijas varasiestādēm, kuras atbildēja ar vēstuli, kas datēta ar 1999. gada 29. aprīli. |
| --- | --- |

(15)

1999. gada 26. februārī Komisija nosūtīja informācijas rīkojumu Francijas varasiestādēm, kuras atbildēja ar vēstuli, kas datēta ar 1999. gada 29. aprīli.

| (16) | Ar Amsterdamas Līguma stāšanos spēkā 1999. gada 1. maijā Līgumam tika pievienots Protokols par sabiedriskās radioraidīšanas sistēmu dalībvalstīs (tālāk tekstā “Protokols”). |
| --- | --- |

(16)

Ar Amsterdamas Līguma stāšanos spēkā 1999. gada 1. maijā Līgumam tika pievienots Protokols par sabiedriskās radioraidīšanas sistēmu dalībvalstīs (tālāk tekstā “Protokols”).

| (17) | 1999. gada 3. jūnijā Pirmās instances tiesa nosodīja Komisiju par rīcības trūkumu, kad bija konstatējusi, ka Komisija bija izvairījusies pieņemt lēmumu par daļu TF1 sūdzības attiecībā uz valsts finansiālo atbalstu (3). |
| --- | --- |

(17)

1999. gada 3. jūnijā Pirmās instances tiesa nosodīja Komisiju par rīcības trūkumu, kad bija konstatējusi, ka Komisija bija izvairījusies pieņemt lēmumu par daļu TF1 sūdzības attiecībā uz valsts finansiālo atbalstu (3).

| (18) | Ar vēstuli, kas datēta ar 1999. gada 27. septembri Komisija informēja Franciju par savu lēmumu uzsākt procedūru, kas paredzēta Līguma 88. panta 2. paragrāfā, nostājoties pret investīciju subsīdijām, ko bija saņēmuši kanāli France 2 un France 3, kā arī pret kapitālieguldījumiem, ko bija saņēmis kanāls France 2 laikposmā no 1988. līdz 1994. gadam. |
| --- | --- |

(18)

Ar vēstuli, kas datēta ar 1999. gada 27. septembri Komisija informēja Franciju par savu lēmumu uzsākt procedūru, kas paredzēta Līguma 88. panta 2. paragrāfā, nostājoties pret investīciju subsīdijām, ko bija saņēmuši kanāli France 2 un France 3, kā arī pret kapitālieguldījumiem, ko bija saņēmis kanāls France 2 laikposmā no 1988. līdz 1994. gadam.

| (19) | Komisijas Lēmums par procedūras uzsākšanu tika publicēts Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī
   (4). Komisija aicināja ieinteresētās puses iesniegt savus novērojumus par apspriežamajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(19)

Komisijas Lēmums par procedūras uzsākšanu tika publicēts Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī
   (4). Komisija aicināja ieinteresētās puses iesniegt savus novērojumus par apspriežamajiem pasākumiem.

| (20) | 1999. gada 19. novembrī notika tikšanās starp Francijas varasiestādēm un Komisiju. Francijas varasiestādes iepazīstināja ar saviem novērojumiem ar 1999. gada 10. decembri datētā vēstulē. 2000. gada 1. februārī Eiropas Komerciālo televīziju asociācija (tālāk tekstā ACT) iesniedza Komisijai savus novērojumus. Francijas varasiestādes uz šiem novērojumiem atbildēja ar vēstuli, kas datēta ar 2000. gada 15. jūniju. |
| --- | --- |

(20)

1999. gada 19. novembrī notika tikšanās starp Francijas varasiestādēm un Komisiju. Francijas varasiestādes iepazīstināja ar saviem novērojumiem ar 1999. gada 10. decembri datētā vēstulē. 2000. gada 1. februārī Eiropas Komerciālo televīziju asociācija (tālāk tekstā ACT) iesniedza Komisijai savus novērojumus. Francijas varasiestādes uz šiem novērojumiem atbildēja ar vēstuli, kas datēta ar 2000. gada 15. jūniju.

| (21) | 2000. gada 10. februārī notika tikšanās starp Komisiju un TF1 pārstāvjiem, pēc tam, 6. aprīlī un 2. oktobrī, notika tikšanās starp Komisiju un Francijas varasiestāžu un France Televisions pārstāvjiem. |
| --- | --- |

(21)

2000. gada 10. februārī notika tikšanās starp Komisiju un TF1 pārstāvjiem, pēc tam, 6. aprīlī un 2. oktobrī, notika tikšanās starp Komisiju un Francijas varasiestāžu un France Televisions pārstāvjiem.

| (22) | Komisijas paziņojums par tādu noteikumu piemērošanu radioraidīšanas sabiedriskajiem pakalpojumiem, kas saistīti ar valsts finansiāliem atbalstiem (5) (tālāk tekstā, “Paziņojums”), tika publicēts 2001. gada 15. novembrī. Tas definē principus, kurus Komisija ievēros, izskatot sabiedriskajām televīzijām piešķirtos finansējuma pasākumus. |
| --- | --- |

(22)

Komisijas paziņojums par tādu noteikumu piemērošanu radioraidīšanas sabiedriskajiem pakalpojumiem, kas saistīti ar valsts finansiāliem atbalstiem (5) (tālāk tekstā, “Paziņojums”), tika publicēts 2001. gada 15. novembrī. Tas definē principus, kurus Komisija ievēros, izskatot sabiedriskajām televīzijām piešķirtos finansējuma pasākumus.

| (23) | Ar vēstulēm, kas datētas ar 2002. gada 29. jūliju, 18. oktobri un 16. decembri, tad ar 21. janvāri, 20. martu un 15. aprīli, Komisija pieprasīja jaunu informāciju Francijas varasiestādēm. Tās atbildēja ar vēstulēm, kas datētas ar 2002. gada 19. augustu, tad ar 2003. gada 2. janvāri, 11. februāri, 12. februāri, 19. maiju, 26. augustu un 7. novembri. |
| --- | --- |

(23)

Ar vēstulēm, kas datētas ar 2002. gada 29. jūliju, 18. oktobri un 16. decembri, tad ar 21. janvāri, 20. martu un 15. aprīli, Komisija pieprasīja jaunu informāciju Francijas varasiestādēm. Tās atbildēja ar vēstulēm, kas datētas ar 2002. gada 19. augustu, tad ar 2003. gada 2. janvāri, 11. februāri, 12. februāri, 19. maiju, 26. augustu un 7. novembri.

| (24) | Cita starpā 2002. gada 20. novembrī un 2003. gada 11. jūnijā notika tikšanās starp Komisiju un Francijas varasiestāžu un France Televisions pārstāvjiem; 2003. gada 14. aprīlī notika tikšanās starp Komisiju un TF1 pārstāvjiem. |
| --- | --- |

(24)

Cita starpā 2002. gada 20. novembrī un 2003. gada 11. jūnijā notika tikšanās starp Komisiju un Francijas varasiestāžu un France Televisions pārstāvjiem; 2003. gada 14. aprīlī notika tikšanās starp Komisiju un TF1 pārstāvjiem.

| (25) | Šis lēmums izskata tikai finansiālos pasākumus, kuru dēļ tika pieņemts Lēmums par procedūras uzsākšanu, proti, investīciju subsīdijas, ko saņēma kanāli France 2 un France 3, kā arī kapitālieguldījumus, ko saņēma kanāls France 2 laikposmā no 1988. līdz 1994. gadam. Šis lēmums neizskata abonentmaksas par tiesībām lietot televīzijas uztvērējus, ko ieviesis Francijas 1949. gada 30. jūlija Likums Nr. 49-1032, jo tas bija izslēgts no Lēmuma par procedūras uzsākšanu. |
| --- | --- |

(25)

Šis lēmums izskata tikai finansiālos pasākumus, kuru dēļ tika pieņemts Lēmums par procedūras uzsākšanu, proti, investīciju subsīdijas, ko saņēma kanāli France 2 un France 3, kā arī kapitālieguldījumus, ko saņēma kanāls France 2 laikposmā no 1988. līdz 1994. gadam. Šis lēmums neizskata abonentmaksas par tiesībām lietot televīzijas uztvērējus, ko ieviesis Francijas 1949. gada 30. jūlija Likums Nr. 49-1032, jo tas bija izslēgts no Lēmuma par procedūras uzsākšanu.

| (26) | Tajā pašā laikā, lai gūtu pilnīgu ieskatu par finanšu attiecībām starp Francijas valsti un sabiedriskajiem kanāliem France 2 un France 3 laikposmā, ko aptver šis paziņojums, Komisijai jāņem vērā ne vien investīciju subsīdijas un kapitālieguldījumi, bet arī abonentmaksas. Sekojoši Komisija šajā paziņojumā atsauksies uz abonentmaksām tādā mērā, cik tas nepieciešams finanšu pasākumu analīzei, kas minēti 25. preambulā. |
| --- | --- |

(26)

Tajā pašā laikā, lai gūtu pilnīgu ieskatu par finanšu attiecībām starp Francijas valsti un sabiedriskajiem kanāliem France 2 un France 3 laikposmā, ko aptver šis paziņojums, Komisijai jāņem vērā ne vien investīciju subsīdijas un kapitālieguldījumi, bet arī abonentmaksas. Sekojoši Komisija šajā paziņojumā atsauksies uz abonentmaksām tādā mērā, cik tas nepieciešams finanšu pasākumu analīzei, kas minēti 25. preambulā.

II.   APSPRIEŽAMO PASĀKUMU DETALIZĒTS APRAKSTS

| (27) | Kanāliem France 2 un France 3 ir jaukta tipa finansējums tādā nozīmē, ka tas balstīts vienlaikus uz abonentmaksām un uz reklāmu un sponsorēšanas līdzekļiem. Abonentmaksas veido Francijas sabiedrisko kanālu parasto valsts finansējumu. Tajā pašā laikā, laikposmā no 1988. līdz 1994. gadam kanāli France 2 un France 3 saņēma papildu investīciju subsīdijas un kanāls France 2 saņēma papildu kapitālieguldījumus. |
| --- | --- |

(27)

Kanāliem France 2 un France 3 ir jaukta tipa finansējums tādā nozīmē, ka tas balstīts vienlaikus uz abonentmaksām un uz reklāmu un sponsorēšanas līdzekļiem. Abonentmaksas veido Francijas sabiedrisko kanālu parasto valsts finansējumu. Tajā pašā laikā, laikposmā no 1988. līdz 1994. gadam kanāli France 2 un France 3 saņēma papildu investīciju subsīdijas un kanāls France 2 saņēma papildu kapitālieguldījumus.

A.   Investīciju subsīdijas un citas subsīdijas

| (28) | No 1988. līdz 1994. gadam kanāli France 2 un France 3 attiecīgi saņēma no valsts investīciju subsīdijas un citas subsīdijas, kas norādītas 1. un 2. tabulā.
  1. TABULA
  Subsīdijas, ko saņēmis kanāls France 2













  (miljonos FRF) |
| --- | --- |
| | 1988 | 1989 | 1990 | 1991 | 1992 | 1993 | 1994 |
| Investīciju subsīdijas | 130 | 136 | — | 178,3 | 195 | 139 | — |
| Citas subsīdijas | — | — | 0,74 | 86,52 | — | — | 21 |
| Subsīdijas kopā | 130 | 136 | 0,74 | 264,82 | 195 | 139 | 21 |

(28)

No 1988. līdz 1994. gadam kanāli France 2 un France 3 attiecīgi saņēma no valsts investīciju subsīdijas un citas subsīdijas, kas norādītas 1. un 2. tabulā.

1. TABULA

Subsīdijas, ko saņēmis kanāls France 2

(miljonos FRF)

1988

1989

1990

1991

1992

1993

1994

Investīciju subsīdijas

130

136

—

178,3

195

139

—

Citas subsīdijas

—

—

0,74

86,52

—

—

21

Subsīdijas kopā

130

136

0,74

264,82

195

139

21

2. TABULA

Subsīdijas, ko saņēmis kanāls France 3

| (miljonos FRF) |
| --- |
| | 1988 | 1989 | 1990 | 1991 | 1992 | 1993 | 1994 |
| Investīciju subsīdijas | 50 | 100 | 40 | 80 | 145 | 159 | — |
| Citas subsīdijas | — | — | — | — | — | 4,5 | — |
| Subsīdijas kopā | 50 | 100 | 40 | 80 | 145 | 163,5 | — |

(miljonos FRF)

1988

1989

1990

1991

1992

1993

1994

Investīciju subsīdijas

50

100

40

80

145

159

—

Citas subsīdijas

—

—

—

—

—

4,5

—

Subsīdijas kopā

50

100

40

80

145

163,5

—

B.   Kapitālieguldījumi

| (29) | Apskatītajā periodā kanāls France 2 saņēma arīdzan trīs kapitālieguldījumus. Pirmo kapitālieguldījumu tam piešķīra valsts 1991. gadā par summu 500 miljoni FRF, otro 1993. gadā par summu 55 miljoni FRF un trešo 1994. gadā par summu 355 miljoni FRF. |
| --- | --- |

(29)

Apskatītajā periodā kanāls France 2 saņēma arīdzan trīs kapitālieguldījumus. Pirmo kapitālieguldījumu tam piešķīra valsts 1991. gadā par summu 500 miljoni FRF, otro 1993. gadā par summu 55 miljoni FRF un trešo 1994. gadā par summu 355 miljoni FRF.

| (30) | Kā liecina pārbaudes un izņemot abonentmaksas, kanāli France 2 un France 3 nav saņēmuši citus valsts finansējumus, kas tiem būtu ļāvuši finansēt to darbību. |
| --- | --- |

(30)

Kā liecina pārbaudes un izņemot abonentmaksas, kanāli France 2 un France 3 nav saņēmuši citus valsts finansējumus, kas tiem būtu ļāvuši finansēt to darbību.

III.   IEINTERESĒTAS TREŠĀS PUSES NOVĒROJUMI

| (31) | Pārbaudes formālās procedūras ietvaros Komisija vēstulē, kas datēta ar 2000. gada 1. februāri, saņēma novērojumus no ACT, kas aptver lielāko daļu Kopienas komerciālo televīzijas kanālu. |
| --- | --- |

(31)

Pārbaudes formālās procedūras ietvaros Komisija vēstulē, kas datēta ar 2000. gada 1. februāri, saņēma novērojumus no ACT, kas aptver lielāko daļu Kopienas komerciālo televīzijas kanālu.

| (32) | Iepriekš ACT pauž uzskatu, ka privātajiem kanāliem TF1, M6 un Canal + tika uzspiestas sabiedrisko pakalpojumu prasības, lai arī tie netika saņēmuši valsts finansiālu kompensāciju, un sekojoši sabiedrisko pakalpojumu prasības, kas uzliktas kanāliem France 2 un France 3 nekādi neattaisno to saņemto valsts finansējumu. Cita starpā ACT izsaka nožēlu, ka atsevišķa informācija, piemēram, par papildu izmaksām, kas radušās sabiedriskajiem kanāliem to sabiedrisko pakalpojumu uzdevumu un kanālu pārstrukturēšanas plāna satura dēļ, netiek minēta Lēmumā par pārbaudes formālās procedūras uzsākšanu. Turpretī ACT apstiprina Komisijas analīzi, kas attiecas uz apspriežamo finansiālo atbalstu iespaidu uz konkurenci un ietekmi uz dalībvalstu sakariem. |
| --- | --- |

(32)

Iepriekš ACT pauž uzskatu, ka privātajiem kanāliem TF1, M6 un Canal + tika uzspiestas sabiedrisko pakalpojumu prasības, lai arī tie netika saņēmuši valsts finansiālu kompensāciju, un sekojoši sabiedrisko pakalpojumu prasības, kas uzliktas kanāliem France 2 un France 3 nekādi neattaisno to saņemto valsts finansējumu. Cita starpā ACT izsaka nožēlu, ka atsevišķa informācija, piemēram, par papildu izmaksām, kas radušās sabiedriskajiem kanāliem to sabiedrisko pakalpojumu uzdevumu un kanālu pārstrukturēšanas plāna satura dēļ, netiek minēta Lēmumā par pārbaudes formālās procedūras uzsākšanu. Turpretī ACT apstiprina Komisijas analīzi, kas attiecas uz apspriežamo finansiālo atbalstu iespaidu uz konkurenci un ietekmi uz dalībvalstu sakariem.

| (33) | ACT pirmām kārtām apstiprina, ka abonentmaksas veido valsts finansiālo atbalstu kopš audiovizuālā sektora liberalizācijas un ka ir runa par jaunu finansiālu atbalstu, jo abonentmaksas tiek izmaksātas kanāliem katru gadu. No tā ACT secina, ka Komisijai būtu vajadzējis iekļaut abonentmaksas starp pasākumiem, kuru dēļ notiek pārbaudes formālā procedūra. Cita starpā ACT uzskata, ka abonentmaksas nevar tikt atzītas kā saderīgas ar kopējo tirgu, ne pamatojoties uz Līguma 87. panta 3. paragrāfa c) punktu, ne uz Līguma 86. panta 2. paragrāfu. Valsts finansējums kanāliem France 2 un France 3 ACT patiesībā šķiet nepamatots tāpēc, ka privātajiem kanāliem ir jāpilda sabiedrisko pakalpojumu prasības līdzīgi kā sabiedriskajiem kanāliem, lai arī tie nesaņem tādu pašu finansiālu kompensāciju no valsts. |
| --- | --- |

(33)

ACT pirmām kārtām apstiprina, ka abonentmaksas veido valsts finansiālo atbalstu kopš audiovizuālā sektora liberalizācijas un ka ir runa par jaunu finansiālu atbalstu, jo abonentmaksas tiek izmaksātas kanāliem katru gadu. No tā ACT secina, ka Komisijai būtu vajadzējis iekļaut abonentmaksas starp pasākumiem, kuru dēļ notiek pārbaudes formālā procedūra. Cita starpā ACT uzskata, ka abonentmaksas nevar tikt atzītas kā saderīgas ar kopējo tirgu, ne pamatojoties uz Līguma 87. panta 3. paragrāfa c) punktu, ne uz Līguma 86. panta 2. paragrāfu. Valsts finansējums kanāliem France 2 un France 3 ACT patiesībā šķiet nepamatots tāpēc, ka privātajiem kanāliem ir jāpilda sabiedrisko pakalpojumu prasības līdzīgi kā sabiedriskajiem kanāliem, lai arī tie nesaņem tādu pašu finansiālu kompensāciju no valsts.

| (34) | Attiecībā uz apspriežamajām investīciju subsīdijām un kapitālieguldījumiem ACT uzskata, ka šie finansiālie atbalsti nav saistīti ar kādu konkrētu kultūras projektu un ka sekojoši tie nevar tikt pamatoti ar Līguma 87. panta 3. paragrāfa d) punktu. Cita starpā ACT uzskata, ka šie finansiālie atbalsti ir finansiāli atbalsti funkcionēšanai un ka paredzētie atvieglojumi grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai nevar tikt piemēroti šajā gadījumā, kamēr Francijas varasiestādes nav iesniegušas Komisijai kanālu pārstrukturēšanas plānu. |
| --- | --- |

(34)

Attiecībā uz apspriežamajām investīciju subsīdijām un kapitālieguldījumiem ACT uzskata, ka šie finansiālie atbalsti nav saistīti ar kādu konkrētu kultūras projektu un ka sekojoši tie nevar tikt pamatoti ar Līguma 87. panta 3. paragrāfa d) punktu. Cita starpā ACT uzskata, ka šie finansiālie atbalsti ir finansiāli atbalsti funkcionēšanai un ka paredzētie atvieglojumi grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai nevar tikt piemēroti šajā gadījumā, kamēr Francijas varasiestādes nav iesniegušas Komisijai kanālu pārstrukturēšanas plānu.

| (35) | Visbeidzot, atgādinājusi metodoloģiju, pēc kuras Komisijai jāvadās, lai novērtētu kādu valsts finansiālu atbalstu saistībā ar Līguma 86. panta 2. paragrāfu, ACT izsaka uzskatu, ka šajā gadījumā pārbaudītās investīciju subsīdijas un kapitālieguldījumi neatbilst minētā panta noteiktajiem kritērijiem tādā mērā, cik tiek runāts par izņēmuma kārtā un uz laiku piešķirtiem finansiāliem atbalstiem, un par tādiem finansiāliem atbalstiem, kas nav tikuši piešķirti ar mērķi finansēt papildu sabiedrisko pakalpojumu uzdevumus. |
| --- | --- |

(35)

Visbeidzot, atgādinājusi metodoloģiju, pēc kuras Komisijai jāvadās, lai novērtētu kādu valsts finansiālu atbalstu saistībā ar Līguma 86. panta 2. paragrāfu, ACT izsaka uzskatu, ka šajā gadījumā pārbaudītās investīciju subsīdijas un kapitālieguldījumi neatbilst minētā panta noteiktajiem kritērijiem tādā mērā, cik tiek runāts par izņēmuma kārtā un uz laiku piešķirtiem finansiāliem atbalstiem, un par tādiem finansiāliem atbalstiem, kas nav tikuši piešķirti ar mērķi finansēt papildu sabiedrisko pakalpojumu uzdevumus.

| (36) | Noslēgumā ACT pieprasa, lai Komisija pieņemtu negatīvu beigu lēmumu attiecībā uz kanāliem France 2 un France 3 piešķirtajām investīciju subsīdijām un attiecībā uz kanālam France 2 piešķirtajiem kapitālieguldījumiem, uzsākt formālu pārbaudes procedūru pret abonentmaksām un iesniegt tai pēc iespējas plašāku informāciju par abu kanālu sabiedrisko pakalpojumu saistībām un par abu kanālu pārstrukturēšanas plāna saturu. |
| --- | --- |

(36)

Noslēgumā ACT pieprasa, lai Komisija pieņemtu negatīvu beigu lēmumu attiecībā uz kanāliem France 2 un France 3 piešķirtajām investīciju subsīdijām un attiecībā uz kanālam France 2 piešķirtajiem kapitālieguldījumiem, uzsākt formālu pārbaudes procedūru pret abonentmaksām un iesniegt tai pēc iespējas plašāku informāciju par abu kanālu sabiedrisko pakalpojumu saistībām un par abu kanālu pārstrukturēšanas plāna saturu.

IV.   FRANCIJAS NOVĒROJUMI

A.   Par formālās pārbaudes procedūras uzsākšanu

| (37) | Francijas varasiestādes paziņoja par saviem novērojumiem saistībā ar pārbaudes formālās procedūras uzsākšanu ar vēstuli, kas datēta ar 1999. gada 10. decembri. Tās norāda, ka 1996. gada 20. decembra un 1999. gada 29. aprīļa vēstules ir šo novērojumu sastāvdaļas. Šajās divās vēstulēs iekļautie uzlabojumi tiks šeit atkārtoti tik daudz, cik tie jau figurē 1999. gada 10. decembra vēstulē. |
| --- | --- |

(37)

Francijas varasiestādes paziņoja par saviem novērojumiem saistībā ar pārbaudes formālās procedūras uzsākšanu ar vēstuli, kas datēta ar 1999. gada 10. decembri. Tās norāda, ka 1996. gada 20. decembra un 1999. gada 29. aprīļa vēstules ir šo novērojumu sastāvdaļas. Šajās divās vēstulēs iekļautie uzlabojumi tiks šeit atkārtoti tik daudz, cik tie jau figurē 1999. gada 10. decembra vēstulē.

| (38) | Francijas varasiestādes pirmām kārtām atgriežas pie audiovizuālā sektora liberalizācijas radītajām sekām. Tās uzskata, ka kanāla TF1 privatizācija brutālā un negaidītā veidā darīja trauslu kanāla France 2 ekonomisko līdzsvaru, jo, sākot ar 1987. gadu, kanāla TF1 reklāmas ieņēmumi ļoti pieauga, kamēr kanāla France 2 ieņēmumu pieaugums uzrādīja sairšanu. Francijas varasiestādes dod dubultu skaidrojumu šai attīstībai: pirmkārt, TF1 programmu tīkls komerciālos nolūkos bija pārorientēts skatītāju lokam, ko lielākoties veido “mājsaimnieces vecumā zem piecdesmit gadiem”, kas visvairāk interesē reklāmas devējus, kamēr sabiedriskie operatori cenšas uzrunāt plašu un savā sastāvā dažādu auditoriju; otrkārt, likumdošanas un reglamentējošie nosacījumi sabiedriskajiem operatoriem paredz ierobežotāku pieeju reklāmas avotiem nekā privātajiem operatoriem. |
| --- | --- |

(38)

Francijas varasiestādes pirmām kārtām atgriežas pie audiovizuālā sektora liberalizācijas radītajām sekām. Tās uzskata, ka kanāla TF1 privatizācija brutālā un negaidītā veidā darīja trauslu kanāla France 2 ekonomisko līdzsvaru, jo, sākot ar 1987. gadu, kanāla TF1 reklāmas ieņēmumi ļoti pieauga, kamēr kanāla France 2 ieņēmumu pieaugums uzrādīja sairšanu. Francijas varasiestādes dod dubultu skaidrojumu šai attīstībai: pirmkārt, TF1 programmu tīkls komerciālos nolūkos bija pārorientēts skatītāju lokam, ko lielākoties veido “mājsaimnieces vecumā zem piecdesmit gadiem”, kas visvairāk interesē reklāmas devējus, kamēr sabiedriskie operatori cenšas uzrunāt plašu un savā sastāvā dažādu auditoriju; otrkārt, likumdošanas un reglamentējošie nosacījumi sabiedriskajiem operatoriem paredz ierobežotāku pieeju reklāmas avotiem nekā privātajiem operatoriem.

| (39) | Cita starpā programmu iepirkuma un ražošanas cenas saskārās ar stipru inflāciju. Tā kā četru gadu laikā operatoru skaits bija dubultojies, pieauga konkurence programmu tirgū, kamēr jaunie operatori ienesa šajā tirgū papildu likvīdus. Rezultātā programmu cenas, lai kādā žanrā šīs programmas būtu, sadārdzinājās. Lai kompensētu šo inflāciju, abi sabiedriskie kanāli smēla no savām programmu krātuvēm. Saņemot mazākus un retāk atjaunotus finanšu līdzekļus, šīs programmas aizvien zaudēja savu pievilcību, kas noveda konkrēti pie kanāla France 2 skatītāju skaita sarukšanas un tātad pie reklāmas līdzekļu samazināšanās. Reklāmas līdzekļu samazināšanās un cenu sadārdzināšanās atspoguļojās kā abu sabiedrisko kanālu finansiālās veselības sabrukšana. |
| --- | --- |

(39)

Cita starpā programmu iepirkuma un ražošanas cenas saskārās ar stipru inflāciju. Tā kā četru gadu laikā operatoru skaits bija dubultojies, pieauga konkurence programmu tirgū, kamēr jaunie operatori ienesa šajā tirgū papildu likvīdus. Rezultātā programmu cenas, lai kādā žanrā šīs programmas būtu, sadārdzinājās. Lai kompensētu šo inflāciju, abi sabiedriskie kanāli smēla no savām programmu krātuvēm. Saņemot mazākus un retāk atjaunotus finanšu līdzekļus, šīs programmas aizvien zaudēja savu pievilcību, kas noveda konkrēti pie kanāla France 2 skatītāju skaita sarukšanas un tātad pie reklāmas līdzekļu samazināšanās. Reklāmas līdzekļu samazināšanās un cenu sadārdzināšanās atspoguļojās kā abu sabiedrisko kanālu finansiālās veselības sabrukšana.

| (40) | Francijas varasiestādes apliecina, ka valsts bija spiesta iejaukties, lai nodrošinātu sabiedrisko kanālu un to sabiedrisko pakalpojumu uzdevumu pastāvību un tādējādi ļautu aizvien pastāvēt plurālismam. Šie sabiedrisko pakalpojumu uzdevumi nozīmē arī vispārējas kvalitātes un specifiskas programmas sastādīšanas prasības. Tās izriet no koncepcijas, saskaņā ar kuru tādu sabiedrisko kanālu pastāvēšana, kas veido dažādu tēmu raidījumus un apvieno pietiekami dažādu publiku, ir nepieciešams priekšnoteikums informācijas plurālismam, programmu dažādībai un dažāda veida atbalstam audiovizuālu un kinematogrāfijas darbu radīšanai. Šo uzdevumu izpilde rada sabiedriskajiem kanāliem reizē papildu izmaksas un šķēršļus ar reklāmu saistītai peļņai. No 1988. līdz 1994. gadam sabiedrisko kanālu ekonomiskā situācija tik ļoti pasliktinājās, ka bija jāuzdod jautājums par to pastāvēšanu, tādējādi kaitējot šo kanālu uzdevumu sabiedrisko pakalpojumu sfērā labai izpildei. Tādēļ valstij vajadzēja iejaukties investīciju subsīdiju un kapitālieguldījumu veidā. Tiešām spontānais abonentmaksu pieaugums nevarēja tikt galā ar ātro programmu cenu pieaugumu un apstādināt kanālu ekonomikas sabrukšanu. Francijas varasiestādes uzskata, ka valsts iejaukšanās par labu kanāliem France 2 un France 3 ir saderīga ar kopējo tirgu, pamatojoties gan uz Līguma 86. panta 2. paragrāfu, gan 87. panta 3. paragrāfa c) punktu, kā arī uz vadlīnijām par finansiālu atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (8). |
| --- | --- |

(40)

Francijas varasiestādes apliecina, ka valsts bija spiesta iejaukties, lai nodrošinātu sabiedrisko kanālu un to sabiedrisko pakalpojumu uzdevumu pastāvību un tādējādi ļautu aizvien pastāvēt plurālismam. Šie sabiedrisko pakalpojumu uzdevumi nozīmē arī vispārējas kvalitātes un specifiskas programmas sastādīšanas prasības. Tās izriet no koncepcijas, saskaņā ar kuru tādu sabiedrisko kanālu pastāvēšana, kas veido dažādu tēmu raidījumus un apvieno pietiekami dažādu publiku, ir nepieciešams priekšnoteikums informācijas plurālismam, programmu dažādībai un dažāda veida atbalstam audiovizuālu un kinematogrāfijas darbu radīšanai. Šo uzdevumu izpilde rada sabiedriskajiem kanāliem reizē papildu izmaksas un šķēršļus ar reklāmu saistītai peļņai. No 1988. līdz 1994. gadam sabiedrisko kanālu ekonomiskā situācija tik ļoti pasliktinājās, ka bija jāuzdod jautājums par to pastāvēšanu, tādējādi kaitējot šo kanālu uzdevumu sabiedrisko pakalpojumu sfērā labai izpildei. Tādēļ valstij vajadzēja iejaukties investīciju subsīdiju un kapitālieguldījumu veidā. Tiešām spontānais abonentmaksu pieaugums nevarēja tikt galā ar ātro programmu cenu pieaugumu un apstādināt kanālu ekonomikas sabrukšanu. Francijas varasiestādes uzskata, ka valsts iejaukšanās par labu kanāliem France 2 un France 3 ir saderīga ar kopējo tirgu, pamatojoties gan uz Līguma 86. panta 2. paragrāfu, gan 87. panta 3. paragrāfa c) punktu, kā arī uz vadlīnijām par finansiālu atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (8).

| (41) | Francijas varasiestādes pamato kanāliem France 2 un France 3 piešķirtās investīciju subsīdijas ar nepieciešamību palīdzēt kanāliem stāties pretī programmu izmaksu pieaugumam. Cita starpā saskaņā ar Coopers & Lybrand biroja auditu abi sabiedriskie kanāli 1991. gada jūlijā sāka īstenot stratēģisku plānu, kurā iekļauts katra kanāla iekšējas reorganizācijas projekts un sociāls plāns ar mērķi veidot ietaupījumus un noteikta stratēģija, kā labāk atbildēt televīzijas skatītāju vēlmēm, tajā pašā laikā arī apliecinot savu sabiedriskā kanāla īpašo lomu. Valsts atbalstīja šī stratēģiskā plāna īstenošanu ar papildu finansējumiem jau minēto investīciju subsīdiju veidā un, kanālam France 2, kapitālieguldījuma veidā, lai atveseļotu tā bilances struktūru. Kad šī pirmā 500 miljonu FRF lielā dotācija izrādījās nepietiekama, valsts nolēma piešķirt kanālam France 2 divus jaunus kapitālieguldījumus 1993. un 1994. gadā, no kuriem pēdējais notika pēc jauna Coopers & Lybrand biroja audita un kopā ar jaunu ekonomikas plānu. Šie rekapitalizācijas pasākumi ļāva stabilizēt kanāla France 2 finansiālo situāciju. Francijas varasiestādes uzskata, ka šie finanšu pasākumi ļāva abiem sabiedriskajiem kanāliem piemēroties jaunajiem konkurences apstākļiem. |
| --- | --- |

(41)

Francijas varasiestādes pamato kanāliem France 2 un France 3 piešķirtās investīciju subsīdijas ar nepieciešamību palīdzēt kanāliem stāties pretī programmu izmaksu pieaugumam. Cita starpā saskaņā ar Coopers & Lybrand biroja auditu abi sabiedriskie kanāli 1991. gada jūlijā sāka īstenot stratēģisku plānu, kurā iekļauts katra kanāla iekšējas reorganizācijas projekts un sociāls plāns ar mērķi veidot ietaupījumus un noteikta stratēģija, kā labāk atbildēt televīzijas skatītāju vēlmēm, tajā pašā laikā arī apliecinot savu sabiedriskā kanāla īpašo lomu. Valsts atbalstīja šī stratēģiskā plāna īstenošanu ar papildu finansējumiem jau minēto investīciju subsīdiju veidā un, kanālam France 2, kapitālieguldījuma veidā, lai atveseļotu tā bilances struktūru. Kad šī pirmā 500 miljonu FRF lielā dotācija izrādījās nepietiekama, valsts nolēma piešķirt kanālam France 2 divus jaunus kapitālieguldījumus 1993. un 1994. gadā, no kuriem pēdējais notika pēc jauna Coopers & Lybrand biroja audita un kopā ar jaunu ekonomikas plānu. Šie rekapitalizācijas pasākumi ļāva stabilizēt kanāla France 2 finansiālo situāciju. Francijas varasiestādes uzskata, ka šie finanšu pasākumi ļāva abiem sabiedriskajiem kanāliem piemēroties jaunajiem konkurences apstākļiem.

| (42) | Francijas varasiestādes atgādina, ka šie finansiālie atbalsti sabiedriskajiem kanāliem notika vispārējā situācijā, kurā tika no jauna nodefinēti šo kanālu uzdevumi sabiedrisko pakalpojumu laukā un to attiecības ar valsti, noslēdzot mērķu līgumus. |
| --- | --- |

(42)

Francijas varasiestādes atgādina, ka šie finansiālie atbalsti sabiedriskajiem kanāliem notika vispārējā situācijā, kurā tika no jauna nodefinēti šo kanālu uzdevumi sabiedrisko pakalpojumu laukā un to attiecības ar valsti, noslēdzot mērķu līgumus.

| (43) | Visbeidzot Francijas varasiestādes norāda, ka televīzijas skatītāju, programmu un audiovizuālās reklāmas tirgi ir nacionālas dimensijas tirgi, un pārmet Komisijai, ka tā nav norādījusi, kādā veidā sakarus Kopienas iekšienē ir skāruši šie valsts finanšu pasākumi. |
| --- | --- |

(43)

Visbeidzot Francijas varasiestādes norāda, ka televīzijas skatītāju, programmu un audiovizuālās reklāmas tirgi ir nacionālas dimensijas tirgi, un pārmet Komisijai, ka tā nav norādījusi, kādā veidā sakarus Kopienas iekšienē ir skāruši šie valsts finanšu pasākumi.

| (44) | Savā atbildē, kas datēta ar 1999. gada 29. aprīli, Francijas varasiestādes bija izsacījušas novērojumus par kanālu France 2 un France 3 pozīciju audiovizuālo un reklāmas tiesību iepirkšanas tirgos. Tās norādīja, ka sabiedriskie kanāli nespēj apdraudēt komerciālo kanālu pozīcijas audiovizuālās apraides tiesību iepirkšanas tirgos, tā kā to finansiālās kapacitātes ir mazākas un to programmu sastādīšana atbild nepieciešamības un dažādības prasībai, kamēr komerciālie kanāli piedāvā tikai atraktīvas programmas atbilstoši televīzijas skatītāju pieprasījumam. Francijas varasiestādes arīdzan apstrīdēja, ka kanāli France 2 un France 3 būtu piekopuši “mākslīgi pazeminātu” tarifu politiku reklāmu laukumu pārdošanas jomā. Tās tieši uzsvēra, ka kanāla France 2 reklāmas laukumu cena kopumā nav zemāka vairāk kā par 5 līdz 10 %, salīdzinot ar kanāla TF1 cenām, lai arī tā raidlaiks ir divreiz mazāk intensīvs. Piekopto cenu atšķirība abu sabiedrisko kanālu un kanāla TF1 starpā varētu vienīgi atspoguļot reklāmas raidlaiku intensitātes atšķirību. |
| --- | --- |

(44)

Savā atbildē, kas datēta ar 1999. gada 29. aprīli, Francijas varasiestādes bija izsacījušas novērojumus par kanālu France 2 un France 3 pozīciju audiovizuālo un reklāmas tiesību iepirkšanas tirgos. Tās norādīja, ka sabiedriskie kanāli nespēj apdraudēt komerciālo kanālu pozīcijas audiovizuālās apraides tiesību iepirkšanas tirgos, tā kā to finansiālās kapacitātes ir mazākas un to programmu sastādīšana atbild nepieciešamības un dažādības prasībai, kamēr komerciālie kanāli piedāvā tikai atraktīvas programmas atbilstoši televīzijas skatītāju pieprasījumam. Francijas varasiestādes arīdzan apstrīdēja, ka kanāli France 2 un France 3 būtu piekopuši “mākslīgi pazeminātu” tarifu politiku reklāmu laukumu pārdošanas jomā. Tās tieši uzsvēra, ka kanāla France 2 reklāmas laukumu cena kopumā nav zemāka vairāk kā par 5 līdz 10 %, salīdzinot ar kanāla TF1 cenām, lai arī tā raidlaiks ir divreiz mazāk intensīvs. Piekopto cenu atšķirība abu sabiedrisko kanālu un kanāla TF1 starpā varētu vienīgi atspoguļot reklāmas raidlaiku intensitātes atšķirību.

B.   Par ACT novērojumiem

| (45) | Vēstulē, kas datēta ar 2000. gada 15. jūniju, Francijas varasiestādes nosūtīja Komisijai savus komentārus par ACT novērojumiem. Tās atgādina savu pozīciju, saskaņā ar kuru abonentmaksas veido pastāvošu finansiālu atbalstu, un apstrīd, ka privātie retranslācijas kanāli būtu pakļauti prasībām, kas salīdzināmas ar sabiedrisko kanālu prasībām. Tās apstiprina savu analīzi, saskaņā ar kuru investīciju dotācijas un kapitālieguldījumi, kuru dēļ tiek izdarīts šis paziņojums, ir saderīgi ar kopējo tirgu, pamatojoties uz Līguma 86. panta 2. paragrāfu un uz 87. panta 3. paragrāfa c) punktu, un norāda, ka nav prasījušas piemērot 87. panta 3. paragrāfa d) punktu attiecībā uz kultūras veicināšanu. Visbeidzot Francijas varasiestādes norāda, ka Komisijai ir jānovērtē, vai tās rīcībā esošā informācija ir pietiekama, lai noslēgtu procedūru, un ka valsts dokumenti var tikt iesniegti ACT. |
| --- | --- |

(45)

Vēstulē, kas datēta ar 2000. gada 15. jūniju, Francijas varasiestādes nosūtīja Komisijai savus komentārus par ACT novērojumiem. Tās atgādina savu pozīciju, saskaņā ar kuru abonentmaksas veido pastāvošu finansiālu atbalstu, un apstrīd, ka privātie retranslācijas kanāli būtu pakļauti prasībām, kas salīdzināmas ar sabiedrisko kanālu prasībām. Tās apstiprina savu analīzi, saskaņā ar kuru investīciju dotācijas un kapitālieguldījumi, kuru dēļ tiek izdarīts šis paziņojums, ir saderīgi ar kopējo tirgu, pamatojoties uz Līguma 86. panta 2. paragrāfu un uz 87. panta 3. paragrāfa c) punktu, un norāda, ka nav prasījušas piemērot 87. panta 3. paragrāfa d) punktu attiecībā uz kultūras veicināšanu. Visbeidzot Francijas varasiestādes norāda, ka Komisijai ir jānovērtē, vai tās rīcībā esošā informācija ir pietiekama, lai noslēgtu procedūru, un ka valsts dokumenti var tikt iesniegti ACT.

V.   APSPRIEŽAMO PASĀKUMU NOVĒRTĒJUMS

| (46) | Līguma 87. panta 1. paragrāfā teikts, ka, “izņemot šajā līgumā paredzētās atļaujas atkāpties no līguma prasībām, ir nesaderīgi ar kopējo tirgu tādā mērā, kādā tie skar sakarus starp dalībvalstīm, tādi finansiāli atbalsti, kas ir pašas valsts piešķirti vai piešķirti, izmantojot valsts līdzekļus vienalga kādā formā, un kas kropļo vai draud kropļot konkurenci, radot labvēlīgus apstākļus atsevišķiem uzņēmumiem vai ražojumiem”. |
| --- | --- |

(46)

Līguma 87. panta 1. paragrāfā teikts, ka, “izņemot šajā līgumā paredzētās atļaujas atkāpties no līguma prasībām, ir nesaderīgi ar kopējo tirgu tādā mērā, kādā tie skar sakarus starp dalībvalstīm, tādi finansiāli atbalsti, kas ir pašas valsts piešķirti vai piešķirti, izmantojot valsts līdzekļus vienalga kādā formā, un kas kropļo vai draud kropļot konkurenci, radot labvēlīgus apstākļus atsevišķiem uzņēmumiem vai ražojumiem”.

| (47) | Tādējādi, lai kāds finanšu pasākums veidotu valsts finansiālu atbalstu Līguma 87. panta 1. paragrāfa nozīmē, vienlaikus jāizpilda sekojoši nosacījumi:






  — | finansiālajam atbalstam ir jātiek piešķirtam no dalībvalsts ar valsts līdzekļu palīdzību, |
| --- | --- | --- |

(47)

Tādējādi, lai kāds finanšu pasākums veidotu valsts finansiālu atbalstu Līguma 87. panta 1. paragrāfa nozīmē, vienlaikus jāizpilda sekojoši nosacījumi:

—

finansiālajam atbalstam ir jātiek piešķirtam no dalībvalsts ar valsts līdzekļu palīdzību,

| — | finansiālajam atbalstam ir jārada labvēlīgi apstākļi atsevišķiem uzņēmumiem vai sektoriem un tādējādi ir jārada vai jādraud radīt konkurences kropļošana, |
| --- | --- |

—

finansiālajam atbalstam ir jārada labvēlīgi apstākļi atsevišķiem uzņēmumiem vai sektoriem un tādējādi ir jārada vai jādraud radīt konkurences kropļošana,

| — | finansiālajam atbalstam ir jāskar sakari starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

—

finansiālajam atbalstam ir jāskar sakari starp dalībvalstīm.

A.   Par valsts līdzekļiem

| (48) | Subsīdijas un kapitālieguldījumi, kuru dēļ notiek šis paziņojums, nāk no valsts budžeta. Šo subsīdiju un dotāciju piešķiršana izrietēja vai nu no likumdošanas akta vai no reglamentējoša akta. Tādējādi apspriežamo pasākumu valsts līdzekļu raksturs un valsts vainošana par tiem nerada nekādas šaubas. |
| --- | --- |

(48)

Subsīdijas un kapitālieguldījumi, kuru dēļ notiek šis paziņojums, nāk no valsts budžeta. Šo subsīdiju un dotāciju piešķiršana izrietēja vai nu no likumdošanas akta vai no reglamentējoša akta. Tādējādi apspriežamo pasākumu valsts līdzekļu raksturs un valsts vainošana par tiem nerada nekādas šaubas.

B.   Par selektīvo priekšrocību un konkurences kropļošanu

| (49) | Visas subsīdijas, ko saņēmuši kanāli France 2 un France 3 no 1988. līdz 1994. gadam, veidoja abu sabiedrisko kanālu finanšu līdzekļus, ar kuriem, tos iegūstot savā rīcībā, tie varēja finansēt savu darbību vai investēt, un ko tie saņēma bez nepieciešamības tos ņemt no saviem pašu resursiem, ne aizņemties tirgū. Tātad šīs subsīdijas deva priekšrocību. Cita starpā tā ir selektīva, jo to saņēma vienīgi šie divi sabiedriskie televīzijas kanāli un nevis visi televīzijas operatori, vai tie būtu sabiedriski vai privāti. |
| --- | --- |

(49)

Visas subsīdijas, ko saņēmuši kanāli France 2 un France 3 no 1988. līdz 1994. gadam, veidoja abu sabiedrisko kanālu finanšu līdzekļus, ar kuriem, tos iegūstot savā rīcībā, tie varēja finansēt savu darbību vai investēt, un ko tie saņēma bez nepieciešamības tos ņemt no saviem pašu resursiem, ne aizņemties tirgū. Tātad šīs subsīdijas deva priekšrocību. Cita starpā tā ir selektīva, jo to saņēma vienīgi šie divi sabiedriskie televīzijas kanāli un nevis visi televīzijas operatori, vai tie būtu sabiedriski vai privāti.

| (50) | Laikā no 1988. līdz 1994. gadam valsts arīdzan piešķīra kanālam France 2 trīs kapitālieguldījumus. Komisija parasti uzskata, ka kāda uzņēmuma kapitāla finansiāla atbalstīšana no valsts puses nerada selektīvo priekšrocību šim uzņēmumam, ja šī finansiālā atbalstīšana tiek īstenota apstākļos, kas ir pieņemami kādam privātam investoram, kurš darbojas normālos tirgus ekonomikas apstākļos. Šī privātā investora pārbaude tirgus ekonomikā pati sava rakstura dēļ nevar tikt piemērota citādi kā vien komerciālā darbībā, no kuras iepriekš rēķinās saņemt normālu ienesīgumu. Šajā gadījumā kanāla France 2 darbībai ir koncepcija un televīzijas raidījumu programmas sastādīšana atbilstoši uzdevumiem, ko kanālam ir uzticējusi valsts, un liela daļa tā darbības tādēļ tiek tieši finansēta no valsts caur abonentmaksām. Kanāla programmas sastādīšanai nav mērķa palielināt ieņēmumus no reklāmas. Piešķirot kapitālu kanālam France 2, pirmais valsts mērķis tātad nebija gūt optimālu ienesīgumu. Tādējādi valsts nepiešķīra šos kapitālieguldījumus kanālam France 2 ar līdzīgu motivāciju, kāda būtu privātam investoram tirgus ekonomikā. Savos novērojumos, kas datēti ar 1996. gada 20. decembri un 1999. gada 29. aprīli, Francijas varasiestādes bija izvirzījušas argumentu, saskaņā ar kuru valsts bija rīkojusies kā privāts investors tirgus ekonomikā. Tomēr tas izrādās pretrunīgi, dažos novērojumos apgalvot, ka valsts ir rīkojusies kā privāts investors tirgus ekonomikā, un novērojumos par pārbaudes formālās procedūras uzsākšanu uzsvērt, ka valsts iesaistīšanās par labu kanālam France 2 ir notikusi, ievērojot vadlīniju kritērijus par finansiālu atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai. Tiešām, vadlīnijas tiek piemērotas, ja tiek uzdots jautājums par finansiālu atbalstu glābšanai un pārstrukturēšanai un nevis par iejaukšanos, kas atbilst privāta investora iesaistīšanās veidam tirgus ekonomikā. |
| --- | --- |

(50)

Laikā no 1988. līdz 1994. gadam valsts arīdzan piešķīra kanālam France 2 trīs kapitālieguldījumus. Komisija parasti uzskata, ka kāda uzņēmuma kapitāla finansiāla atbalstīšana no valsts puses nerada selektīvo priekšrocību šim uzņēmumam, ja šī finansiālā atbalstīšana tiek īstenota apstākļos, kas ir pieņemami kādam privātam investoram, kurš darbojas normālos tirgus ekonomikas apstākļos. Šī privātā investora pārbaude tirgus ekonomikā pati sava rakstura dēļ nevar tikt piemērota citādi kā vien komerciālā darbībā, no kuras iepriekš rēķinās saņemt normālu ienesīgumu. Šajā gadījumā kanāla France 2 darbībai ir koncepcija un televīzijas raidījumu programmas sastādīšana atbilstoši uzdevumiem, ko kanālam ir uzticējusi valsts, un liela daļa tā darbības tādēļ tiek tieši finansēta no valsts caur abonentmaksām. Kanāla programmas sastādīšanai nav mērķa palielināt ieņēmumus no reklāmas. Piešķirot kapitālu kanālam France 2, pirmais valsts mērķis tātad nebija gūt optimālu ienesīgumu. Tādējādi valsts nepiešķīra šos kapitālieguldījumus kanālam France 2 ar līdzīgu motivāciju, kāda būtu privātam investoram tirgus ekonomikā. Savos novērojumos, kas datēti ar 1996. gada 20. decembri un 1999. gada 29. aprīli, Francijas varasiestādes bija izvirzījušas argumentu, saskaņā ar kuru valsts bija rīkojusies kā privāts investors tirgus ekonomikā. Tomēr tas izrādās pretrunīgi, dažos novērojumos apgalvot, ka valsts ir rīkojusies kā privāts investors tirgus ekonomikā, un novērojumos par pārbaudes formālās procedūras uzsākšanu uzsvērt, ka valsts iesaistīšanās par labu kanālam France 2 ir notikusi, ievērojot vadlīniju kritērijus par finansiālu atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai. Tiešām, vadlīnijas tiek piemērotas, ja tiek uzdots jautājums par finansiālu atbalstu glābšanai un pārstrukturēšanai un nevis par iejaukšanos, kas atbilst privāta investora iesaistīšanās veidam tirgus ekonomikā.

| (51) | Tomēr, tā kā Francijas varasiestādes ir piesaukušas līdzību starp savu rīcību attiecībā pret kanālu France 2 un privāta investora rīcību tirgus ekonomikā, pienākas izanalizēt šo argumentu. Lai novērtētu, vai šie kapitālieguldījumi ir piešķirti normālos tirgus apstākļos, jāanalizē saņēmēja ekonomiskie rezultāti laikposmā pirms kapitālieguldījumu piešķiršanas, kā arī finanšu perspektīvas, kas paredzētas, pamatojoties uz tirgus prognozēm. Šajā gadījumā 3. tabula parāda, kādi ir bijuši kanāla France 2 neto rezultāti pirms un pēc trīs kapitālieguldījumu piešķiršanas.
  3. TABULA
  Kanāla France 2 finanšu dati 1988.-1994. gadam













  (miljonos FRF) |
| --- | --- |
| | 1988 | 1989 | 1990 | 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 |
| Apgrozījums | 2 835,66 | 2 878,81 | 3 047,18 | 3 414,15 | 4 393,52 | 4 367,65 | 4 935,79 | 5 073,76 |
| Finanšu gada rezultāts | – 99,92 | – 329,19 | – 744,25 | – 92,92 | 75,51 | 52,01 | 73,13 | 60,73 |
| Avots: Kanāla France 2 saimnieciskās darbības bilance |

(51)

Tomēr, tā kā Francijas varasiestādes ir piesaukušas līdzību starp savu rīcību attiecībā pret kanālu France 2 un privāta investora rīcību tirgus ekonomikā, pienākas izanalizēt šo argumentu. Lai novērtētu, vai šie kapitālieguldījumi ir piešķirti normālos tirgus apstākļos, jāanalizē saņēmēja ekonomiskie rezultāti laikposmā pirms kapitālieguldījumu piešķiršanas, kā arī finanšu perspektīvas, kas paredzētas, pamatojoties uz tirgus prognozēm. Šajā gadījumā 3. tabula parāda, kādi ir bijuši kanāla France 2 neto rezultāti pirms un pēc trīs kapitālieguldījumu piešķiršanas.

3. TABULA

Kanāla France 2 finanšu dati 1988.-1994. gadam

(miljonos FRF)

1988

1989

1990

1991

1992

1993

1994

1995

Apgrozījums

2 835,66

2 878,81

3 047,18

3 414,15

4 393,52

4 367,65

4 935,79

5 073,76

Finanšu gada rezultāts

– 99,92

– 329,19

– 744,25

– 92,92

75,51

52,01

73,13

60,73

Avots: Kanāla France 2 saimnieciskās darbības bilance

| (52) | Kā izriet no 3. tabulas, kanāls France 2 nav bijis rentabls kapitālieguldījumu saņemšanas laikā. Francijas varasiestādes, ņemot vērā kanāla iepriekšējos rezultātus, nevarēja gaidīt investīcijām pamatotu ienesīguma līmeni. Tās arī nevarēja gaidīt investīciju normālu atguvi, pamatojoties uz uzņēmuma finanšu perspektīvām vai tirgus prognozēm. Ir taisnība, ka kanāla France 2 dzīvotspēja tika panākta tikai no 1992. gada pēc dažus gadus ilgiem zaudējumiem, tomēr nelielā peļņa, ko kanāls ieguva, bija iespējama, tikai pateicoties valsts piešķirtajiem papildu kapitāla finansiālajiem atbalstiem 1993. un 1994. gadā. Izrietoši Francijas varasiestāžu arguments, saskaņā ar kuru kanālam France 2 piešķirtajiem kapitālieguldījumiem jātiek uzskatītiem kā normālām tirgus investīcijām, nevar tikt pieņemts. |
| --- | --- |

(52)

Kā izriet no 3. tabulas, kanāls France 2 nav bijis rentabls kapitālieguldījumu saņemšanas laikā. Francijas varasiestādes, ņemot vērā kanāla iepriekšējos rezultātus, nevarēja gaidīt investīcijām pamatotu ienesīguma līmeni. Tās arī nevarēja gaidīt investīciju normālu atguvi, pamatojoties uz uzņēmuma finanšu perspektīvām vai tirgus prognozēm. Ir taisnība, ka kanāla France 2 dzīvotspēja tika panākta tikai no 1992. gada pēc dažus gadus ilgiem zaudējumiem, tomēr nelielā peļņa, ko kanāls ieguva, bija iespējama, tikai pateicoties valsts piešķirtajiem papildu kapitāla finansiālajiem atbalstiem 1993. un 1994. gadā. Izrietoši Francijas varasiestāžu arguments, saskaņā ar kuru kanālam France 2 piešķirtajiem kapitālieguldījumiem jātiek uzskatītiem kā normālām tirgus investīcijām, nevar tikt pieņemts.

| (53) | Komisija tātad uzskata, ka privāts investors tirgus ekonomikā nebūtu piešķīris kanālam France 2 kapitālieguldījumus, līdzīgus tiem, ko izmaksāja valsts 1991., 1993. un 1994. gadā. Tādējādi tie šajā kontekstā rada kanālam France 2 selektīva pieauguma priekšrocību, tā kā France 2 ir vienīgais televīzijas kanāls, kas saņēmis šādu finansiālu kapitāla atbalstu savas darbības finansēšanai. |
| --- | --- |

(53)

Komisija tātad uzskata, ka privāts investors tirgus ekonomikā nebūtu piešķīris kanālam France 2 kapitālieguldījumus, līdzīgus tiem, ko izmaksāja valsts 1991., 1993. un 1994. gadā. Tādējādi tie šajā kontekstā rada kanālam France 2 selektīva pieauguma priekšrocību, tā kā France 2 ir vienīgais televīzijas kanāls, kas saņēmis šādu finansiālu kapitāla atbalstu savas darbības finansēšanai.

| (54) | Cita starpā pienākas pārbaudīt, vai izpildīts nosacījums, kas attiecas uz piešķirto priekšrocību, attiecībā uz kumulatīvajiem nosacījumiem, ko noteikusi Eiropas Kopienu justīciju tiesa Altmark spriedumā (9). Šie nosacījumi ir šādi:






  — | uzņēmumam, kas saņēmis maksājumu, patiešām bija uzdots izpildīt sabiedrisko pakalpojumu prasības, un šīs prasības ir tikušas skaidri definētas, |
| --- | --- | --- |

(54)

Cita starpā pienākas pārbaudīt, vai izpildīts nosacījums, kas attiecas uz piešķirto priekšrocību, attiecībā uz kumulatīvajiem nosacījumiem, ko noteikusi Eiropas Kopienu justīciju tiesa Altmark spriedumā (9). Šie nosacījumi ir šādi:

—

uzņēmumam, kas saņēmis maksājumu, patiešām bija uzdots izpildīt sabiedrisko pakalpojumu prasības, un šīs prasības ir tikušas skaidri definētas,

| — | parametri, uz kuriem pamatojoties tika aprēķināta kompensācija, tikuši iepriekš noteikti objektīvā un pārredzamā veidā, lai izvairītos no iespējas, ka tie saturētu ekonomisku priekšrocību, kas varētu protežēt maksājumu saņēmušo uzņēmumu attiecībā pret konkurējošajiem uzņēmumiem, |
| --- | --- |

—

parametri, uz kuriem pamatojoties tika aprēķināta kompensācija, tikuši iepriekš noteikti objektīvā un pārredzamā veidā, lai izvairītos no iespējas, ka tie saturētu ekonomisku priekšrocību, kas varētu protežēt maksājumu saņēmušo uzņēmumu attiecībā pret konkurējošajiem uzņēmumiem,

| — | kompensācija nepārsniedz nepieciešamo, lai nosegtu visas vai daļu izmaksu, ko radījusi sabiedrisko pakalpojumu prasību izpildīšana, ņemot vērā ar to saistītos ieņēmumus, kā arī saprātīgu peļņu par šo prasību izpildīšanu, |
| --- | --- |

—

kompensācija nepārsniedz nepieciešamo, lai nosegtu visas vai daļu izmaksu, ko radījusi sabiedrisko pakalpojumu prasību izpildīšana, ņemot vērā ar to saistītos ieņēmumus, kā arī saprātīgu peļņu par šo prasību izpildīšanu,

| — | ja uzņēmuma izvēle nav tikusi veikta ar publiskā piedāvājuma procedūru, nepieciešamās kompensācijas līmenis ir noteikts, pamatojoties uz izmaksu analīzi, kas būtu varējušas rasties vidējam, labi pārvaldītam un atbilstoši aprīkotam uzņēmumam šo prasību izpildīšanā, ņemot vērā ar to saistītos ieņēmumus, kā arī saprātīgu peļņu par šo prasību izpildīšanu. |
| --- | --- |

—

ja uzņēmuma izvēle nav tikusi veikta ar publiskā piedāvājuma procedūru, nepieciešamās kompensācijas līmenis ir noteikts, pamatojoties uz izmaksu analīzi, kas būtu varējušas rasties vidējam, labi pārvaldītam un atbilstoši aprīkotam uzņēmumam šo prasību izpildīšanā, ņemot vērā ar to saistītos ieņēmumus, kā arī saprātīgu peļņu par šo prasību izpildīšanu.

| (55) | Šajā gadījumā Komisija uzskata, ka otrais nosacījums, kas tika izvirzīts Altmark spriedumā, nav izpildīts. Tiešām, investīciju subsīdijas un kapitālieguldījumi ir tūlītēji atbalsta pasākumi, ko piešķīrusi Francijas Valsts kanāliem France 2 un France 3, lai ļautu tiem cīnīties ar ekonomiskās situācijas sabrukšanu. Šie finansējumi tika piešķirti tikai a posteriori un lai stātos pretī neparedzētai situācijai. Tātad nevar runāt par finansējumiem, kas piešķirti atbilstoši iepriekš objektīvā un pārskatāmā veidā noteiktiem parametriem. |
| --- | --- |

(55)

Šajā gadījumā Komisija uzskata, ka otrais nosacījums, kas tika izvirzīts Altmark spriedumā, nav izpildīts. Tiešām, investīciju subsīdijas un kapitālieguldījumi ir tūlītēji atbalsta pasākumi, ko piešķīrusi Francijas Valsts kanāliem France 2 un France 3, lai ļautu tiem cīnīties ar ekonomiskās situācijas sabrukšanu. Šie finansējumi tika piešķirti tikai a posteriori un lai stātos pretī neparedzētai situācijai. Tātad nevar runāt par finansējumiem, kas piešķirti atbilstoši iepriekš objektīvā un pārskatāmā veidā noteiktiem parametriem.

| (56) | Bez tam tajā, kas attiecas uz ceturto Altmark spriedumā noteikto nosacījumu, Komisija konstatē, ka televīzijas kanāli, kam Francijas varasiestādes ir uzticējušas sabiedrisko pakalpojumu uzdevumu veikšanu, nav tikuši izvēlēti ar publiskā piedāvājuma procedūras palīdzību. Cita starpā abiem sabiedriskajiem kanāliem piešķirtās finanšu kompensācijas apjoms nav ticis noteikts, pamatojoties uz izmaksu analīzi, kas būtu radušās vidējam, labi pārvaldītam un atbilstoši aprīkotam uzņēmumam, lai izpildītu šos uzdevumus sabiedrisko pakalpojumu jomā. |
| --- | --- |

(56)

Bez tam tajā, kas attiecas uz ceturto Altmark spriedumā noteikto nosacījumu, Komisija konstatē, ka televīzijas kanāli, kam Francijas varasiestādes ir uzticējušas sabiedrisko pakalpojumu uzdevumu veikšanu, nav tikuši izvēlēti ar publiskā piedāvājuma procedūras palīdzību. Cita starpā abiem sabiedriskajiem kanāliem piešķirtās finanšu kompensācijas apjoms nav ticis noteikts, pamatojoties uz izmaksu analīzi, kas būtu radušās vidējam, labi pārvaldītam un atbilstoši aprīkotam uzņēmumam, lai izpildītu šos uzdevumus sabiedrisko pakalpojumu jomā.

| (57) | Tā kā Altmark sprieduma noteiktie kumulatīvie nosacījumi nav tikuši izpildīti, Komisija konstatē, ka subsīdijas un kapitālieguldījumi, kuru dēļ tiek izstrādāts šis paziņojums, piešķīra kanāliem France 2 un France 3 selektīvas priekšrocības Līguma 87. panta 1. paragrāfa nozīmē. |
| --- | --- |

(57)

Tā kā Altmark sprieduma noteiktie kumulatīvie nosacījumi nav tikuši izpildīti, Komisija konstatē, ka subsīdijas un kapitālieguldījumi, kuru dēļ tiek izstrādāts šis paziņojums, piešķīra kanāliem France 2 un France 3 selektīvas priekšrocības Līguma 87. panta 1. paragrāfa nozīmē.

| (58) | Cita starpā saskaņā ar Justīciju tiesas konstanto jurisprudenci (10) jebkurš valsts finansiālais atbalsts, kas stiprina kāda uzņēmuma pozīciju attiecībā pret citiem konkurējošiem uzņēmumiem Kopienas iekšienē pastāvošos sakaros, izraisa konkurences kropļošanu. 1988. gadā, sākot ar kuru sākas Komisijas pārbaude šajā lietā, audiovizuālais sektors Francijā bija atvērts konkurencei. Kanāli France 2 un France 3 konkurēja ar citiem televīzijas operatoriem, un finansiālā priekšrocība, ko tie ieguva caur finanšu pasākumiem, kuru dēļ tiek izstrādāts šis paziņojums, noteikti uzturēja vai nostiprināja to pozīciju salīdzinājumā ar konkurentu pozīcijām. Finanšu pasākumi, ko šie kanāli saņēma, tātad izraisīja konkurences kropļošanu Līguma 87. panta 1. paragrāfa nozīmē. |
| --- | --- |

(58)

Cita starpā saskaņā ar Justīciju tiesas konstanto jurisprudenci (10) jebkurš valsts finansiālais atbalsts, kas stiprina kāda uzņēmuma pozīciju attiecībā pret citiem konkurējošiem uzņēmumiem Kopienas iekšienē pastāvošos sakaros, izraisa konkurences kropļošanu. 1988. gadā, sākot ar kuru sākas Komisijas pārbaude šajā lietā, audiovizuālais sektors Francijā bija atvērts konkurencei. Kanāli France 2 un France 3 konkurēja ar citiem televīzijas operatoriem, un finansiālā priekšrocība, ko tie ieguva caur finanšu pasākumiem, kuru dēļ tiek izstrādāts šis paziņojums, noteikti uzturēja vai nostiprināja to pozīciju salīdzinājumā ar konkurentu pozīcijām. Finanšu pasākumi, ko šie kanāli saņēma, tātad izraisīja konkurences kropļošanu Līguma 87. panta 1. paragrāfa nozīmē.

C.   Sakaru ietekmēšana

| (59) | Valsts finanšu pasākums veido valsts finansiālu atbalstu Līguma 87. panta 1. paragrāfa nozīmē tikai tad, ja tas reāli vai potenciāli ietekmē sakarus starp dalībvalstīm. Ja valsts piešķirts finansiāls atbalsts stiprina kāda uzņēmuma pozīciju salīdzinājumā ar citu konkurējošu uzņēmumu pozīciju kopienas iekšienē pastāvošos sakaros, ir jāuzskata, ka šos pēdējos uzņēmumus finansiālais atbalsts ir ietekmējis (11). Justīciju tiesa ir izstrādājusi plašu interpretāciju par šo ietekmēšanas jēdzienu. Tādējādi fakts, ka attiecīgais uzņēmums pats nepiedalās eksportēšanā, neizslēdz to, ka sakari ir ietekmēti. Tiešām, ja kāda dalībvalsts piešķir finansiālu atbalstu kādam uzņēmumam, iekšējā darbība var tādējādi izrādīties uzturēta vai palielināta, kas attiecīgi samazina citās dalībvalstīs nodibinātu uzņēmumu iespējas nostiprināties šajā tirgū. Finansiālais atbalsts tādējādi ļauj paturēt daļu tirgus, kuru būtu varējuši ieņemt konkurenti, kas nodibināti citās dalībvalstīs (12). |
| --- | --- |

(59)

Valsts finanšu pasākums veido valsts finansiālu atbalstu Līguma 87. panta 1. paragrāfa nozīmē tikai tad, ja tas reāli vai potenciāli ietekmē sakarus starp dalībvalstīm. Ja valsts piešķirts finansiāls atbalsts stiprina kāda uzņēmuma pozīciju salīdzinājumā ar citu konkurējošu uzņēmumu pozīciju kopienas iekšienē pastāvošos sakaros, ir jāuzskata, ka šos pēdējos uzņēmumus finansiālais atbalsts ir ietekmējis (11). Justīciju tiesa ir izstrādājusi plašu interpretāciju par šo ietekmēšanas jēdzienu. Tādējādi fakts, ka attiecīgais uzņēmums pats nepiedalās eksportēšanā, neizslēdz to, ka sakari ir ietekmēti. Tiešām, ja kāda dalībvalsts piešķir finansiālu atbalstu kādam uzņēmumam, iekšējā darbība var tādējādi izrādīties uzturēta vai palielināta, kas attiecīgi samazina citās dalībvalstīs nodibinātu uzņēmumu iespējas nostiprināties šajā tirgū. Finansiālais atbalsts tādējādi ļauj paturēt daļu tirgus, kuru būtu varējuši ieņemt konkurenti, kas nodibināti citās dalībvalstīs (12).

| (60) | Šīs jurisprudences gaismā Paziņojums pasludina, ka “vispārējā veidā var tātad uzskatīt, ka valsts finansējums radioraidīšanas sabiedriskajām organizācijām ietekmē sakarus starp dalībvalstīm. Konkrētais acīmredzami ir tāds gadījums tajā, kas attiecas uz izplatīšanas tiesību iegādāšanos un pārdošanu, kas bieži notiek starptautiskā līmenī. Arīdzan reklāmai tādu sabiedrisko radioizplatītāju gadījumā, kuriem ir atļauts pārdot reklāmas laukumus, ir pārrobežu ietekme, konkrēti vienas valodas zonās, kas stiepjas abās pusēs valstu robežām. Bez tam komerciālo radioizplatītāju akcionāru kopuma struktūra var ietvert vairākas dalībvalstis” (13). |
| --- | --- |

(60)

Šīs jurisprudences gaismā Paziņojums pasludina, ka “vispārējā veidā var tātad uzskatīt, ka valsts finansējums radioraidīšanas sabiedriskajām organizācijām ietekmē sakarus starp dalībvalstīm. Konkrētais acīmredzami ir tāds gadījums tajā, kas attiecas uz izplatīšanas tiesību iegādāšanos un pārdošanu, kas bieži notiek starptautiskā līmenī. Arīdzan reklāmai tādu sabiedrisko radioizplatītāju gadījumā, kuriem ir atļauts pārdot reklāmas laukumus, ir pārrobežu ietekme, konkrēti vienas valodas zonās, kas stiepjas abās pusēs valstu robežām. Bez tam komerciālo radioizplatītāju akcionāru kopuma struktūra var ietvert vairākas dalībvalstis” (13).

| (61) | Savā informācijas rīkojumā (14) un Paziņojumā par pārbaudes formālās procedūras uzsākšanu Komisija ir ilgstoši izskatījusi šo jautājumu par sakaru ietekmēšanu. Audiovizuālo tiesību iepirkšanas un programmu pārdošanas tirgiem ir starptautiska dimensija, pat ja tiesības un programmas parasti tiek iegūtas noteiktam ģeogrāfiskam tirgum. Finanšu resursi, kas tika piešķirti kanāliem France 2 un France 3, tiem deva papildu konkurences līdzekļus, lai iegādātos audiovizuālās tiesības un investētu programmās, kas pēc tam tika piedāvātas pārdošanā. Cita starpā apspriežamie finansiālā atbalsta pasākumi novietoja kanālus France 2 un France 3 izdevīgākā pozīcijā nekā to konkurentus Kopienā, attiecīgi samazinot šo pēdējo iespējas nostiprināties Francijā. Šajā jautājumā jāatzīmē, ka daļā šajā lēmumā izskatītā laikposma kāda audiovizuālā grupa, kas darbojas vairākās dalībvalstīs, bija akcionāre Francijas kanālam Cinq, kurš bankrotēja 1992. gadā. |
| --- | --- |

(61)

Savā informācijas rīkojumā (14) un Paziņojumā par pārbaudes formālās procedūras uzsākšanu Komisija ir ilgstoši izskatījusi šo jautājumu par sakaru ietekmēšanu. Audiovizuālo tiesību iepirkšanas un programmu pārdošanas tirgiem ir starptautiska dimensija, pat ja tiesības un programmas parasti tiek iegūtas noteiktam ģeogrāfiskam tirgum. Finanšu resursi, kas tika piešķirti kanāliem France 2 un France 3, tiem deva papildu konkurences līdzekļus, lai iegādātos audiovizuālās tiesības un investētu programmās, kas pēc tam tika piedāvātas pārdošanā. Cita starpā apspriežamie finansiālā atbalsta pasākumi novietoja kanālus France 2 un France 3 izdevīgākā pozīcijā nekā to konkurentus Kopienā, attiecīgi samazinot šo pēdējo iespējas nostiprināties Francijā. Šajā jautājumā jāatzīmē, ka daļā šajā lēmumā izskatītā laikposma kāda audiovizuālā grupa, kas darbojas vairākās dalībvalstīs, bija akcionāre Francijas kanālam Cinq, kurš bankrotēja 1992. gadā.

| (62) | Sekojošas subsīdijas un kapitālieguldījumi, ko saņēma kanāli France 2 un France 3, tiešām ietekmēja sakarus starp dalībvalstīm Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(62)

Sekojošas subsīdijas un kapitālieguldījumi, ko saņēma kanāli France 2 un France 3, tiešām ietekmēja sakarus starp dalībvalstīm Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē.

| (63) | Ņemot vērā šos apsvērumus, nākas secināt, ka Francijas varasiestāžu piešķirtās subsīdijas kanāliem France 2 un France 3, kā arī kanālam France 2 no 1988. gada līdz 1994. gadam piešķirtie kapitālieguldījumi veido valsts finansiālus atbalstus Līguma nozīmē. |
| --- | --- |

(63)

Ņemot vērā šos apsvērumus, nākas secināt, ka Francijas varasiestāžu piešķirtās subsīdijas kanāliem France 2 un France 3, kā arī kanālam France 2 no 1988. gada līdz 1994. gadam piešķirtie kapitālieguldījumi veido valsts finansiālus atbalstus Līguma nozīmē.

VI.   VISPĀRĒJU EKONOMISKO INTEREŠU PAKALPOJUMU PĀRRAUDZĪŠANAS PIEŠĶIRŠANA KANĀLIEM FRANCE 2 UN FRANCE 3

| (64) | Līguma 86. panta 2. punktā teikts, ka “uzņēmumi, kuriem uzticēta vispārēju ekonomisko interešu pakalpojumu pārraudzīšana vai kas uzrāda fiskālā monopola raksturu, ir pakļauti šī līguma noteikumiem, konkrēti konkurences noteikumiem, tādā mērā, cik šo noteikumu piemērošana neizjauc likumīgu un faktisku īpašā uzdevuma izpildīšanu, kas tiem ir ticis uzticēts. Sakaru attīstīšana nedrīkst tikt ietekmēta tādā veidā, kas ir pretējs Kopienas interesēm”. |
| --- | --- |

(64)

Līguma 86. panta 2. punktā teikts, ka “uzņēmumi, kuriem uzticēta vispārēju ekonomisko interešu pakalpojumu pārraudzīšana vai kas uzrāda fiskālā monopola raksturu, ir pakļauti šī līguma noteikumiem, konkrēti konkurences noteikumiem, tādā mērā, cik šo noteikumu piemērošana neizjauc likumīgu un faktisku īpašā uzdevuma izpildīšanu, kas tiem ir ticis uzticēts. Sakaru attīstīšana nedrīkst tikt ietekmēta tādā veidā, kas ir pretējs Kopienas interesēm”.

| (65) | Saskaņā ar konstantu jurisprudenci Līguma 86. pants apstiprina uzņēmumiem, kam uzticēta vispārēju ekonomisko interešu pakalpojumu pārraudzīšana, atļauju atkāpties no līguma prasībām par valsts finansiālu atbalstu aizliegumu (15)
  Altmark spriedums skaidri apstiprina, ka valsts finansiāls atbalsts, kas kompensē izmaksas, kas radušās uzņēmumam vispārēju ekonomisko interešu pakalpojuma piegādāšanai, var tik uzskatīts kā saderīgs ar kopējo tirgu, ja Līguma 86. panta 2. punktā noteiktie nosacījumi ir tikuši ievēroti. |
| --- | --- |

(65)

Saskaņā ar konstantu jurisprudenci Līguma 86. pants apstiprina uzņēmumiem, kam uzticēta vispārēju ekonomisko interešu pakalpojumu pārraudzīšana, atļauju atkāpties no līguma prasībām par valsts finansiālu atbalstu aizliegumu (15)
  Altmark spriedums skaidri apstiprina, ka valsts finansiāls atbalsts, kas kompensē izmaksas, kas radušās uzņēmumam vispārēju ekonomisko interešu pakalpojuma piegādāšanai, var tik uzskatīts kā saderīgs ar kopējo tirgu, ja Līguma 86. panta 2. punktā noteiktie nosacījumi ir tikuši ievēroti.

| (66) | Saskaņā ar konstantu jurisprudenci (16) Līguma 86. pants veido likumu pārkāpjošu nosacījumu, kas jāinterpretē ierobežojošā veidā. Tiesa precizēja, ka nepieciešams, lai visi sekojošie apstākļi tiktu apvienoti, lai kāds pasākums varētu saņemt šo atļauju atkāpties no līguma prasībām:






  — | apspriežamajam pakalpojumam jābūt vispārējo ekonomisko interešu pakalpojumam un jābūt skaidri definētam kā tādam no valsts puses, |
| --- | --- | --- |

(66)

Saskaņā ar konstantu jurisprudenci (16) Līguma 86. pants veido likumu pārkāpjošu nosacījumu, kas jāinterpretē ierobežojošā veidā. Tiesa precizēja, ka nepieciešams, lai visi sekojošie apstākļi tiktu apvienoti, lai kāds pasākums varētu saņemt šo atļauju atkāpties no līguma prasībām:

—

apspriežamajam pakalpojumam jābūt vispārējo ekonomisko interešu pakalpojumam un jābūt skaidri definētam kā tādam no valsts puses,

| — | attiecīgajam uzņēmumam jābūt tādam, kam valsts ir skaidri uzticējusi minētā pakalpojuma piegādāšanu, |
| --- | --- |

—

attiecīgajam uzņēmumam jābūt tādam, kam valsts ir skaidri uzticējusi minētā pakalpojuma piegādāšanu,

| — | Līguma konkurences noteikumu piemērošanai jāizjauc īpašā uzdevuma izpildīšana, kas ir uzticēts uzņēmumam, un atkāpšanās no līguma prasībām nedrīkst ietekmēt sakaru attīstīšanu veidā, kas ir pretējs Kopienas interesēm. |
| --- | --- |

—

Līguma konkurences noteikumu piemērošanai jāizjauc īpašā uzdevuma izpildīšana, kas ir uzticēts uzņēmumam, un atkāpšanās no līguma prasībām nedrīkst ietekmēt sakaru attīstīšanu veidā, kas ir pretējs Kopienas interesēm.

| (67) | Paziņojums nosaka principus un metodes, pēc kurām Komisija plāno vadīties, lai uzraudzītu šo nosacījumu ievērošanu radio apraides jomā. Šajā gadījumā Komisijai jāpanāk, ka:






  — | televīzijas kanālu France 2 un France 3 darbība veido sabiedrisku pakalpojumu jomas darbību un ka to uzdevumi sabiedrisko pakalpojumu jomā ir skaidri definēti (nodefinēšana), |
| --- | --- | --- |

(67)

Paziņojums nosaka principus un metodes, pēc kurām Komisija plāno vadīties, lai uzraudzītu šo nosacījumu ievērošanu radio apraides jomā. Šajā gadījumā Komisijai jāpanāk, ka:

—

televīzijas kanālu France 2 un France 3 darbība veido sabiedrisku pakalpojumu jomas darbību un ka to uzdevumi sabiedrisko pakalpojumu jomā ir skaidri definēti (nodefinēšana),

| — | kanāli France 2 un France 3 ir tikuši iesaistīti šajos uzdevumos sabiedrisko pakalpojumu jomā ar oficiālu aktu (mandāts un kontrole), |
| --- | --- |

—

kanāli France 2 un France 3 ir tikuši iesaistīti šajos uzdevumos sabiedrisko pakalpojumu jomā ar oficiālu aktu (mandāts un kontrole),

| — | finansiālā kompensācija, kas tiem tikusi piešķirta, ir proporcionāla to darbības sabiedrisko pakalpojumu jomā neto izmaksai (proporcionalitāte). |
| --- | --- |

—

finansiālā kompensācija, kas tiem tikusi piešķirta, ir proporcionāla to darbības sabiedrisko pakalpojumu jomā neto izmaksai (proporcionalitāte).

| (68) | Veicot savu analīzi, Komisijai jāņem vērā arīdzan Protokols. Tas atgādina, ka sabiedrisko pakalpojumu radio apraide ir tieši saistīta ar katras sabiedrības demokrātijas, sociālajām un kultūras vajadzībām, kā arī ar vajadzību saglabāt plurālismu mēdijos. Tas vēl precīzāk formulē, ka dalībvalstis ir kompetentas, lai “piešķirtu sabiedrisko pakalpojumu finansējumu radio apraidei tādā mērā, cik šis finansējums ir piešķirts radio organizācijām to sabiedrisko pakalpojumu uzdevumu izpildīšanai, kādus tos ir piešķīrusi, noteikusi un organizējusi katra dalībvalsts, un tādā mērā, cik šis finansējums nepasliktina sakaru un konkurences apstākļus Kopienā veidā, kas būtu pretējs vispārējām interesēm, tā kā ir nolemts, ka šī sabiedrisko pakalpojumu mandāta īstenošanai ir jātiek ņemtai vērā”. |
| --- | --- |

(68)

Veicot savu analīzi, Komisijai jāņem vērā arīdzan Protokols. Tas atgādina, ka sabiedrisko pakalpojumu radio apraide ir tieši saistīta ar katras sabiedrības demokrātijas, sociālajām un kultūras vajadzībām, kā arī ar vajadzību saglabāt plurālismu mēdijos. Tas vēl precīzāk formulē, ka dalībvalstis ir kompetentas, lai “piešķirtu sabiedrisko pakalpojumu finansējumu radio apraidei tādā mērā, cik šis finansējums ir piešķirts radio organizācijām to sabiedrisko pakalpojumu uzdevumu izpildīšanai, kādus tos ir piešķīrusi, noteikusi un organizējusi katra dalībvalsts, un tādā mērā, cik šis finansējums nepasliktina sakaru un konkurences apstākļus Kopienā veidā, kas būtu pretējs vispārējām interesēm, tā kā ir nolemts, ka šī sabiedrisko pakalpojumu mandāta īstenošanai ir jātiek ņemtai vērā”.

A.   Kanālu France 2 un France 3 sabiedrisko pakalpojumu nodefinēšana

| (69) | Pamatojoties uz Protokolu un Paziņojumu, sabiedrisko pakalpojumu nodefinēšana ir jāuzņemas dalībvalstīm. Paziņojums norāda, ka, “ņemot vērā radio apraides sektora īpašo raksturu, “plaša” definīcija, kas piešķirtu kādai konkrētai radio apraides organizācijai uzdevumu piegādāt līdzsvaroti un vispusīgi sastādītu programmu, piemērojot savu mandātu, tajā pašā laikā saglabājot zināmu reitinga līmeni, var tikt uzskatīta, ņemot vērā protokola izskaidrojošos nosacījumus, kā likumīfa attiecībā uz Līguma 86. panta 2. paragrāfu ir tajā, ka tā vienlaikus censtos nodrošināt sabiedrības demokrātijas, sociālo un kultūras prasību apmierināšanu un garantēt plurālismu, tostarp kultūru un valodu dažādību” (17). Visbeidzot pienākas atgādināt, ka sabiedrisko pakalpojumu nodefinēšanas jomā radio apraides sektorā Komisijas loma aprobežojas ar acīmredzamu kļūdu kontrolēšanu (18). |
| --- | --- |

(69)

Pamatojoties uz Protokolu un Paziņojumu, sabiedrisko pakalpojumu nodefinēšana ir jāuzņemas dalībvalstīm. Paziņojums norāda, ka, “ņemot vērā radio apraides sektora īpašo raksturu, “plaša” definīcija, kas piešķirtu kādai konkrētai radio apraides organizācijai uzdevumu piegādāt līdzsvaroti un vispusīgi sastādītu programmu, piemērojot savu mandātu, tajā pašā laikā saglabājot zināmu reitinga līmeni, var tikt uzskatīta, ņemot vērā protokola izskaidrojošos nosacījumus, kā likumīfa attiecībā uz Līguma 86. panta 2. paragrāfu ir tajā, ka tā vienlaikus censtos nodrošināt sabiedrības demokrātijas, sociālo un kultūras prasību apmierināšanu un garantēt plurālismu, tostarp kultūru un valodu dažādību” (17). Visbeidzot pienākas atgādināt, ka sabiedrisko pakalpojumu nodefinēšanas jomā radio apraides sektorā Komisijas loma aprobežojas ar acīmredzamu kļūdu kontrolēšanu (18).

| (70) | Francijas 1986. gada 30. septembra Likuma Nr. 86-1067 par komunikāciju brīvību 48. pantā izdarīta atsauce uz kanālu France 2 un France 3“izglītojošo, kultūras un sociālo uzdevumu” Minētā likuma 54., 55. un 56. pants precīzi nosaka atsevišķus kanālu France 2 un France 3 uzdevumus valdības paziņojumu, parlamenta debašu un tādu raidījumu izplatīšanas jomā, kas veltīti politiskai izglītošanai, arodbiedrību un profesionālajām organizācijām, kā arī galvenajām reliģijām, kas tiek praktizētas Francijā. |
| --- | --- |

(70)

Francijas 1986. gada 30. septembra Likuma Nr. 86-1067 par komunikāciju brīvību 48. pantā izdarīta atsauce uz kanālu France 2 un France 3“izglītojošo, kultūras un sociālo uzdevumu” Minētā likuma 54., 55. un 56. pants precīzi nosaka atsevišķus kanālu France 2 un France 3 uzdevumus valdības paziņojumu, parlamenta debašu un tādu raidījumu izplatīšanas jomā, kas veltīti politiskai izglītošanai, arodbiedrību un profesionālajām organizācijām, kā arī galvenajām reliģijām, kas tiek praktizētas Francijā.

| (71) | Sabiedrisko pakalpojumu uzdevumi kanāliem France 2 un France 3 pēc tam ir detalizēti izklāstīti katra kanāla tipveida nosacījumos. Kanāla France 21987. gada 28. augusta uzdevumu tipveida nosacījumu 3. pantā teikts, ka “sabiedrība izstrādā un programmē savus raidījumus, rūpējoties par to, lai visām sabiedriskās informācijas sastāvdaļām tiktu piedāvāts kultūras un izklaides jomas bagātinājums saistībā ar kultūras, izglītojošo un sociālo uzdevumu, kas tai ir piešķirts ar likumu”, un ka tā “nodrošina konkrēti ar savām programmām kultūrvēsturiskā mantojuma novērtēšanu un ņem dalību tā bagātināšanā, radot jaunus audiovizuālos produktus, ko tā piedāvā savā ēterā”. Kanāla France 31987. gada 28. augusta, uzdevumu tipveida nosacījumu 3. pants atkārto šīs divas rindkopas un pievieno trešo, saskaņā ar kuru “sabiedrība izstrādā un programmē savus raidījumus par dzīvi reģionos, tādējādi veicinot kulturālo, sociālo un profesionālo kopienu, kā arī garīguma un filozofijas ģimeņu izteikšanos un informēšanu”. |
| --- | --- |

(71)

Sabiedrisko pakalpojumu uzdevumi kanāliem France 2 un France 3 pēc tam ir detalizēti izklāstīti katra kanāla tipveida nosacījumos. Kanāla France 21987. gada 28. augusta uzdevumu tipveida nosacījumu 3. pantā teikts, ka “sabiedrība izstrādā un programmē savus raidījumus, rūpējoties par to, lai visām sabiedriskās informācijas sastāvdaļām tiktu piedāvāts kultūras un izklaides jomas bagātinājums saistībā ar kultūras, izglītojošo un sociālo uzdevumu, kas tai ir piešķirts ar likumu”, un ka tā “nodrošina konkrēti ar savām programmām kultūrvēsturiskā mantojuma novērtēšanu un ņem dalību tā bagātināšanā, radot jaunus audiovizuālos produktus, ko tā piedāvā savā ēterā”. Kanāla France 31987. gada 28. augusta, uzdevumu tipveida nosacījumu 3. pants atkārto šīs divas rindkopas un pievieno trešo, saskaņā ar kuru “sabiedrība izstrādā un programmē savus raidījumus par dzīvi reģionos, tādējādi veicinot kulturālo, sociālo un profesionālo kopienu, kā arī garīguma un filozofijas ģimeņu izteikšanos un informēšanu”.

| (72) | Aptuveni divdesmit rakstu sekojoši precīzāk apraksta šo sabiedrisko pakalpojumu uzdevumu saturu: plurālistiska domu un viedokļu virzienu izteikšana, godīgums, neatkarība un informācijas plurālisms, piemērošanās tehnoloģijas izmaiņām, programmu piemērošana nedzirdīgu un vājdzirdīgu personu grūtībām, valdības paziņojumu, galveno parlamenta debašu, kā arī tādu raidījumu izplatīšana, kas veltīti politiskai izglītošanai, arodbiedrību un profesionālajām organizācijām un galvenajām reliģijām, kas tiek praktizētas Francijā, paziņojumu izplatīšana, kas veltīti svarīgiem nacionāliem jautājumiem, ceļu drošībai, un tādu raidījumu izplatīšana, kas veltīti patērētāju informēšanai, izglītojošu un sociālu raidījumu izplatīšana; tās ir prasības, kas saistītas ar dokumentālo filmu, informatīvo programmu, teātru, mūzikas, dejas, izklaides, sporta programmu, bērnu un pusaudžu raidījumu un dramatizējumu izplatīšanu un raksturu. |
| --- | --- |

(72)

Aptuveni divdesmit rakstu sekojoši precīzāk apraksta šo sabiedrisko pakalpojumu uzdevumu saturu: plurālistiska domu un viedokļu virzienu izteikšana, godīgums, neatkarība un informācijas plurālisms, piemērošanās tehnoloģijas izmaiņām, programmu piemērošana nedzirdīgu un vājdzirdīgu personu grūtībām, valdības paziņojumu, galveno parlamenta debašu, kā arī tādu raidījumu izplatīšana, kas veltīti politiskai izglītošanai, arodbiedrību un profesionālajām organizācijām un galvenajām reliģijām, kas tiek praktizētas Francijā, paziņojumu izplatīšana, kas veltīti svarīgiem nacionāliem jautājumiem, ceļu drošībai, un tādu raidījumu izplatīšana, kas veltīti patērētāju informēšanai, izglītojošu un sociālu raidījumu izplatīšana; tās ir prasības, kas saistītas ar dokumentālo filmu, informatīvo programmu, teātru, mūzikas, dejas, izklaides, sporta programmu, bērnu un pusaudžu raidījumu un dramatizējumu izplatīšanu un raksturu.

| (73) | Kanālu France 2 un France 31994. gada 16. septembra uzdevumu tipveida nosacījumi, kas aizvieto 1987. gada tipveida nosacījumus, no jauna apstiprina šos sabiedrisko pakalpojumu uzdevumus. To uzdevumu tipveida nosacījumu preambula norāda, ka “nacionālās televīzijas programmu sabiedrības [France 2 un France 3] veido televīziju visiem pilsoņiem. Šajā nozīmē tās vēlas aptvert pēc iespējas plašāku skatītāju loku, tajā pašā laikā apliecinot viņu personību, piedāvājot specifiskas programmas, kas balstītas uz četrām lielām pamatiezīmēm:






  — | izpildot kultūras, izglītojošos un sociālos uzdevumus, kas tiem ir piešķirti ar likumu, šie kanāli piedāvā sabiedrībai informāciju, kulturālu un izklaides bagātinājumu, nemitīgi respektējot cilvēka personu, |
| --- | --- | --- |

(73)

Kanālu France 2 un France 31994. gada 16. septembra uzdevumu tipveida nosacījumi, kas aizvieto 1987. gada tipveida nosacījumus, no jauna apstiprina šos sabiedrisko pakalpojumu uzdevumus. To uzdevumu tipveida nosacījumu preambula norāda, ka “nacionālās televīzijas programmu sabiedrības [France 2 un France 3] veido televīziju visiem pilsoņiem. Šajā nozīmē tās vēlas aptvert pēc iespējas plašāku skatītāju loku, tajā pašā laikā apliecinot viņu personību, piedāvājot specifiskas programmas, kas balstītas uz četrām lielām pamatiezīmēm:

—

izpildot kultūras, izglītojošos un sociālos uzdevumus, kas tiem ir piešķirti ar likumu, šie kanāli piedāvā sabiedrībai informāciju, kulturālu un izklaides bagātinājumu, nemitīgi respektējot cilvēka personu,

| — | tie nodrošina plurālismu savās programmās, aptverot visus žanrus un atverot tos visām skatītāju loka daļām, |
| --- | --- |

—

tie nodrošina plurālismu savās programmās, aptverot visus žanrus un atverot tos visām skatītāju loka daļām,

| — | sastādītā programma, ko tie piedāvā, ir īpaši bagāta un daudzpusīga kultūras raidījumu un jaunatnei veltīto raidījumu jomā, |
| --- | --- |

—

sastādītā programma, ko tie piedāvā, ir īpaši bagāta un daudzpusīga kultūras raidījumu un jaunatnei veltīto raidījumu jomā,

| — | tie īsteno nozīmīgas televīzijas jaunrades pūles, meklējot jaunievedumus, sistemātiski pievēršot uzmanību rakstiem un veicinot tādas oriģinālas produkcijas radīšanu, kas konkrēti cenšas celt Francijas kultūrvēsturiskā mantojuma vērtību. |
| --- | --- |

—

tie īsteno nozīmīgas televīzijas jaunrades pūles, meklējot jaunievedumus, sistemātiski pievēršot uzmanību rakstiem un veicinot tādas oriģinālas produkcijas radīšanu, kas konkrēti cenšas celt Francijas kultūrvēsturiskā mantojuma vērtību.

Šajā jomā nacionālajām programmu sabiedrībām ir uzdevums radīt piemēru ētikas, kvalitātes un izdomas jomā. Šajā sakarā tās nemitīgi rūpējas par izvairīšanos no jebkādas vulgaritātes. Uzmanība, ar kādu tās izturas pret saviem skatītājiem, izsaka drīzāk prasīgumu pret publiku kā vēlēšanos pēc komerciālas izrādes”. Kanāla France 2 uzdevumu tipveida nosacījumu preambula pēc tam to apraksta kā “vienīgo kanālu, kas ir ekskluzīvi vispārīgs sabiedriskajā sektorā” un kura uzdevums ir sasniegt “plašu publiku, kam tas piedāvā daudzpusīgu un līdzsvarotu programmu gammu”, kamēr kanāla France 3 uzdevumu tipveida nosacījumu preambula norāda, ka šis kanāls “apliecina savu īpašo aicinājumu būt par reģionu un vietējo kanālu” un privileģē “decentralizētu informāciju un reģionālus notikumus”. Līdzīgi kā 1987. gada 28. augusta uzdevumu tipveida nosacījumos, sekojoši kādi divdesmit raksti precīzāk detalizēti izklāsta šo sabiedrisko pakalpojumu uzdevumu saturu.

| (74) | Komisija uzskata, ka sabiedrisko pienākumu uzdevumi, kuros iesaistīti kanāli France 2 un France 3, atbilst vispārējo ekonomisko interešu pakalpojumiem Līguma 86. panta 2. punkta nozīmē. Šie sabiedrisko pakalpojumu uzdevumi ir skaidri noteikti un likumīgi tajā, ka tie cenšas vienlaikus nodrošināt Francijas sabiedrības demokrātisko, sociālo un kultūras prasību apmierināšanu un garantēt plurālismu, tostarp kultūru un valodu dažādību Protokola nozīmē. Komisija cita starpā konstatē, ka šie sabiedrisko pienākumu uzdevumi aptver visu kanālu France 2 un France 3 izplatīto programmu koncepciju un izplatīšanu. Šo abu kanālu sabiedrisko pienākumu darbība tādējādi pastāv visu to programmu koncepcijā un izplatīšanā. Protams, daži sabiedrisko pakalpojumu uzdevumi ir vispārējas dabas un drīzāk kvalitatīvi, bet Komisija, ņemot vērā Protokola skaidrojošos nosacījumus, uzskata šo “plašo” definīciju par likumīgu. Visbeidzot Komisija uzskata, ka šī sabiedrisko pakalpojumu uzdevumu definīcija nesatur nevienu acīmredzamu kļūdu. |
| --- | --- |

(74)

Komisija uzskata, ka sabiedrisko pienākumu uzdevumi, kuros iesaistīti kanāli France 2 un France 3, atbilst vispārējo ekonomisko interešu pakalpojumiem Līguma 86. panta 2. punkta nozīmē. Šie sabiedrisko pakalpojumu uzdevumi ir skaidri noteikti un likumīgi tajā, ka tie cenšas vienlaikus nodrošināt Francijas sabiedrības demokrātisko, sociālo un kultūras prasību apmierināšanu un garantēt plurālismu, tostarp kultūru un valodu dažādību Protokola nozīmē. Komisija cita starpā konstatē, ka šie sabiedrisko pienākumu uzdevumi aptver visu kanālu France 2 un France 3 izplatīto programmu koncepciju un izplatīšanu. Šo abu kanālu sabiedrisko pienākumu darbība tādējādi pastāv visu to programmu koncepcijā un izplatīšanā. Protams, daži sabiedrisko pakalpojumu uzdevumi ir vispārējas dabas un drīzāk kvalitatīvi, bet Komisija, ņemot vērā Protokola skaidrojošos nosacījumus, uzskata šo “plašo” definīciju par likumīgu. Visbeidzot Komisija uzskata, ka šī sabiedrisko pakalpojumu uzdevumu definīcija nesatur nevienu acīmredzamu kļūdu.

| (75) | Šo divu sabiedrisko kanālu uzdevumu tipveida nosacījumi satur arīdzan nosacījumus, kas attiecas uz kinematogrāfijas un audiovizuālu darbu “ar oriģinālu, Francijai raksturīgu izteiksmi” izplatīšanas kvotām un uz kopprodukcijas kinematogrāfisku darbu finansēšanu. Tie ir reglamentējošas dabas nosacījumi, kas piemērojami visām televīzijām, kuras raida atkodēti pa hercu ceļu. Ņemot vērā, ka šie pasākumi neiekļaujas šī paziņojuma pārbaudes laukā, tas nekaitē iespējamai priekšrocību analīzei, kas tādējādi piešķirtas audiovizuālās un kinematogrāfijas produkcijas sektoram. |
| --- | --- |

(75)

Šo divu sabiedrisko kanālu uzdevumu tipveida nosacījumi satur arīdzan nosacījumus, kas attiecas uz kinematogrāfijas un audiovizuālu darbu “ar oriģinālu, Francijai raksturīgu izteiksmi” izplatīšanas kvotām un uz kopprodukcijas kinematogrāfisku darbu finansēšanu. Tie ir reglamentējošas dabas nosacījumi, kas piemērojami visām televīzijām, kuras raida atkodēti pa hercu ceļu. Ņemot vērā, ka šie pasākumi neiekļaujas šī paziņojuma pārbaudes laukā, tas nekaitē iespējamai priekšrocību analīzei, kas tādējādi piešķirtas audiovizuālās un kinematogrāfijas produkcijas sektoram.

B.   Mandāts un kontrole

| (76) | Apspriežamie sabiedrisko pakalpojumu uzdevumi tika uzticēti kanāliem France 2 un France 3 ar oficiālu aktu palīdzību, tā kā tie izriet no Likuma Nr. 86-1067, kā arī no 1987. gada 28. augusta, pēc tam 1994. gada 16. septembra uzdevumu tipveida nosacījumiem, kas pieņemti ar premjerministra dekrētu. Šie uzdevumu tipveida nosacījumi paredz, ka dažas prasības tiek precizētas gada nosacījumos. 1994. gada 16. septembra uzdevumu tipveida nosacījumi cita starpā norāda, ka prasības un principi, ko tie min, ir precizēti atbilstoši vajadzībām mērķu līgumos, kas noslēgti starp valsti un kanāliem. |
| --- | --- |

(76)

Apspriežamie sabiedrisko pakalpojumu uzdevumi tika uzticēti kanāliem France 2 un France 3 ar oficiālu aktu palīdzību, tā kā tie izriet no Likuma Nr. 86-1067, kā arī no 1987. gada 28. augusta, pēc tam 1994. gada 16. septembra uzdevumu tipveida nosacījumiem, kas pieņemti ar premjerministra dekrētu. Šie uzdevumu tipveida nosacījumi paredz, ka dažas prasības tiek precizētas gada nosacījumos. 1994. gada 16. septembra uzdevumu tipveida nosacījumi cita starpā norāda, ka prasības un principi, ko tie min, ir precizēti atbilstoši vajadzībām mērķu līgumos, kas noslēgti starp valsti un kanāliem.

| (77) | Francijas varasiestādes ieviesušas dažādus kontroles veidus tam, kā kanāli France 2 un France 3 pilda savus sabiedrisko pakalpojumu uzdevumus. Abi sabiedriskie kanāli katru gadu iesniedz par komunikācijām atbildīgajam ministram un CSA paziņojumu par savos uzdevumu tipveida nosacījumos paredzēto pasākumu izpildi. CSA katru gadu publicē publisku paziņojumu, kurā tas novērtē pantu pēc panta, kā katrs kanāls ir pildījis uzdevumu tipveida nosacījumos minēto. Kāda kanāla nopietnu trūkumu gadījumā saistībā ar šiem sabiedrisko pakalpojumu uzdevumiem CSA nosūta savus publiskos novērojumus savai administratīvajai padomei. |
| --- | --- |

(77)

Francijas varasiestādes ieviesušas dažādus kontroles veidus tam, kā kanāli France 2 un France 3 pilda savus sabiedrisko pakalpojumu uzdevumus. Abi sabiedriskie kanāli katru gadu iesniedz par komunikācijām atbildīgajam ministram un CSA paziņojumu par savos uzdevumu tipveida nosacījumos paredzēto pasākumu izpildi. CSA katru gadu publicē publisku paziņojumu, kurā tas novērtē pantu pēc panta, kā katrs kanāls ir pildījis uzdevumu tipveida nosacījumos minēto. Kāda kanāla nopietnu trūkumu gadījumā saistībā ar šiem sabiedrisko pakalpojumu uzdevumiem CSA nosūta savus publiskos novērojumus savai administratīvajai padomei.

| (78) | Cita starpā saskaņā ar Likuma Nr. 86-1067 53. pantu parlaments ievēl sabiedrisko kanālu budžetu, pamatojoties uz ziņojumu, ko katrā asamblejā izstrādā kāds finanšu komisijas loceklis. Ja referents to uzskata par nepieciešamu, viņš var komentēt, kā kanāli ir pildījuši savus sabiedrisko pakalpojumu uzdevumus. |
| --- | --- |

(78)

Cita starpā saskaņā ar Likuma Nr. 86-1067 53. pantu parlaments ievēl sabiedrisko kanālu budžetu, pamatojoties uz ziņojumu, ko katrā asamblejā izstrādā kāds finanšu komisijas loceklis. Ja referents to uzskata par nepieciešamu, viņš var komentēt, kā kanāli ir pildījuši savus sabiedrisko pakalpojumu uzdevumus.

| (79) | Visbeidzot pienākas atzīmēt, ka no divpadsmit locekļiem, kas sastāda katra kanāla valdi, ir divi parlamenta pārstāvji, četri valsts pārstāvji un četri kvalificēti speciālisti. Šie desmit cilvēki ir ārpus kanāliem stāvoši un tātad var pilnībā izteikt savus novērojumus par sabiedrisko pakalpojumu uzdevumu izpildi. |
| --- | --- |

(79)

Visbeidzot pienākas atzīmēt, ka no divpadsmit locekļiem, kas sastāda katra kanāla valdi, ir divi parlamenta pārstāvji, četri valsts pārstāvji un četri kvalificēti speciālisti. Šie desmit cilvēki ir ārpus kanāliem stāvoši un tātad var pilnībā izteikt savus novērojumus par sabiedrisko pakalpojumu uzdevumu izpildi.

C.   Sabiedrisko pakalpojumu darbības finansējuma proporcionalitāte

a.   Valsts piešķirtās sabiedrisko pakalpojumu darbības izmaksu kompensācijas novērtējums

| (80) | Komisijai jānovērtē, vai valsts finansiālie atbalsti, kas piešķirti kanāliem France 2 un France 3, ir proporcionāli izmaksām, kas saistītas ar šo kanālu darbību sabiedrisko pakalpojumu jomā. Paziņojuma vārdiem sakot, “lai proporcionalitātes kritērijs būtu ievērots, nepieciešams, lai valsts finansiālie atbalsti nepārsniedz neto izmaksas, ko izraisījuši uzdevumi sabiedrisko pakalpojumu jomā, ņemot vērā citus tiešus un netiešus ieņēmumus, kas gūti no šiem uzdevumiem. Šī iemesla dēļ tīrā peļņa, ko komerciālās darbības gūst no sabiedriskajiem pakalpojumiem, tiks ņemtas vērā, lai novērtētu finansiālā atbalsta proporcionalitāti” (19). |
| --- | --- |

(80)

Komisijai jānovērtē, vai valsts finansiālie atbalsti, kas piešķirti kanāliem France 2 un France 3, ir proporcionāli izmaksām, kas saistītas ar šo kanālu darbību sabiedrisko pakalpojumu jomā. Paziņojuma vārdiem sakot, “lai proporcionalitātes kritērijs būtu ievērots, nepieciešams, lai valsts finansiālie atbalsti nepārsniedz neto izmaksas, ko izraisījuši uzdevumi sabiedrisko pakalpojumu jomā, ņemot vērā citus tiešus un netiešus ieņēmumus, kas gūti no šiem uzdevumiem. Šī iemesla dēļ tīrā peļņa, ko komerciālās darbības gūst no sabiedriskajiem pakalpojumiem, tiks ņemtas vērā, lai novērtētu finansiālā atbalsta proporcionalitāti” (19).

| (81) | Jāpiezīmē, ka, ja Paziņojums šajā jautājumā atsaucas uz Komisijas 1980. gada 25. jūnija Direktīvu 80/723/EEK par pārskatāmību finansiālajās attiecībās starp dalībvalstīm un sabiedriskajiem uzņēmumiem (20) un par prasību attiecībā uz kontu nošķiršanu, ko ieviesusi šī direktīva, šī prasība netika piemērota televīzijas produkcijas izplatīšanas sektoram ar šo lēmumu saistītajā laikposmā. |
| --- | --- |

(81)

Jāpiezīmē, ka, ja Paziņojums šajā jautājumā atsaucas uz Komisijas 1980. gada 25. jūnija Direktīvu 80/723/EEK par pārskatāmību finansiālajās attiecībās starp dalībvalstīm un sabiedriskajiem uzņēmumiem (20) un par prasību attiecībā uz kontu nošķiršanu, ko ieviesusi šī direktīva, šī prasība netika piemērota televīzijas produkcijas izplatīšanas sektoram ar šo lēmumu saistītajā laikposmā.

| (82) | Paziņojums ir neitrāls attiecībā uz dalībvalsts izvēlētajiem līdzekļiem, lai finansētu televīzijas, kas iesaistītas sabiedrisko pakalpojumu uzdevumos. Francijas varasiestādes izteikušās par labu jauktajam finansējumam, balstoties vienlaikus uz valsts līdzekļiem un komerciālajiem līdzekļiem. Reklāmas un sponsorēšanas ieņēmumi sastāda tās komerciālo resursu nospiedošu vairākumu, tā kā izplatīšanas darbība rada tikai nebūtiskus ieņēmumus. Tajā, kas attiecas uz valsts līdzekļiem, abonentmaksas sastāda kanālu France 2 un France 3 parasto valsts finansējumu. Tajā pašā laikā no 1988. līdz 1994. gadam vēl bez abonentmaksām Francijas varasiestādes piešķīra kanāliem France 2 un France 3 1. un 2. tabulā norādītās subsīdijas. |
| --- | --- |

(82)

Paziņojums ir neitrāls attiecībā uz dalībvalsts izvēlētajiem līdzekļiem, lai finansētu televīzijas, kas iesaistītas sabiedrisko pakalpojumu uzdevumos. Francijas varasiestādes izteikušās par labu jauktajam finansējumam, balstoties vienlaikus uz valsts līdzekļiem un komerciālajiem līdzekļiem. Reklāmas un sponsorēšanas ieņēmumi sastāda tās komerciālo resursu nospiedošu vairākumu, tā kā izplatīšanas darbība rada tikai nebūtiskus ieņēmumus. Tajā, kas attiecas uz valsts līdzekļiem, abonentmaksas sastāda kanālu France 2 un France 3 parasto valsts finansējumu. Tajā pašā laikā no 1988. līdz 1994. gadam vēl bez abonentmaksām Francijas varasiestādes piešķīra kanāliem France 2 un France 3 1. un 2. tabulā norādītās subsīdijas.

| (83) | Francijas varasiestādes arīdzan piešķīrušas kanālam France 2 trīs kapitālieguldījumus. No 1988. līdz 1991. gadam kanāls uzrādīja tādus zaudējumus, ka 1991. gadā tas bija spiests saskaņā ar Francijas 1966. gada 24. jūlija Likuma Nr. 66-537 241. pantu paaugstināt, pēc tam pazemināt savu pamatkapitālu, lai dzēstu lielu daļu savu zaudējumu un atjaunotu pašu kapitālu līmeni puses sava pamatkapitāla apmērā. Šīs operācijas laikā Francijas Valsts piešķīra 500 miljonus FRF kanālam France 2. Ar šo operāciju pietika, lai nodrošinātu kanāla darbības turpinājumu īstermiņā, tomēr tā neļāva panākt ilgstošu līdzsvaru starp pašu fondiem un bankas parādiem. Valstij tāpēc vajadzēja piešķirt divus jaunus kapitālieguldījumus 1993. un 1994. gadā par kopējo summu 410 miljoni FRF. |
| --- | --- |

(83)

Francijas varasiestādes arīdzan piešķīrušas kanālam France 2 trīs kapitālieguldījumus. No 1988. līdz 1991. gadam kanāls uzrādīja tādus zaudējumus, ka 1991. gadā tas bija spiests saskaņā ar Francijas 1966. gada 24. jūlija Likuma Nr. 66-537 241. pantu paaugstināt, pēc tam pazemināt savu pamatkapitālu, lai dzēstu lielu daļu savu zaudējumu un atjaunotu pašu kapitālu līmeni puses sava pamatkapitāla apmērā. Šīs operācijas laikā Francijas Valsts piešķīra 500 miljonus FRF kanālam France 2. Ar šo operāciju pietika, lai nodrošinātu kanāla darbības turpinājumu īstermiņā, tomēr tā neļāva panākt ilgstošu līdzsvaru starp pašu fondiem un bankas parādiem. Valstij tāpēc vajadzēja piešķirt divus jaunus kapitālieguldījumus 1993. un 1994. gadā par kopējo summu 410 miljoni FRF.

| (84) | Proporcionalitātes kritērija pārbaudes ietvaros Komisija bijusi spiesta pārbaudīt, vai valsts finansējumu kopums, ko saņēmuši kanāli France 2 un France 3 no 1988. līdz 1994. gadam, proti, valsts finansiālie atbalsti, kas apspriesti šajā lēmumā, kā arī abonentmaksas un aprīkojuma subsīdijas, nepārsniedz šo kanālu darbības sabiedrisko pakalpojumu jomā neto izmaksas. |
| --- | --- |

(84)

Proporcionalitātes kritērija pārbaudes ietvaros Komisija bijusi spiesta pārbaudīt, vai valsts finansējumu kopums, ko saņēmuši kanāli France 2 un France 3 no 1988. līdz 1994. gadam, proti, valsts finansiālie atbalsti, kas apspriesti šajā lēmumā, kā arī abonentmaksas un aprīkojuma subsīdijas, nepārsniedz šo kanālu darbības sabiedrisko pakalpojumu jomā neto izmaksas.

| (85) | Iepriekšteiktajam pienākas piezīmēt, ka šajā gadījumā laikposmā no 1988. līdz 1994. gadam kanāli France 2 un France 3 saņēma valsts līdzekļus, ko noteikušas dažādas grāmatvedības loģikas. Tiešām, abonentmaksas domātas ikgadējo izdevumu kompensēšanai, kas radušies abiem sabiedriskajiem kanāliem, pildot sabiedrisko pakalpojumu uzdevumus; šajā gadījumā tās ir reģistrētas ikgadējos bāzes līdzekļos atkarībā no rezultāta. Turpretī kapitālieguldījumi un subsīdijas tiek reģistrētas bilancē. Kapitālieguldījumi patiesībā sastāda ārkārtas finansiālus atbalstus, kas kalpojuši tam, lai aizpildītu iepriekšējo deficītu, kas bija uzkrājies vairākos finanšu gados. Tāpat investīciju un aprīkojuma subsīdijas ļauj finansēt investīcijas, kas tiks izlietotas un tātad atmaksātas vairākos finanšu gados. Subsīdijas tātad tiek atgūtas saimnieciskās darbības bilancē vienā ritmā ar investīciju amortizāciju. Ciktāl sabiedrisko pakalpojumu izmaksu kompensācijas aprēķinā ir sajaukti bilances elementi (subsīdijas) un saimnieciskās darbības bilances elementi (amortizācijas, kas iekļautas kopīgajos finanšu gada izdevumos), nepieciešams spriest kumulācijas kategorijās vidējā termiņā vai ilgtermiņā, jo tādā gadījumā iespējams uzskatīt, ka subsīdiju atgūšana (kas parādās saimnieciskās darbības bilancē) un subsīdijas (kas parādās bilancē) tiecas uz tām pašām summām. Tā kā pārbaudes formālā procedūra tiek veikta par 1988.–1994. gada laikposmu, tad šis kumulācijas periods tiks apturēts. |
| --- | --- |

(85)

Iepriekšteiktajam pienākas piezīmēt, ka šajā gadījumā laikposmā no 1988. līdz 1994. gadam kanāli France 2 un France 3 saņēma valsts līdzekļus, ko noteikušas dažādas grāmatvedības loģikas. Tiešām, abonentmaksas domātas ikgadējo izdevumu kompensēšanai, kas radušies abiem sabiedriskajiem kanāliem, pildot sabiedrisko pakalpojumu uzdevumus; šajā gadījumā tās ir reģistrētas ikgadējos bāzes līdzekļos atkarībā no rezultāta. Turpretī kapitālieguldījumi un subsīdijas tiek reģistrētas bilancē. Kapitālieguldījumi patiesībā sastāda ārkārtas finansiālus atbalstus, kas kalpojuši tam, lai aizpildītu iepriekšējo deficītu, kas bija uzkrājies vairākos finanšu gados. Tāpat investīciju un aprīkojuma subsīdijas ļauj finansēt investīcijas, kas tiks izlietotas un tātad atmaksātas vairākos finanšu gados. Subsīdijas tātad tiek atgūtas saimnieciskās darbības bilancē vienā ritmā ar investīciju amortizāciju. Ciktāl sabiedrisko pakalpojumu izmaksu kompensācijas aprēķinā ir sajaukti bilances elementi (subsīdijas) un saimnieciskās darbības bilances elementi (amortizācijas, kas iekļautas kopīgajos finanšu gada izdevumos), nepieciešams spriest kumulācijas kategorijās vidējā termiņā vai ilgtermiņā, jo tādā gadījumā iespējams uzskatīt, ka subsīdiju atgūšana (kas parādās saimnieciskās darbības bilancē) un subsīdijas (kas parādās bilancē) tiecas uz tām pašām summām. Tā kā pārbaudes formālā procedūra tiek veikta par 1988.–1994. gada laikposmu, tad šis kumulācijas periods tiks apturēts.

| (86) | Kanāli France 2 un France 3 veic vienlaikus sabiedrisko pakalpojumu darbību un komerciālas darbības vai nu iekšienē, vai ar filiāļu starpniecību. Vienīgi kanālu sabiedrisko pakalpojumu darbības izmaksas, kas ietver visas šo kanālu programmu koncepcijai un izplatīšanai nepieciešamās izmaksas, var tikt finansiāli kompensētas no valsts puses. Tātad katra kanāla kopējie darbības izdevumi ietver tos izdevumus, kas saistīti ar sabiedrisko pakalpojumu darbību, bet arī tādus izdevumus, kas saistīti ar komerciālām darbībām. Katra kanāla sabiedrisko pakalpojumu darbības neto izmaksa tātad tiek iegūta, atvelkot no to darbības kopīgajiem izdevumiem visus izdevumus, kas saistīti ar komerciālajām darbībām, vai tās būtu veiktas iekšienē vai ar filiāļu starpniecību, kā arī šo aktivitāšu tīro peļņu (galvenokārt ieņēmumus no reklāmām un sponsorēšanas), kā to paredz Paziņojums. Apskatītajā laikposmā, 1988.–1994. gadā, kā to norāda 4. tabula, kanāla France 2 sabiedrisko pakalpojumu darbības neto izmaksas sasniedz kumulācijā 15,69 miljardus FRF, un kanāla France 3 attiecīgās izmaksas sasniedz 20,89 miljardus FRF (21).
  4. TABULA
  Sabiedrisko pakalpojumu darbības neto izmaksu noteikšana kumulācijā 1988.–1994. gada laikposmam







  (miljardos FRF) |
| --- | --- |
| | France 2 | France 3 |
| Kopējie izdevumi | 41,982 | 37,011 |
| Ar komerciālajām darbībām saistītie izdevumi | <15,2> | <11,74> |
| Komerciālo darbību tīrā peļņa | <11,091> | <4,379> |
| Sabiedrisko pakalpojumu darbības neto izmaksas | 15,691 | 20,892 |

(86)

Kanāli France 2 un France 3 veic vienlaikus sabiedrisko pakalpojumu darbību un komerciālas darbības vai nu iekšienē, vai ar filiāļu starpniecību. Vienīgi kanālu sabiedrisko pakalpojumu darbības izmaksas, kas ietver visas šo kanālu programmu koncepcijai un izplatīšanai nepieciešamās izmaksas, var tikt finansiāli kompensētas no valsts puses. Tātad katra kanāla kopējie darbības izdevumi ietver tos izdevumus, kas saistīti ar sabiedrisko pakalpojumu darbību, bet arī tādus izdevumus, kas saistīti ar komerciālām darbībām. Katra kanāla sabiedrisko pakalpojumu darbības neto izmaksa tātad tiek iegūta, atvelkot no to darbības kopīgajiem izdevumiem visus izdevumus, kas saistīti ar komerciālajām darbībām, vai tās būtu veiktas iekšienē vai ar filiāļu starpniecību, kā arī šo aktivitāšu tīro peļņu (galvenokārt ieņēmumus no reklāmām un sponsorēšanas), kā to paredz Paziņojums. Apskatītajā laikposmā, 1988.–1994. gadā, kā to norāda 4. tabula, kanāla France 2 sabiedrisko pakalpojumu darbības neto izmaksas sasniedz kumulācijā 15,69 miljardus FRF, un kanāla France 3 attiecīgās izmaksas sasniedz 20,89 miljardus FRF (21).

4. TABULA

Sabiedrisko pakalpojumu darbības neto izmaksu noteikšana kumulācijā 1988.–1994. gada laikposmam

(miljardos FRF)

France 2

France 3

Kopējie izdevumi

41,982

37,011

Ar komerciālajām darbībām saistītie izdevumi

<15,2>

<11,74>

Komerciālo darbību tīrā peļņa

<11,091>

<4,379>

Sabiedrisko pakalpojumu darbības neto izmaksas

15,691

20,892

| (87) | Šīs sabiedrisko pakalpojumu neto izmaksas sekojoši jāattiecina uz valsts finansējuma kopumu, ko kanāli ir saņēmuši, lai izvērtētu, vai valsts finansiālā kompensācija ir vai nav pārsniegusi šīs izmaksas. Ja abonentmaksas no vienas puses un subsīdijas un kapitālieguldījumi no otras puses tiek pakļauti dažādām grāmatvedības loģikām, nepieciešams pakāpeniski īstenot sabiedrisko pakalpojumu darbības izmaksas kompensācijas izpārdošanu, atkarībā no valsts finansējumiem, kas ņemti vērā. 1988.–1994. gada laikposmā kanāli France 2 un France 3 ir saņēmuši abonentmaksās attiecīgi 12,12 un 20,17 miljardus FRF (22). Tādējādi analīzē, kas atbilst “saimnieciskās darbības bilances” pieejai, atklājas, ka kanāli France 2 un France 3 ir tikuši kumulācijā nepilnīgi kompensēti attiecīgi par 3,57 miljardiem FRF un 718,6 miljoniem FRF. |
| --- | --- |

(87)

Šīs sabiedrisko pakalpojumu neto izmaksas sekojoši jāattiecina uz valsts finansējuma kopumu, ko kanāli ir saņēmuši, lai izvērtētu, vai valsts finansiālā kompensācija ir vai nav pārsniegusi šīs izmaksas. Ja abonentmaksas no vienas puses un subsīdijas un kapitālieguldījumi no otras puses tiek pakļauti dažādām grāmatvedības loģikām, nepieciešams pakāpeniski īstenot sabiedrisko pakalpojumu darbības izmaksas kompensācijas izpārdošanu, atkarībā no valsts finansējumiem, kas ņemti vērā. 1988.–1994. gada laikposmā kanāli France 2 un France 3 ir saņēmuši abonentmaksās attiecīgi 12,12 un 20,17 miljardus FRF (22). Tādējādi analīzē, kas atbilst “saimnieciskās darbības bilances” pieejai, atklājas, ka kanāli France 2 un France 3 ir tikuši kumulācijā nepilnīgi kompensēti attiecīgi par 3,57 miljardiem FRF un 718,6 miljoniem FRF.

| (88) | Tagad pienākas salīdzināt šīs nepietiekamās kompensācijas summas ar papildu valsts līdzekļiem, kas reģistrēti bilancē. Šos papildu līdzekļus rada, pirmkārt, aprīkojuma subsīdijas un, otrkārt, investīciju subsīdijas, citas subsīdijas un kapitālieguldījumi, kuru dēļ tiek izdarīts šis paziņojums. Kumulācijā tie sasniedz kanālam France 2 1,91 miljardu FRF un kanālam France 3 633,5 miljonus FRF. Cita starpā sabiedrisko pakalpojumu darbības izmaksās nav jāiekļauj finansiālie atbalsti kapitālā, kā arī pašreizējo kontu avansi, kas nav atmaksāti abu sabiedrisko kanālu filiālēm, kurām ir komerciālas darbības (115,2 miljoni FRF kanālam France 2 un 25,9 miljoni FRF kanālam France 3). |
| --- | --- |

(88)

Tagad pienākas salīdzināt šīs nepietiekamās kompensācijas summas ar papildu valsts līdzekļiem, kas reģistrēti bilancē. Šos papildu līdzekļus rada, pirmkārt, aprīkojuma subsīdijas un, otrkārt, investīciju subsīdijas, citas subsīdijas un kapitālieguldījumi, kuru dēļ tiek izdarīts šis paziņojums. Kumulācijā tie sasniedz kanālam France 2 1,91 miljardu FRF un kanālam France 3 633,5 miljonus FRF. Cita starpā sabiedrisko pakalpojumu darbības izmaksās nav jāiekļauj finansiālie atbalsti kapitālā, kā arī pašreizējo kontu avansi, kas nav atmaksāti abu sabiedrisko kanālu filiālēm, kurām ir komerciālas darbības (115,2 miljoni FRF kanālam France 2 un 25,9 miljoni FRF kanālam France 3).

| (89) | Ņemot vērā šos papildu līdzekļus, atklājas, kas kanāli France 2 un France 3 ir tikuši nepilnīgi kompensēti 1988.-1994. gada laikposmā. Kanāla France 2 nepilnīgā kompensācija sasniedz 1,54 miljardus FRF, kanāla France 3 nepilnīgā kompensācija attiecīgi 59,2 miljonus FRF. |
| --- | --- |

(89)

Ņemot vērā šos papildu līdzekļus, atklājas, kas kanāli France 2 un France 3 ir tikuši nepilnīgi kompensēti 1988.-1994. gada laikposmā. Kanāla France 2 nepilnīgā kompensācija sasniedz 1,54 miljardus FRF, kanāla France 3 nepilnīgā kompensācija attiecīgi 59,2 miljonus FRF.

b)   Kanālu France 2 un France 3 darbības reklāmas laukumu pārdošanas tirgū novērtējums

| (90) | Kā teikts paziņojumā, Komisijai arīdzan jāpārbauda, ka nekāda konkurences kropļošana, kas nebūtu nepieciešama sabiedrisko pakalpojumu uzdevumu īstenošanai, nav notikusi komerciālo darbību līmenī, kas ir raksturīgi saistītas ar sabiedrisko pakalpojumu darbību. Šāda kropļošana būtu notikusi, ja kanāli France 2 un France 3, pārliecinājušies, ka to mazos komerciālos ieņēmumus kompensē valsts, pazeminātu reklāmas laukumu cenas, tādējādi samazinot savu konkurentu ieņēmumus. |
| --- | --- |

(90)

Kā teikts paziņojumā, Komisijai arīdzan jāpārbauda, ka nekāda konkurences kropļošana, kas nebūtu nepieciešama sabiedrisko pakalpojumu uzdevumu īstenošanai, nav notikusi komerciālo darbību līmenī, kas ir raksturīgi saistītas ar sabiedrisko pakalpojumu darbību. Šāda kropļošana būtu notikusi, ja kanāli France 2 un France 3, pārliecinājušies, ka to mazos komerciālos ieņēmumus kompensē valsts, pazeminātu reklāmas laukumu cenas, tādējādi samazinot savu konkurentu ieņēmumus.

| (91) | Savā sūdzībā TF1 izvirza šo argumentu, apgalvojot, ka, pateicoties valsts finansiālajiem atbalstiem, ko kanāli France 2 un France 3 saņem, tie, rīkojoties “ārpus rentabilitātes prasībām, kādas ir to konkurentiem, var piedāvāt pazeminātas cenas un mākslīgus pazeminājumus par saviem reklāmas raidlaikiem vai sponsorēšanas darbībām, lai saglabātu reklāmdevēju klientūru”. |
| --- | --- |

(91)

Savā sūdzībā TF1 izvirza šo argumentu, apgalvojot, ka, pateicoties valsts finansiālajiem atbalstiem, ko kanāli France 2 un France 3 saņem, tie, rīkojoties “ārpus rentabilitātes prasībām, kādas ir to konkurentiem, var piedāvāt pazeminātas cenas un mākslīgus pazeminājumus par saviem reklāmas raidlaikiem vai sponsorēšanas darbībām, lai saglabātu reklāmdevēju klientūru”.

| (92) | Pamatojoties uz tās rīcībā esošo informāciju, Komisija nav atklājusi nevienu pārliecinošu elementu, kas apstiprinātu TF1 izvirzīto argumentu. Atšķirība starp TF1 piedāvātajām reklāmas raidlaiku pārdošanas cenām un tām, ko piedāvā kanāli France 2 un France 3, var tikt izskaidrota nevis ar abu sabiedrisko kanālu komerciālu darbību, bet ar raidlaiku intensitātes starpību, salīdzinot TF1 un šos sabiedriskos kanālus. |
| --- | --- |

(92)

Pamatojoties uz tās rīcībā esošo informāciju, Komisija nav atklājusi nevienu pārliecinošu elementu, kas apstiprinātu TF1 izvirzīto argumentu. Atšķirība starp TF1 piedāvātajām reklāmas raidlaiku pārdošanas cenām un tām, ko piedāvā kanāli France 2 un France 3, var tikt izskaidrota nevis ar abu sabiedrisko kanālu komerciālu darbību, bet ar raidlaiku intensitātes starpību, salīdzinot TF1 un šos sabiedriskos kanālus.

| (93) | Televīzijas reklāmu sektorā reklāmas devēji interesējas vispirms par reklāmas raidlaikiem skatītāju lokam, kas ir mājsaimnieces vecumā zem 50 gadiem. Šo skatītāju loku mēra Gross Rating Point (GRP, mediju slodzes norādītājs), kas to nosaka kā vidēju kontaktu skaitu, ko ieguvusi reklāmas kampaņa uz 100 mērķauditorijas cilvēkiem. Tiek uzskatīts, ka kontakts nodibināts, ja persona attiecīgajā brīdī ir saņēmusi izplatīto vēstījumu. |
| --- | --- |

(93)

Televīzijas reklāmu sektorā reklāmas devēji interesējas vispirms par reklāmas raidlaikiem skatītāju lokam, kas ir mājsaimnieces vecumā zem 50 gadiem. Šo skatītāju loku mēra Gross Rating Point (GRP, mediju slodzes norādītājs), kas to nosaka kā vidēju kontaktu skaitu, ko ieguvusi reklāmas kampaņa uz 100 mērķauditorijas cilvēkiem. Tiek uzskatīts, ka kontakts nodibināts, ja persona attiecīgajā brīdī ir saņēmusi izplatīto vēstījumu.

| (94) | Savām reklāmām reklāmdevēji meklē visintensīvākos raidlaikus, kas attiecīgajā brīdī nodrošina vislabāko mērķauditorijas aptveršanu. No tā izriet, ka, jo lielāks ir kāda raidlaika skatītāju loks, jo vairāk reklāmas devēji piekrīt maksāt vienotu cenu par paaugstinātu kontaktu (GRP cena). Tādējādi pastāv piemaksa par raidlaika intensitāti. |
| --- | --- |

(94)

Savām reklāmām reklāmdevēji meklē visintensīvākos raidlaikus, kas attiecīgajā brīdī nodrošina vislabāko mērķauditorijas aptveršanu. No tā izriet, ka, jo lielāks ir kāda raidlaika skatītāju loks, jo vairāk reklāmas devēji piekrīt maksāt vienotu cenu par paaugstinātu kontaktu (GRP cena). Tādējādi pastāv piemaksa par raidlaika intensitāti.

| (95) | 6. tabula norāda katra kanāla vidējo GRP un vidējo GRP cenu uz visu dienu mērķauditorijai, ko sastāda mājsaimnieces vecumā no 15 līdz 49 gadiem.
  6. TABULA (23) | TF1 | France 2 | France 3 | M6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējais GRP | GRP cena
  (EUR) | Vidējais GRP | GRP cena
  (EUR) | Vidējais GRP | GRP cena
  (EUR) | Vidējais GRP | GRP cena
  (EUR) |
| 1990 | 5,8 | 2 732 | 3 | 2 738 | 2,3 | 2 533 | 1,9 | 2 440 |
| 1991 | 5,3 | 2 649 | 2,6 | 2 488 | 2,1 | 2 463 | 1,9 | 2 239 |
| 1992 | 4,8 | 2 963 | 2,5 | 2 652 | 2 | 2 707 | 1,9 | 2 297 |
| 1993 | 4,7 | 2 829 | 2,4 | 2 595 | 1,7 | 2 785 | 1,9 | 2 481 |
| 1994 | 4,7 | 2 983 | 2,6 | 2 847 | 1,6 | 2 777 | 2 | 2 475 |

(95)

6. tabula norāda katra kanāla vidējo GRP un vidējo GRP cenu uz visu dienu mērķauditorijai, ko sastāda mājsaimnieces vecumā no 15 līdz 49 gadiem.

6. TABULA (23)

TF1

France 2

France 3

M6

Vidējais GRP

GRP cena

(EUR)

Vidējais GRP

GRP cena

(EUR)

Vidējais GRP

GRP cena

(EUR)

Vidējais GRP

GRP cena

(EUR)

1990

5,8

2 732

3

2 738

2,3

2 533

1,9

2 440

1991

5,3

2 649

2,6

2 488

2,1

2 463

1,9

2 239

1992

4,8

2 963

2,5

2 652

2

2 707

1,9

2 297

1993

4,7

2 829

2,4

2 595

1,7

2 785

1,9

2 481

1994

4,7

2 983

2,6

2 847

1,6

2 777

2

2 475

| (96) | 7. tabula norāda katra kanāla vidējo GRP un GRP vidējo cenu iecienītākajās skatīšanās stundās (no plkst. 19 līdz 22) mērķauditorijai, ko sastāda mājsaimnieces vecumā no 15 līdz 49 gadiem.
  7. TABULA | TF1 | France 2 | France 3 | M6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējais GRP | GRP cena
  (EUR) | Vidējais GRP | GRP cena
  (EUR) | Vidējais GRP | GRP cena
  (EUR) | Vidējais GRP | GRP cena
  (EUR) |
| 1990 | 12,8 | 3 465 | 5,9 | 3 079 | 3,9 | 2 620 | 3,4 | 2 815 |
| 1991 | 12,1 | 3 536 | 6,1 | 3 103 | 4,1 | 2 607 | 3,8 | 2 454 |
| 1992 | 10,4 | 3 741 | 5,7 | 3 613 | 3,9 | 3 032 | 4,4 | 2 587 |
| 1993 | 10,7 | 3 512 | 5,9 | 3 378 | 3,4 | 3 150 | 3,9 | 3 084 |
| 1994 | 10,3 | 3 735 | 6 | 3 519 | 3,4 | 3 078 | 4,2 | 3 920 |
| Avots MEDIAMETRIE/MEDIAMAT aplūkošana POPCORN
  Metodoloģijas izmaiņas, kas tika ieviestas 1989. gadā, neļauj salīdzināt ar iepriekšējiem datiem. |

(96)

7. tabula norāda katra kanāla vidējo GRP un GRP vidējo cenu iecienītākajās skatīšanās stundās (no plkst. 19 līdz 22) mērķauditorijai, ko sastāda mājsaimnieces vecumā no 15 līdz 49 gadiem.

7. TABULA

TF1

France 2

France 3

M6

Vidējais GRP

GRP cena

(EUR)

Vidējais GRP

GRP cena

(EUR)

Vidējais GRP

GRP cena

(EUR)

Vidējais GRP

GRP cena

(EUR)

1990

12,8

3 465

5,9

3 079

3,9

2 620

3,4

2 815

1991

12,1

3 536

6,1

3 103

4,1

2 607

3,8

2 454

1992

10,4

3 741

5,7

3 613

3,9

3 032

4,4

2 587

1993

10,7

3 512

5,9

3 378

3,4

3 150

3,9

3 084

1994

10,3

3 735

6

3 519

3,4

3 078

4,2

3 920

Avots MEDIAMETRIE/MEDIAMAT aplūkošana POPCORN

Metodoloģijas izmaiņas, kas tika ieviestas 1989. gadā, neļauj salīdzināt ar iepriekšējiem datiem.

| (97) | Sabiedrisko kanālu pret konkurences darbība reklāmas laukumu pārdošanas tirgū būtu konstatēta, ja, ņemot vērā faktu, ka augstāks vidējais GRP rada augstāku GRP cenu (piemaksa par intensitāti), GRP, ko praktizē sabiedriskie kanāli, būtu jūtami zemāki par kanālu TF1 un M6 praktizētajiem. Tā tas nav, pamatojoties uz 6. un 7. tabulā ietvertajiem datiem. Ir taisnība, ka no tā izriet, ka galvenokārt, kā to uzsver TF1, tā GRP cena ir augstāka par France 2 vai France 3 attiecīgajām cenām, kuras pašas ir augstākas par M6 attiecīgajām cenām. No tā arīdzan izriet, ka TF1 vidējais GRP aizvien ir izteikti augstāks par France 2 vai France 3 GRP. No 1990. līdz 1994. gadam, rēķinot uz visu dienu, TF1 vidējais GRP svārstās no 4,7 līdz 5,8 punktiem, kamēr France 2 GRP svārstās no 2,4 līdz 3 punktiem, France 3 GRP svārstās no 1,6 līdz 2,3 punktiem un M6 GRP – no 1,9 līdz 2 punktiem. Iecienītākajās skatīšanās stundās TF1 vidējais GRP svārstās no 10,3 līdz 12,8 punktiem, kamēr France 2 GRP svārstās no 5,7 līdz 6,1 punktam, France 3 GRP svārstās no 3,4 līdz 4,1 punktam, un M6 GRP – no 3,4 līdz 4,4 punktiem. Tajā pašā laikā GRP cenu atšķirība starp TF1 un abiem sabiedriskajiem kanāliem nav neproporcionāla, ja to salīdzina ar TF1 un M6 GRP cenu atšķirību. Vidēji var novērot kanālu France 2, France 3 un M6 GRP cenu pazeminājumu par 83 eiro par GRP vienību, salīdzinot ar TF1 GRP cenu, abos apskatītajos laikposmos (ņemot vērā visu dienu un iecienītākās skatīšanās stundas). Tādējādi var konstatēt, ka France 2 un France 3 nav veikuši savu reklāmas laukumu pārdošanu par mākslīgi pazeminātām cenām. |
| --- | --- |

(97)

Sabiedrisko kanālu pret konkurences darbība reklāmas laukumu pārdošanas tirgū būtu konstatēta, ja, ņemot vērā faktu, ka augstāks vidējais GRP rada augstāku GRP cenu (piemaksa par intensitāti), GRP, ko praktizē sabiedriskie kanāli, būtu jūtami zemāki par kanālu TF1 un M6 praktizētajiem. Tā tas nav, pamatojoties uz 6. un 7. tabulā ietvertajiem datiem. Ir taisnība, ka no tā izriet, ka galvenokārt, kā to uzsver TF1, tā GRP cena ir augstāka par France 2 vai France 3 attiecīgajām cenām, kuras pašas ir augstākas par M6 attiecīgajām cenām. No tā arīdzan izriet, ka TF1 vidējais GRP aizvien ir izteikti augstāks par France 2 vai France 3 GRP. No 1990. līdz 1994. gadam, rēķinot uz visu dienu, TF1 vidējais GRP svārstās no 4,7 līdz 5,8 punktiem, kamēr France 2 GRP svārstās no 2,4 līdz 3 punktiem, France 3 GRP svārstās no 1,6 līdz 2,3 punktiem un M6 GRP – no 1,9 līdz 2 punktiem. Iecienītākajās skatīšanās stundās TF1 vidējais GRP svārstās no 10,3 līdz 12,8 punktiem, kamēr France 2 GRP svārstās no 5,7 līdz 6,1 punktam, France 3 GRP svārstās no 3,4 līdz 4,1 punktam, un M6 GRP – no 3,4 līdz 4,4 punktiem. Tajā pašā laikā GRP cenu atšķirība starp TF1 un abiem sabiedriskajiem kanāliem nav neproporcionāla, ja to salīdzina ar TF1 un M6 GRP cenu atšķirību. Vidēji var novērot kanālu France 2, France 3 un M6 GRP cenu pazeminājumu par 83 eiro par GRP vienību, salīdzinot ar TF1 GRP cenu, abos apskatītajos laikposmos (ņemot vērā visu dienu un iecienītākās skatīšanās stundas). Tādējādi var konstatēt, ka France 2 un France 3 nav veikuši savu reklāmas laukumu pārdošanu par mākslīgi pazeminātām cenām.

| (98) | Ilustrācijai zemāk iekļautajos grafikos attēloti dati par kanālu GRP cenām un vidējo GRP, kādi tie parādās 6. un 7. tabulā, izšķirot vidējo dienas apjomu un iecienītākās skatīšanās stundas. Ierobežotais katram kanālam pieejamo punktu skaits (pieci) un to vājā dispersija ļauj attēlot piecu gadu un četru kanālu kopumu vienā grafikā. |
| --- | --- |

(98)

Ilustrācijai zemāk iekļautajos grafikos attēloti dati par kanālu GRP cenām un vidējo GRP, kādi tie parādās 6. un 7. tabulā, izšķirot vidējo dienas apjomu un iecienītākās skatīšanās stundas. Ierobežotais katram kanālam pieejamo punktu skaits (pieci) un to vājā dispersija ļauj attēlot piecu gadu un četru kanālu kopumu vienā grafikā.

Image

Image

| (99) | Abi grafiki parāda, ka pastāv pozitīva korelācija starp vidējo GRP un GRP cenu, kas apstiprina faktu, ka pastāv piemaksa par intensitāti: kanālam, kura GRP ir augstāks, ir augstāka GRP cena. Šī korelācija grafikā ir materializēta ar GRP cenas attiecībā pret vidējo GRP lineāras regresijas taisni, kas raksturo “vidējo” attiecību starp GRP cenu un GRP visam kanālu kopumam aplūkojamajā laikposmā. Cita starpā no šiem diviem grafikiem izriet, ka kanālu France 2 un France 3praktizētās cenas nav ievērojami zemākas par cenām, kuras praktizē kanāli TF1 un M6, ņemot vērā intensitātes piemaksas efektu. Tiešām, daži kanālu France 2 un France 3 punkti, kas atrodas zem regresijas taisnes, tomēr atrodas tai ļoti tuvu. Cita starpā var konstatēt, ka dažas kanāla France 3 cenas ir augstākas par dažām kanāla M6 cenām pie aptuveni vienāda GRP. |
| --- | --- |

(99)

Abi grafiki parāda, ka pastāv pozitīva korelācija starp vidējo GRP un GRP cenu, kas apstiprina faktu, ka pastāv piemaksa par intensitāti: kanālam, kura GRP ir augstāks, ir augstāka GRP cena. Šī korelācija grafikā ir materializēta ar GRP cenas attiecībā pret vidējo GRP lineāras regresijas taisni, kas raksturo “vidējo” attiecību starp GRP cenu un GRP visam kanālu kopumam aplūkojamajā laikposmā. Cita starpā no šiem diviem grafikiem izriet, ka kanālu France 2 un France 3praktizētās cenas nav ievērojami zemākas par cenām, kuras praktizē kanāli TF1 un M6, ņemot vērā intensitātes piemaksas efektu. Tiešām, daži kanālu France 2 un France 3 punkti, kas atrodas zem regresijas taisnes, tomēr atrodas tai ļoti tuvu. Cita starpā var konstatēt, ka dažas kanāla France 3 cenas ir augstākas par dažām kanāla M6 cenām pie aptuveni vienāda GRP.

| (100) | Secinot kanālu France 2 un France 3 praktizētās cenas laikposmā no 1990. līdz 1994. gadam neuzrādās būtiski zemākas par cenām, ko praktizējuši kanāli TF1 un M6. Tādējādi augstākā TF1 reklāmas raidlaiku cena var tikt izskaidrota ar šī kanāla raidlaiku intensitāti un nevis ar sabiedrisko kanālu komerciālu darbību. Francijas Konkurences padome cita starpā nonākusi pie tā paša secinājuma 2001. gada Lēmumā par televīzijas reklāmas laukumu pārdošanu (24). |
| --- | --- |

(100)

Secinot kanālu France 2 un France 3 praktizētās cenas laikposmā no 1990. līdz 1994. gadam neuzrādās būtiski zemākas par cenām, ko praktizējuši kanāli TF1 un M6. Tādējādi augstākā TF1 reklāmas raidlaiku cena var tikt izskaidrota ar šī kanāla raidlaiku intensitāti un nevis ar sabiedrisko kanālu komerciālu darbību. Francijas Konkurences padome cita starpā nonākusi pie tā paša secinājuma 2001. gada Lēmumā par televīzijas reklāmas laukumu pārdošanu (24).

| (101) | Noslēgumā Komisija konstatē, pirmkārt, to, ka laikā no 1988. līdz 1994. gadam Francijas varasiestāžu piešķirtie valsts finansējumi kanāliem France 2 un France 3 ir bijuši zemāki par to darbību sabiedrisko pakalpojumu jomā izmaksām, un, otrkārt, to, ka nepastāv neviena pārliecinoša pazīme par sabiedrisko kanālu pret konkurenci vērstu darbību reklāmas laukumu pārdošanas tirgū. Komisija tātad uzskata, ka valsts finansējums kanālu France 2 un France 3 sabiedrisko pakalpojumu darbībai apmierina proporcionalitātes nosacījumu. |
| --- | --- |

(101)

Noslēgumā Komisija konstatē, pirmkārt, to, ka laikā no 1988. līdz 1994. gadam Francijas varasiestāžu piešķirtie valsts finansējumi kanāliem France 2 un France 3 ir bijuši zemāki par to darbību sabiedrisko pakalpojumu jomā izmaksām, un, otrkārt, to, ka nepastāv neviena pārliecinoša pazīme par sabiedrisko kanālu pret konkurenci vērstu darbību reklāmas laukumu pārdošanas tirgū. Komisija tātad uzskata, ka valsts finansējums kanālu France 2 un France 3 sabiedrisko pakalpojumu darbībai apmierina proporcionalitātes nosacījumu.

| (102) | Komisija uzskata, ka šajā gadījumā Līguma 86. panta 2. punktā paredzētie trīs atļaujas atkāpties no līguma prasībām piemērošanas nosacījumi ir apvienoti. |
| --- | --- |

(102)

Komisija uzskata, ka šajā gadījumā Līguma 86. panta 2. punktā paredzētie trīs atļaujas atkāpties no līguma prasībām piemērošanas nosacījumi ir apvienoti.

VII.   SECINĀJUMS

| (103) | Savā analīzē Komisija uzskata, ka valsts finansiālie atbalsti, kuru dēļ tiek izdarīta šī pārbaudes formālā procedūra, ir saderīgi ar kopējo tirgu, pamatojoties uz Līguma 86. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

(103)

Savā analīzē Komisija uzskata, ka valsts finansiālie atbalsti, kuru dēļ tiek izdarīta šī pārbaudes formālā procedūra, ir saderīgi ar kopējo tirgu, pamatojoties uz Līguma 86. panta 2. punktu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Investīciju subsīdijas, ko Francija ir piešķīrusi kanāliem France 2 un France 3, kā arī kapitālieguldījumi, ko Francija ir piešķīrusi kanālam France 2 laikposmā no 1988. līdz 1994. gadam ir valsts finansiālie atbalsti, kas ir saderīgi ar kopējo tirgu, pamatojoties uz Līguma 86. panta 2. punktu.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Francijas Republikai.

Briselē, 2003. gada 10. decembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Mario MONTI

---

(1)  OV C 340, 27.11.1999., 57. lpp.

1

(2)  Šajā lēmumā, rūpējoties par skaidrību, mēs atsauksimies tikai uz nosaukumiem “France 2” un “France 3”, kas 1992. gada septembrī tika aizstāti ar nosaukumiem “Antenne 2” un “France Régions 3”.

2

France 2

France 3

(3)  1999. gada 3. jūnija spriedums lietā T-17/96, TF1 pret Komisiju, krājuma II-1757. lpp.

3

(4)  Skatīt 1. lappuses zemsvītras piezīmi.

4

(5)  OV C 320, 15.11.2001., 5. lpp.

5

(6)  Izmaiņas dažos šo tabulu skaitļos salīdzinājumā ar skaitļiem, kas doti Lēmumā par pārbaudes formālās procedūras uzsākšanu, izriet no Francijas varasiestāžu iesniegtās informācijas procedūras ietvaros.

6

(7)  Izmaiņas dažos šo tabulu skaitļos salīdzinājumā ar skaitļiem, kas doti Lēmumā par pārbaudes formālās procedūras uzsākšanu, izriet no Francijas varasiestāžu iesniegtās informācijas procedūras ietvaros.

7

(8)  OV C 368, 23.12.1994., 12. lpp.

8

(9)  2003. gada 24. jūlija spriedums lietā C-280/00, Altmark Trans GmbH un Regierungspräsidium Magdeburg c/Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, vēl nav publicēts.

9

Altmark Trans GmbH

Regierungspräsidium Magdeburg c/Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH

(10)  Skatīt 1980. gada 17. septembra spriedumu lietā C-730/79, Philip Morris Holland BV pret Komisiju, krājuma 2671. lpp., un 1987. gada 1987. gada 11. novembra spriedumu lietā C-259/85, Francija pret Komisiju, krājuma 4393. lpp.

10

Philip Morris Holland BV

(11)  Skatīt iepriekšminēto spriedumu Philip Morris lietā.

11

Philip Morris

(12)  Skatīt konkrēti 1988. gada 13. jūlija tiesas spriedumu lietā 102/87, Francija pret Komisiju, krājuma 4067. lpp. un 1991. gada 21. marta tiesas spriedumu lietā C-303/88, Itālija pret Komisiju, krājuma I-1433. lpp.

12

(13)  Paziņojuma 18. punkts.

13

(14)  Skatīt 15. preambulu.

14

(15)  1997. gada 27. februāra tiesas spriedums lietā T 106-95, Francijas Apdrošināšanas sabiedrību federācija (FFSA) un citas pret Komisiju, krājuma II-229. lpp.

15

(16)  Skatīt iepriekš minēto spriedumu FFSA.

16

(17)  Paziņojuma 33. punkts.

17

(18)  Paziņojuma 36. punkts.

18

(19)  Paziņojuma 57. punkts.

19

(20)  OV L 195, 27.7.1980., 35. lpp. Direktīva grozīta ar Direktīvu 2000/52/EK (OV L 193, 29.7.2000., 75. lpp.).

20

(21)  Gan šie, gan sekojošie skaitļi ir tikuši noapaļoti.

21

(22)  Šajos skaitļos ir iekļautas vienlaicīgi abonentmaksas un valsts veiktās atmaksāšanas daļai peļņas zuduma, ko sabiedriskiem kanāliem rada atbrīvošana no abonentmaksām sociālu iemeslu dēļ.

22

(23)  Dati iegūti no tabulas, kas norādīta Francijas varasiestāžu vēstulē, kas datēta ar 2003. gada 2. janvāri.

23

Avots MEDIAMETRIE/MEDIAMAT aplūkošana POPCORN

Avots

Metodoloģijas izmaiņas, kas tika ieviestas 1989. gadā, neļauj salīdzināt ar iepriekšējiem datiem.

(24)  2001. gada 13. februāra Lēmums Nr. 00-D-67 par konstatētajām praksēm vizuālās reklāmas laukumu pārdošanas sektorā.

24

---

| 8.12.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 361/40 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 361/40

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2004. gada 3. decembris),

ar ko paredz nosacījumus jaunu suņu un kaķu nekomerciālai pārvietošanai Kopienā no trešām valstīm

(izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 4546)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2004/839/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 26. maija Regulu (EK) Nr. 998/2003 par dzīvnieku veselības prasībām, kas piemērojamas lolojumdzīvnieku nekomerciālai pārvietošanai, un ar kuru groza Padomes Direktīvu 92/65/EEK (1), un jo īpaši tās 8. panta 3. punkta c) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 998/2003 ir paredzēti nosacījumi suņu un kaķu nekomerciālai pārvietošanai Kopienā no trešām valstīm. Šie nosacījumi atšķiras atkarībā no izcelsmes trešās valsts statusa un galamērķa dalībvalsts. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 998/2003 ir paredzēti nosacījumi suņu un kaķu nekomerciālai pārvietošanai Kopienā no trešām valstīm. Šie nosacījumi atšķiras atkarībā no izcelsmes trešās valsts statusa un galamērķa dalībvalsts.

| (2) | Regulas (EK) Nr. 998/2003 8. panta 3. punkta c) apakšpunktā noteikts, ka jāparedz nosacījumi, ar kādiem var atļaut ievest nevakcinētus suņus un kaķus līdz triju mēnešu vecumam no attiecīgi regulas II pielikuma B un C daļā uzskaitītajām trešām valstīm. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (EK) Nr. 998/2003 8. panta 3. punkta c) apakšpunktā noteikts, ka jāparedz nosacījumi, ar kādiem var atļaut ievest nevakcinētus suņus un kaķus līdz triju mēnešu vecumam no attiecīgi regulas II pielikuma B un C daļā uzskaitītajām trešām valstīm.

| (3) | Šiem nosacījumiem jābūt līdzvērtīgiem nosacījumiem, ko piemēro nevakcinētu jaunu kaķu un suņu pārvietošanai starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(3)

Šiem nosacījumiem jābūt līdzvērtīgiem nosacījumiem, ko piemēro nevakcinētu jaunu kaķu un suņu pārvietošanai starp dalībvalstīm.

| (4) | Tā kā Regulu (EK) Nr. 998/2003 jau piemēro, un ņemot vērā lolojumdzīvnieku īpašnieku intereses Eiropā, ir lietderīgi šo lēmumu piemērot nekavējoties. |
| --- | --- |

(4)

Tā kā Regulu (EK) Nr. 998/2003 jau piemēro, un ņemot vērā lolojumdzīvnieku īpašnieku intereses Eiropā, ir lietderīgi šo lēmumu piemērot nekavējoties.

| (5) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pastāvīgās pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pastāvīgās pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Dalībvalstis var atļaut ievest to teritorijā suņus un kaķus, kas nav sasnieguši trīs mēnešu vecumu un nav vakcinēti pret trakumsērgu, no Regulas (EK) Nr. 998/2003 II pielikuma B un C daļā uzskaitītajām trešām valstīm saskaņā ar nosacījumiem, kas ir vismaz līdzvērtīgi tiem nosacījumiem, kas paredzēti minētās regulas 5. panta 2. punktā.

2.   Dzīvniekus, kas ievesti saskaņā ar 1. punkta noteikumiem, aizliegts pēc tam pārvietot uz kādu citu dalībvalsti, izņemot gadījumu, ja dzīvnieku atbilstoši Regulas (EK) Nr. 988/2003 5. panta 1. punktā izklāstītajiem nosacījumiem pārvieto uz tādu dalībvalsti, kas nav uzskaitīta minētās regulas II pielikuma A daļā.

Dzīvnieku, kas ievesti saskaņā ar 1. punkta noteikumiem, vēlāku pārvietošanu uz kādu citu minētās regulas II pielikuma A daļā uzskaitītu dalībvalsti veic atbilstoši Regulas (EK) Nr. 998/2003 6. panta 1. punktā izklāstītajiem nosacījumiem, kad dzīvnieks ir pārsniedzis triju mēnešu vecumu.

2. pants

Šo lēmumu piemēro no 2004. gada 11. decembra.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2004. gada 3. decembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Markos KYPRIANOU

---

(1)  OV L 146, 13.6.2003., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1994/2004 (OV L 344, 20.11.2004., 17. lpp.).

1

---

| 8.12.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 361/41 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 361/41

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2004. gada 30. novembris),

ar kuru apstiprina dažu dzīvnieku slimību likvidēšanas un pārraudzības programmas un pārbaudes zoonožu profilaksei, ko 2005. gadam ierosinājušas dalībvalstis, kā arī nosaka Kopienas finansiālā ieguldījuma līmeni

(izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 4600)

(2004/840/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1990. gada 26. jūnija Lēmumu 90/424/EEK par izdevumiem veterinārajā jomā (1), un jo īpaši tā 24. panta 6. punktu, kā arī 29. un 32. pantu,

tā kā:

| (1) | Lēmuma 90/424/EEK noteikumi paredz iespēju sniegt Kopienas finansiālu ieguldījumu, lai likvidētu un pārraudzītu dzīvnieku slimības un lai nodrošinātu pārbaudes, kas vērstas uz zoonožu profilaksi. |
| --- | --- |

(1)

Lēmuma 90/424/EEK noteikumi paredz iespēju sniegt Kopienas finansiālu ieguldījumu, lai likvidētu un pārraudzītu dzīvnieku slimības un lai nodrošinātu pārbaudes, kas vērstas uz zoonožu profilaksi.

| (2) | Dalībvalstis ir iesniegušas programmas dažu dzīvnieku slimību likvidēšanai un pārraudzībai un zoonožu profilaksei savā teritorijā. |
| --- | --- |

(2)

Dalībvalstis ir iesniegušas programmas dažu dzīvnieku slimību likvidēšanai un pārraudzībai un zoonožu profilaksei savā teritorijā.

| (3) | Pēc šo programmu izskatīšanas ir secināts, ka tās ir saskaņā ar attiecīgajiem Kopienas veterinārijas tiesību aktiem un, jo īpaši, Kopienas kritērijiem attiecībā uz šo slimību likvidēšanu saskaņā ar Padomes 1990. gada 27. novembra Lēmumu 90/638/EEK, kas nosaka Kopienas kritērijus noteiktu dzīvnieku slimību izskaušanai un kontrolei (2). |
| --- | --- |

(3)

Pēc šo programmu izskatīšanas ir secināts, ka tās ir saskaņā ar attiecīgajiem Kopienas veterinārijas tiesību aktiem un, jo īpaši, Kopienas kritērijiem attiecībā uz šo slimību likvidēšanu saskaņā ar Padomes 1990. gada 27. novembra Lēmumu 90/638/EEK, kas nosaka Kopienas kritērijus noteiktu dzīvnieku slimību izskaušanai un kontrolei (2).

| (4) | Šīs programmas ietvertas to programmu sarakstā, kas noteikts ar Komisijas 2004. gada 14. oktobra Lēmumu 2004/695/EK par programmu sarakstu dzīvnieku slimību likvidēšanai un pārraudzībai un pārbaudēm zoonožu profilaksei, kuras atbilst Kopienas finansiālā ieguldījuma sniegšanas prasībām 2005. gadā (3). |
| --- | --- |

(4)

Šīs programmas ietvertas to programmu sarakstā, kas noteikts ar Komisijas 2004. gada 14. oktobra Lēmumu 2004/695/EK par programmu sarakstu dzīvnieku slimību likvidēšanai un pārraudzībai un pārbaudēm zoonožu profilaksei, kuras atbilst Kopienas finansiālā ieguldījuma sniegšanas prasībām 2005. gadā (3).

| (5) | Ņemot vērā šo programmu svarīgumu, lai sasniegtu Kopienas mērķus dzīvnieku un sabiedrības veselības jomā, ir lietderīgi noteikt Kopienas finansiālo ieguldījumu 50 % apmērā no izdevumiem, kas attiecīgajām dalībvalstīm rodas saistībā ar pasākumiem, kas minēti šajā lēmumā, līdz maksimālajai summai katras programmas vajadzībām. |
| --- | --- |

(5)

Ņemot vērā šo programmu svarīgumu, lai sasniegtu Kopienas mērķus dzīvnieku un sabiedrības veselības jomā, ir lietderīgi noteikt Kopienas finansiālo ieguldījumu 50 % apmērā no izdevumiem, kas attiecīgajām dalībvalstīm rodas saistībā ar pasākumiem, kas minēti šajā lēmumā, līdz maksimālajai summai katras programmas vajadzībām.

| (6) | Saskaņā ar Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1258/1999 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu (4), no Eiropas Lauksaimniecības vadības un garantiju fonda Garantiju nodaļas jāfinansē programmas dzīvnieku slimību pārraudzībai un likvidēšanai; finanšu kontroles nolūkos piemēro Regulas (EK) Nr. 1258/1999 8. un 9. pantu. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1258/1999 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu (4), no Eiropas Lauksaimniecības vadības un garantiju fonda Garantiju nodaļas jāfinansē programmas dzīvnieku slimību pārraudzībai un likvidēšanai; finanšu kontroles nolūkos piemēro Regulas (EK) Nr. 1258/1999 8. un 9. pantu.

| (7) | Kopienas finansiālo ieguldījumu piešķir ar noteikumu, ka plānotās darbības veic efektīvi un ka kompetentās iestādes nodrošina visu nepieciešamo informāciju šajā lēmumā noteiktajā laika posmā. |
| --- | --- |

(7)

Kopienas finansiālo ieguldījumu piešķir ar noteikumu, ka plānotās darbības veic efektīvi un ka kompetentās iestādes nodrošina visu nepieciešamo informāciju šajā lēmumā noteiktajā laika posmā.

| (8) | Saskaņā ar 1. panta d) punktu Padomes 1998. gada 15. decembra Regulā (EEK) Nr. 2799/98, ar ko nosaka eiro agromonetāro režīmu (5), skaidri jādefinē maksājumu pārrēķina kurss attiecībā uz maksājumu pieteikumiem, kas izteikti valsts valūtā. |
| --- | --- |

(8)

Saskaņā ar 1. panta d) punktu Padomes 1998. gada 15. decembra Regulā (EEK) Nr. 2799/98, ar ko nosaka eiro agromonetāro režīmu (5), skaidri jādefinē maksājumu pārrēķina kurss attiecībā uz maksājumu pieteikumiem, kas izteikti valsts valūtā.

| (9) | Dažu šādu programmu apstiprināšanai nevajadzētu skart Komisijas lēmumu par attiecīgo slimību likvidēšanas noteikumiem, balstoties uz zinātniski pamatotiem ieteikumiem. |
| --- | --- |

(9)

Dažu šādu programmu apstiprināšanai nevajadzētu skart Komisijas lēmumu par attiecīgo slimību likvidēšanas noteikumiem, balstoties uz zinātniski pamatotiem ieteikumiem.

| (10) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pastāvīgās pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(10)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pastāvīgās pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

I NODAĻA

Trakumsērga

1. pants

1.   Ar šo apstiprina Austrijas programmu trakumsērgas likvidēšanai laika posmam no 2005. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. decembrim.

2.   Kopienas finansiālā ieguldījuma apjoms būs 50 % no Austrijas izdevumiem par vakcīnu un ēsmu iegādi un izplatīšanu 1. punktā minētās programmas īstenošanai, un tas nedrīkst pārsniegt 180 000 EUR.

2. pants

1.   Ar šo apstiprina Čehijas programmu trakumsērgas likvidēšanai laika posmam no 2005. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. decembrim.

2.   Kopienas finansiālais ieguldījums būs 50 % no Čehijas izdevumiem par vakcīnu un ēsmu iegādi un izplatīšanu 1. punktā minētās programmas īstenošanai, un tas nedrīkst pārsniegt 400 000 EUR.

3. pants

1.   Ar šo apstiprina Vācijas programmu trakumsērgas likvidēšanai laika posmam no 2005. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. decembrim.

2.   Kopienas finansiālais ieguldījums būs 50 % no Vācijas izdevumiem par vakcīnu un ēsmu iegādi un izplatīšanu 1. punktā minētās programmas īstenošanai, un tas nedrīkst pārsniegt 400 000 EUR.

4. pants

1.   Ar šo apstiprina Somijas programmu trakumsērgas likvidēšanai laika posmam no 2005. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. decembrim.

2.   Kopienas finansiālais ieguldījums būs 50 % no Somijas izdevumiem par vakcīnu un ēsmu iegādi un izplatīšanu 1. punktā minētās programmas īstenošanai, un tas nedrīkst pārsniegt 100 000 EUR.

5. pants

1.   Ar šo apstiprina Lietuvas programmu trakumsērgas likvidēšanai laika posmam no 2005. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. decembrim.

2.   Kopienas finansiālais ieguldījums būs 50 % no Lietuvas izdevumiem par vakcīnu un ēsmu iegādi un izplatīšanu 1. punktā minētās programmas īstenošanai, un tas nedrīkst pārsniegt 900 000 EUR.

6. pants

1.   Ar šo apstiprina Polijas programmu trakumsērgas likvidēšanai laika posmam no 2005. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. decembrim.

2.   Kopienas finansiālais ieguldījums būs 50 % no Polijas izdevumiem par vakcīnu un ēsmu iegādi un izplatīšanu 1. punktā minētās programmas īstenošanai, un tas nedrīkst pārsniegt 1 500 000 EUR.

7. pants

1.   Ar šo apstiprina Slovēnijas programmu trakumsērgas likvidēšanai laika posmam no 2005. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. decembrim.

2.   Kopienas finansiālais ieguldījums būs 50 % no Slovēnijas izdevumiem par vakcīnu un ēsmu iegādi un izplatīšanu 1. punktā minētās programmas īstenošanai, un tas nedrīkst pārsniegt 200 000 EUR.

8. pants

1.   Ar šo apstiprina Slovākijas programmu trakumsērgas likvidēšanai laika posmam no 2005. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. decembrim.

2.   Kopienas finansiālais ieguldījums būs 50 % no Slovākijas izdevumiem par vakcīnu un ēsmu iegādi un izplatīšanu 1. punktā minētās programmas īstenošanai, un tas nedrīkst pārsniegt 400 000 EUR.

II NODAĻA

Liellopu bruceloze

9. pants

1.   Ar šo apstiprina Kipras programmu liellopu brucelozes likvidēšanai laika posmam no 2005. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. decembrim.

2.   Kopienas finansiālais ieguldījums būs 50 % apjomā no Kipras izdevumiem par 1. punktā minētās programmas īstenošanu, un tas nedrīkst pārsniegt 100 000 EUR par:

| a) | laboratorijas testiem; |
| --- | --- |

a)

laboratorijas testiem;

| b) | kompensācijām īpašniekiem par dzīvnieku nokaušanu saskaņā ar attiecīgo programmu. |
| --- | --- |

b)

kompensācijām īpašniekiem par dzīvnieku nokaušanu saskaņā ar attiecīgo programmu.

10. pants

1.   Ar šo apstiprina Grieķijas programmu liellopu brucelozes likvidēšanai laika posmam no 2005. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. decembrim.

2.   Kopienas finansiālais ieguldījums būs 50 % apjomā no Grieķijas izdevumiem par 1. punktā minētās programmas īstenošanu, un tas nedrīkst pārsniegt 100 000 EUR par:

| a) | vakcīnu iegādi; |
| --- | --- |

a)

vakcīnu iegādi;

| b) | laboratorijas testiem; |
| --- | --- |

b)

laboratorijas testiem;

| c) | kompensācijām īpašniekiem par dzīvnieku nokaušanu saskaņā ar attiecīgo programmu. |
| --- | --- |

c)

kompensācijām īpašniekiem par dzīvnieku nokaušanu saskaņā ar attiecīgo programmu.

11. pants

1.   Ar šo apstiprina Spānijas programmu liellopu brucelozes likvidēšanai laika posmam no 2005. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. decembrim.

2.   Kopienas finansiālais ieguldījums būs 50 % apjomā no Spānijas izdevumiem par 1. punktā minētās programmas īstenošanu, un tas nedrīkst pārsniegt 5 000 000 EUR par:

| a) | vakcīnu iegādi; |
| --- | --- |

a)

vakcīnu iegādi;

| b) | laboratorijas testiem; |
| --- | --- |

b)

laboratorijas testiem;

| c) | kompensācijām īpašniekiem par dzīvnieku nokaušanu saskaņā ar attiecīgo programmu. |
| --- | --- |

c)

kompensācijām īpašniekiem par dzīvnieku nokaušanu saskaņā ar attiecīgo programmu.

12. pants

1.   Ar šo apstiprina Īrijas programmu liellopu brucelozes likvidēšanai laika posmam no 2005. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. decembrim.

2.   Kopienas finansiālais ieguldījums būs 50 % apjomā no Īrijas izdevumiem par 1. punktā minētās programmas īstenošanu, un tas nedrīkst pārsniegt 5 000 000 EUR par:

| a) | laboratorijas testiem; |
| --- | --- |

a)

laboratorijas testiem;

| b) | kompensācijām īpašniekiem par dzīvnieku nokaušanu saskaņā ar attiecīgo programmu. |
| --- | --- |

b)

kompensācijām īpašniekiem par dzīvnieku nokaušanu saskaņā ar attiecīgo programmu.

13. pants

1.   Ar šo apstiprina Itālijas programmu liellopu brucelozes likvidēšanai laika posmam no 2005. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. decembrim.

2.   Kopienas finansiālais ieguldījums būs 50 % apjomā no Itālijas izdevumiem par 1. punktā minētās programmas īstenošanu, un tas nedrīkst pārsniegt 3 000 000 EUR par:

| a) | vakcīnu iegādi; |
| --- | --- |

a)

vakcīnu iegādi;

| b) | laboratorijas testiem; |
| --- | --- |

b)

laboratorijas testiem;

| c) | kompensācijām īpašniekiem par dzīvnieku nokaušanu saskaņā ar attiecīgo programmu. |
| --- | --- |

c)

kompensācijām īpašniekiem par dzīvnieku nokaušanu saskaņā ar attiecīgo programmu.

14. pants

1.   Ar šo apstiprina Polijas programmu liellopu brucelozes likvidēšanai laika posmam no 2005. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. decembrim.

2.   Kopienas finansiālais ieguldījums būs 50 % apjomā no Polijas izdevumiem par 1. punktā minētās programmas īstenošanu, un tas nedrīkst pārsniegt 800 000 EUR par:

| a) | laboratorijas testiem; |
| --- | --- |

a)

laboratorijas testiem;

| b) | kompensācijām īpašniekiem par dzīvnieku nokaušanu saskaņā ar attiecīgo programmu. |
| --- | --- |

b)

kompensācijām īpašniekiem par dzīvnieku nokaušanu saskaņā ar attiecīgo programmu.

15. pants

1.   Ar šo apstiprina Portugāles programmu liellopu brucelozes likvidēšanai laika posmam no 2005. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. decembrim.

2.   Kopienas finansiālais ieguldījums būs 50 % apjomā no Portugāles izdevumiem par 1. punktā minētās programmas īstenošanu, un tas nedrīkst pārsniegt 1 800 000 EUR par:

| a) | vakcīnu iegādi; |
| --- | --- |

a)

vakcīnu iegādi;

| b) | laboratorijas testiem; |
| --- | --- |

b)

laboratorijas testiem;

| c) | kompensācijām īpašniekiem par dzīvnieku nokaušanu saskaņā ar attiecīgo programmu. |
| --- | --- |

c)

kompensācijām īpašniekiem par dzīvnieku nokaušanu saskaņā ar attiecīgo programmu.

16. pants

1.   Ar šo apstiprina Apvienotās Karalistes programmu liellopu brucelozes likvidēšanai laika posmam no 2005. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. decembrim.

2.   Kopienas finansiālais ieguldījums būs 50 % apjomā no Apvienotās Karalistes izdevumiem par 1. punktā minētās programmas īstenošanu, un tas nedrīkst pārsniegt 5 000 000 EUR par:

| a) | laboratorijas testiem; |
| --- | --- |

a)

laboratorijas testiem;

| b) | kompensācijām īpašniekiem par dzīvnieku nokaušanu saskaņā ar attiecīgo programmu. |
| --- | --- |

b)

kompensācijām īpašniekiem par dzīvnieku nokaušanu saskaņā ar attiecīgo programmu.

III NODAĻA

Liellopu tuberkuloze

17. pants

1.   Ar šo apstiprina Kipras programmu liellopu tuberkulozes likvidēšanai laika posmam no 2005. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. decembrim.

2.   Kopienas finansiālais ieguldījums būs 50 % apjomā no Kipras izdevumiem par 1. punktā minētās programmas īstenošanu, un tas nedrīkst pārsniegt 5 000 EUR par:

| a) | tuberkulīna testiem; |
| --- | --- |

a)

tuberkulīna testiem;

| b) | laboratorijas testiem; |
| --- | --- |

b)

laboratorijas testiem;

| c) | kompensācijām īpašniekiem par dzīvnieku nokaušanu saskaņā ar attiecīgo programmu. |
| --- | --- |

c)

kompensācijām īpašniekiem par dzīvnieku nokaušanu saskaņā ar attiecīgo programmu.

18. pants

1.   Ar šo apstiprina Grieķijas programmu liellopu tuberkulozes likvidēšanai laika posmam no 2005. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. decembrim.

2.   Kopienas finansiālais ieguldījums būs 50 % apjomā no Grieķijas izdevumiem par 1. punktā minētās programmas īstenošanu, un tas nedrīkst pārsniegt 100 000 EUR par:

| a) | tuberkulīna testiem; |
| --- | --- |

a)

tuberkulīna testiem;

| b) | laboratorijas testiem; |
| --- | --- |

b)

laboratorijas testiem;

| c) | kompensācijām īpašniekiem par dzīvnieku nokaušanu saskaņā ar attiecīgo programmu. |
| --- | --- |

c)

kompensācijām īpašniekiem par dzīvnieku nokaušanu saskaņā ar attiecīgo programmu.

19. pants

1.   Ar šo apstiprina Spānijas programmu liellopu tuberkulozes likvidēšanai laika posmam no 2005. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. decembrim.

2.   Kopienas finansiālais ieguldījums būs 50 % apjomā no Spānijas izdevumiem par 1. punktā minētās programmas īstenošanu, un tas nedrīkst pārsniegt 4 000 000 EUR par:

| a) | tuberkulīna testiem; |
| --- | --- |

a)

tuberkulīna testiem;

| b) | laboratorijas testiem; |
| --- | --- |

b)

laboratorijas testiem;

| c) | kompensācijām īpašniekiem par dzīvnieku nokaušanu saskaņā ar attiecīgo programmu. |
| --- | --- |

c)

kompensācijām īpašniekiem par dzīvnieku nokaušanu saskaņā ar attiecīgo programmu.

20. pants

1.   Ar šo apstiprina Itālijas programmu liellopu tuberkulozes likvidēšanai laika posmam no 2005. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. decembrim.

2.   Kopienas finansiālais ieguldījums būs 50 % apjomā no Itālijas izdevumiem par 1. punktā minētās programmas īstenošanu, un tas nedrīkst pārsniegt 2 500 000 EUR par:

| a) | tuberkulīna testiem; |
| --- | --- |

a)

tuberkulīna testiem;

| b) | laboratorijas testiem; |
| --- | --- |

b)

laboratorijas testiem;

| c) | kompensācijām īpašniekiem par dzīvnieku nokaušanu saskaņā ar attiecīgo programmu. |
| --- | --- |

c)

kompensācijām īpašniekiem par dzīvnieku nokaušanu saskaņā ar attiecīgo programmu.

21. pants

1.   Ar šo apstiprina Polijas programmu liellopu tuberkulozes likvidēšanai laika posmam no 2005. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. decembrim.

2.   Kopienas finansiālais ieguldījums būs 50 % apjomā no Polijas izdevumiem par 1. punktā minētās programmas īstenošanu, un tas nedrīkst pārsniegt 700 000 EUR par:

| a) | tuberkulīna testiem; |
| --- | --- |

a)

tuberkulīna testiem;

| b) | laboratorijas testiem; |
| --- | --- |

b)

laboratorijas testiem;

| c) | kompensācijām īpašniekiem par dzīvnieku nokaušanu saskaņā ar attiecīgo programmu. |
| --- | --- |

c)

kompensācijām īpašniekiem par dzīvnieku nokaušanu saskaņā ar attiecīgo programmu.

22. pants

1.   Ar šo apstiprina Portugāles programmu liellopu tuberkulozes likvidēšanai laika posmam no 2005. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. decembrim.

2.   Kopienas finansiālais ieguldījums būs 50 % apjomā no Portugāles izdevumiem par 1. punktā minētās programmas īstenošanu, un tas nedrīkst pārsniegt 250 000 EUR par:

| a) | tuberkulīna testiem; |
| --- | --- |

a)

tuberkulīna testiem;

| b) | laboratorijas testiem; |
| --- | --- |

b)

laboratorijas testiem;

| c) | kompensācijām īpašniekiem par dzīvnieku nokaušanu saskaņā ar attiecīgo programmu. |
| --- | --- |

c)

kompensācijām īpašniekiem par dzīvnieku nokaušanu saskaņā ar attiecīgo programmu.

IV NODAĻA

Liellopu enzootiskā leikoze

23. pants

1.   Ar šo apstiprina Igaunijas programmu liellopu enzootiskās leikozes likvidēšanai laika posmam no 2005. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. decembrim.

2.   Kopienas finansiālais ieguldījums būs 50 % apjomā no Igaunijas izdevumiem par 1. punktā minētās programmas īstenošanu, un tas nedrīkst pārsniegt 25 000 EUR par:

| a) | laboratorijas testiem; |
| --- | --- |

a)

laboratorijas testiem;

| b) | kompensācijām īpašniekiem par dzīvnieku nokaušanu saskaņā ar attiecīgo programmu. |
| --- | --- |

b)

kompensācijām īpašniekiem par dzīvnieku nokaušanu saskaņā ar attiecīgo programmu.

24. pants

1.   Ar šo apstiprina Itālijas programmu liellopu enzootiskās leikozes likvidēšanai laika posmam no 2005. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. decembrim.

2.   Kopienas finansiālais ieguldījums būs 50 % apjomā no Itālijas izdevumiem par 1. punktā minētās programmas īstenošanu, un tas nedrīkst pārsniegt 250 000 EUR par:

| a) | laboratorijas testiem; |
| --- | --- |

a)

laboratorijas testiem;

| b) | kompensācijām īpašniekiem par dzīvnieku nokaušanu saskaņā ar attiecīgo programmu. |
| --- | --- |

b)

kompensācijām īpašniekiem par dzīvnieku nokaušanu saskaņā ar attiecīgo programmu.

25. pants

1.   Ar šo apstiprina Lietuvas programmu liellopu enzootiskās leikozes likvidēšanai laika posmam no 2005. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. decembrim.

2.   Kopienas finansiālais ieguldījums būs 50 % apjomā no Lietuvas izdevumiem par 1. punktā minētās programmas īstenošanu, un tas nedrīkst pārsniegt 200 000 EUR par:

| a) | laboratorijas testiem; |
| --- | --- |

a)

laboratorijas testiem;

| b) | kompensācijām īpašniekiem par dzīvnieku nokaušanu saskaņā ar attiecīgo programmu. |
| --- | --- |

b)

kompensācijām īpašniekiem par dzīvnieku nokaušanu saskaņā ar attiecīgo programmu.

26. pants

1.   Ar šo apstiprina Latvijas programmu liellopu enzootiskās leikozes likvidēšanai laika posmam no 2005. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. decembrim.

2.   Kopienas finansiālais ieguldījums būs 50 % apjomā no Latvijas izdevumiem par 1. punktā minētās programmas īstenošanu, un tas nedrīkst pārsniegt 100 000 EUR par:

| a) | laboratorijas testiem; |
| --- | --- |

a)

laboratorijas testiem;

| b) | kompensācijām īpašniekiem par dzīvnieku nokaušanu saskaņā ar attiecīgo programmu. |
| --- | --- |

b)

kompensācijām īpašniekiem par dzīvnieku nokaušanu saskaņā ar attiecīgo programmu.

27. pants

1.   Ar šo apstiprina Portugāles programmu liellopu enzootiskās leikozes likvidēšanai laika posmam no 2005. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. decembrim.

2.   Kopienas finansiālais ieguldījums būs 50 % apjomā no Portugāles izdevumiem par 1. punktā minētās programmas īstenošanu, un tas nedrīkst pārsniegt 200 000 EUR par:

| a) | laboratorijas testiem; |
| --- | --- |

a)

laboratorijas testiem;

| b) | kompensācijām īpašniekiem par dzīvnieku nokaušanu saskaņā ar attiecīgo programmu. |
| --- | --- |

b)

kompensācijām īpašniekiem par dzīvnieku nokaušanu saskaņā ar attiecīgo programmu.

V NODAĻA

Aitu un kazu bruceloze

28. pants

1.   Ar šo apstiprina Kipras programmu aitu un kazu brucelozes likvidēšanai laika posmam no 2005. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. decembrim.

2.   Kopienas finansiālais ieguldījums būs 50 % apjomā no Kipras izdevumiem par 1. punktā minētās programmas īstenošanu, un tas nedrīkst pārsniegt 175 000 EUR par:

| a) | laboratorijas testiem; |
| --- | --- |

a)

laboratorijas testiem;

| b) | kompensācijām īpašniekiem par dzīvnieku nokaušanu saskaņā ar attiecīgo programmu. |
| --- | --- |

b)

kompensācijām īpašniekiem par dzīvnieku nokaušanu saskaņā ar attiecīgo programmu.

29. pants

1.   Ar šo apstiprina Grieķijas programmu aitu un kazu brucelozes likvidēšanai laika posmam no 2005. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. decembrim.

2.   Kopienas finansiālais ieguldījums būs 50 % apjomā no Grieķijas izdevumiem par 1. punktā minētās programmas īstenošanu, un tas nedrīkst pārsniegt 800 000 EUR par:

| a) | vakcīnu iegādi; |
| --- | --- |

a)

vakcīnu iegādi;

| b) | veterinārārstu, kas nolīgti šīs programmas vajadzībām, atalgošanu. |
| --- | --- |

b)

veterinārārstu, kas nolīgti šīs programmas vajadzībām, atalgošanu.

30. pants

1.   Ar šo apstiprina Spānijas programmu aitu un kazu brucelozes likvidēšanai laika posmam no 2005. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. decembrim.

2.   Kopienas finansiālais ieguldījums būs 50 % apjomā no Spānijas izdevumiem par 1. punktā minētās programmas īstenošanu, un tas nedrīkst pārsniegt 6 500 000 EUR par:

| a) | vakcīnu iegādi; |
| --- | --- |

a)

vakcīnu iegādi;

| b) | laboratorijas testiem; |
| --- | --- |

b)

laboratorijas testiem;

| c) | kompensācijām īpašniekiem par dzīvnieku nokaušanu saskaņā ar attiecīgo programmu. |
| --- | --- |

c)

kompensācijām īpašniekiem par dzīvnieku nokaušanu saskaņā ar attiecīgo programmu.

31. pants

1.   Ar šo apstiprina Francijas programmu aitu un kazu brucelozes likvidēšanai laika posmam no 2005. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. decembrim.

2.   Kopienas finansiālais ieguldījums būs 50 % apjomā no Francijas izdevumiem par 1. punktā minētās programmas īstenošanu, un tas nedrīkst pārsniegt 300 000 EUR par:

| a) | vakcīnu iegādi; |
| --- | --- |

a)

vakcīnu iegādi;

| b) | laboratorijas testiem; |
| --- | --- |

b)

laboratorijas testiem;

| c) | kompensācijām īpašniekiem par dzīvnieku nokaušanu saskaņā ar attiecīgo programmu. |
| --- | --- |

c)

kompensācijām īpašniekiem par dzīvnieku nokaušanu saskaņā ar attiecīgo programmu.

32. pants

1.   Ar šo apstiprina Itālijas programmu aitu un kazu brucelozes likvidēšanai laika posmam no 2005. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. decembrim.

2.   Kopienas finansiālais ieguldījums būs 50 % apjomā no Itālijas izdevumiem par 1. punktā minētās programmas īstenošanu, un tas nedrīkst pārsniegt 4 500 000 EUR par:

| a) | vakcīnu iegādi; |
| --- | --- |

a)

vakcīnu iegādi;

| b) | laboratorijas testiem; |
| --- | --- |

b)

laboratorijas testiem;

| c) | kompensācijām īpašniekiem par dzīvnieku nokaušanu saskaņā ar attiecīgo programmu. |
| --- | --- |

c)

kompensācijām īpašniekiem par dzīvnieku nokaušanu saskaņā ar attiecīgo programmu.

33. pants

1.   Ar šo apstiprina Portugāles programmu aitu un kazu brucelozes likvidēšanai laika posmam no 2005. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. decembrim.

2.   Kopienas finansiālais ieguldījums būs 50 % apjomā no Portugāles izdevumiem par 1. punktā minētās programmas īstenošanu, un tas nedrīkst pārsniegt 1 700 000 EUR par:

| a) | vakcīnu iegādi; |
| --- | --- |

a)

vakcīnu iegādi;

| b) | laboratorijas testiem; |
| --- | --- |

b)

laboratorijas testiem;

| c) | kompensācijām īpašniekiem par dzīvnieku nokaušanu saskaņā ar attiecīgo programmu. |
| --- | --- |

c)

kompensācijām īpašniekiem par dzīvnieku nokaušanu saskaņā ar attiecīgo programmu.

VI NODAĻA

Infekciozais katarālais drudzis

34. pants

1.   Ar šo apstiprina Spānijas programmu infekciozā katarālā drudža likvidēšanai un pārraudzībai laika posmam no 2005. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. decembrim.

2.   Kopienas finansiālais ieguldījums būs 50 % apjomā no Spānijas izdevumiem par seroloģiskajiem, entomoloģiskajiem testiem un lamatām 1. punktā minētās programmas īstenošanai, un tas nedrīkst pārsniegt 25 000 EUR.

35. pants

1.   Ar šo apstiprina Francijas programmu infekciozā katarālā drudža likvidēšanai un pārraudzībai laika posmam no 2005. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. decembrim.

2.   Kopienas finansiālais ieguldījums būs 50 % apjomā no Francijas izdevumiem par seroloģiskajiem, entomoloģiskajiem testiem un lamatām 1. punktā minētās programmas īstenošanai, un tas nedrīkst pārsniegt 50 000 EUR.

36. pants

1.   Ar šo apstiprina Itālijas programmu infekciozā katarālā drudža likvidēšanai un pārraudzībai laika posmam no 2005. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. decembrim.

2.   Kopienas finansiālais ieguldījums būs 50 % apjomā no Itālijas izdevumiem par seroloģiskajiem, entomoloģiskajiem testiem un lamatām 1. punktā minētās programmas īstenošanai, un tas nedrīkst pārsniegt 400 000 EUR.

VII NODAĻA

Mājputnu salmonella

37. pants

1.   Ar šo apstiprina Austrijas programmu vaislas mājputnu salmonellas kontrolei laika posmam no 2005. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. decembrim.

2.   Kopienas finansiālais ieguldījums būs 50 % apjomā no Austrijas izdevumiem par 1. punktā minētās programmas īstenošanu, un tas nedrīkst pārsniegt 70 000 EUR. Kopienas finansiālais ieguldījums paredzēts:

| a) | vai nu vaislas mājputnu iznīcināšanai vai starpības segšanai starp šādu vaislas mājputnu paredzēto vērtību un pārdošanas ieņēmumiem par termiski apstrādātu gaļu, kas iegūta no šiem mājputniem; |
| --- | --- |

a)

vai nu vaislas mājputnu iznīcināšanai vai starpības segšanai starp šādu vaislas mājputnu paredzēto vērtību un pārdošanas ieņēmumiem par termiski apstrādātu gaļu, kas iegūta no šiem mājputniem;

| b) | aizperētu perējamo olu iznīcināšanai; |
| --- | --- |

b)

aizperētu perējamo olu iznīcināšanai;

| c) | vai nu neaizperētu perējamo olu iznīcināšanai vai starpības segšanai starp šādu neaizperētu perējamo olu paredzēto vērtību un pārdošanas ienākumiem par termiski apstrādātiem olu produktiem, ko iegūst no šīm olām; |
| --- | --- |

c)

vai nu neaizperētu perējamo olu iznīcināšanai vai starpības segšanai starp šādu neaizperētu perējamo olu paredzēto vērtību un pārdošanas ienākumiem par termiski apstrādātiem olu produktiem, ko iegūst no šīm olām;

| d) | vakcīnu iegādei, ciktāl tas neskar šīs programmas īstenošanu; |
| --- | --- |

d)

vakcīnu iegādei, ciktāl tas neskar šīs programmas īstenošanu;

| e) | izdevumiem par bakterioloģiskajiem testiem, kas tiek veikti oficiālās paraugu ņemšanas procedūras ietvaros saskaņā ar Direktīvas 92/117/EEK (6) III pielikuma I sadaļas noteikumiem, un kas dalībvalstij tiks atmaksāti apjomā līdz 5 EUR par testu. |
| --- | --- |

e)

izdevumiem par bakterioloģiskajiem testiem, kas tiek veikti oficiālās paraugu ņemšanas procedūras ietvaros saskaņā ar Direktīvas 92/117/EEK (6) III pielikuma I sadaļas noteikumiem, un kas dalībvalstij tiks atmaksāti apjomā līdz 5 EUR par testu.

38. pants

1.   Ar šo apstiprina Beļģijas programmu vaislas mājputnu salmonellas kontrolei laika posmam no 2005. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. decembrim.

2.   Kopienas finansiālais ieguldījums būs 50 % apjomā no Beļģijas izdevumiem par 1. punktā minētās programmas īstenošanu, un tas nedrīkst pārsniegt 400 000 EUR. Kopienas finansiālais ieguldījums paredzēts:

| a) | vai nu vaislas mājputnu iznīcināšanai vai starpības segšanai starp šādu vaislas mājputnu paredzēto vērtību un pārdošanas ienākumiem par termiski apstrādātu gaļu, kas iegūta no šiem mājputniem; |
| --- | --- |

a)

vai nu vaislas mājputnu iznīcināšanai vai starpības segšanai starp šādu vaislas mājputnu paredzēto vērtību un pārdošanas ienākumiem par termiski apstrādātu gaļu, kas iegūta no šiem mājputniem;

| b) | aizperētu perējamo olu iznīcināšanai; |
| --- | --- |

b)

aizperētu perējamo olu iznīcināšanai;

| c) | vai nu neaizperētu perējamo olu iznīcināšanai vai starpības segšanai starp šādu neaizperētu perējamo olu paredzēto vērtību un pārdošanas ienākumiem par termiski apstrādātiem olu produktiem, ko iegūst no šīm olām; |
| --- | --- |

c)

vai nu neaizperētu perējamo olu iznīcināšanai vai starpības segšanai starp šādu neaizperētu perējamo olu paredzēto vērtību un pārdošanas ienākumiem par termiski apstrādātiem olu produktiem, ko iegūst no šīm olām;

| d) | vakcīnu iegādei, ciktāl tas neskar šīs programmas īstenošanu; |
| --- | --- |

d)

vakcīnu iegādei, ciktāl tas neskar šīs programmas īstenošanu;

| e) | izdevumiem par bakterioloģiskajiem testiem, kas tiek veikti oficiālās paraugu ņemšanas procedūras ietvaros saskaņā ar Direktīvas 92/117/EEK III pielikuma I sadaļas noteikumiem, un kas dalībvalstij tiks atmaksāti apjomā līdz 5 EUR par testu. |
| --- | --- |

e)

izdevumiem par bakterioloģiskajiem testiem, kas tiek veikti oficiālās paraugu ņemšanas procedūras ietvaros saskaņā ar Direktīvas 92/117/EEK III pielikuma I sadaļas noteikumiem, un kas dalībvalstij tiks atmaksāti apjomā līdz 5 EUR par testu.

39. pants

1.   Ar šo apstiprina Dānijas programmu vaislas mājputnu salmonellas kontrolei laika posmam no 2005. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. decembrim.

2.   Kopienas finansiālais ieguldījums būs 50 % apjomā no Dānijas izdevumiem par 1. punktā minētās programma īstenošanu, un tas nedrīkst pārsniegt 110 000 EUR. Kopienas finansiālais ieguldījums paredzēts:

| a) | vai nu vaislas mājputnu iznīcināšanai vai starpības segšanai starp šādu vaislas mājputnu paredzēto vērtību un pārdošanas ienākumiem par termiski apstrādātu gaļu, kas iegūta no šiem mājputniem; |
| --- | --- |

a)

vai nu vaislas mājputnu iznīcināšanai vai starpības segšanai starp šādu vaislas mājputnu paredzēto vērtību un pārdošanas ienākumiem par termiski apstrādātu gaļu, kas iegūta no šiem mājputniem;

| b) | aizperētu perējamo olu iznīcināšanai; |
| --- | --- |

b)

aizperētu perējamo olu iznīcināšanai;

| c) | vai nu neaizperētu perējamo olu iznīcināšanai vai starpības segšanai starp šādu neaizperētu perējamo olu paredzēto vērtību un pārdošanas ienākumiem par termiski apstrādātiem olu produktiem, ko iegūst no šīm olām; |
| --- | --- |

c)

vai nu neaizperētu perējamo olu iznīcināšanai vai starpības segšanai starp šādu neaizperētu perējamo olu paredzēto vērtību un pārdošanas ienākumiem par termiski apstrādātiem olu produktiem, ko iegūst no šīm olām;

| d) | vakcīnu iegādei, ciktāl tas neskar šīs programmas īstenošanu; |
| --- | --- |

d)

vakcīnu iegādei, ciktāl tas neskar šīs programmas īstenošanu;

| e) | izdevumiem par bakterioloģiskajiem testiem, kas tiek veikti oficiālās paraugu ņemšanas procedūras ietvaros saskaņā ar Direktīvas 92/117/EEK III pielikuma I sadaļas noteikumiem, un kas dalībvalstij tiks atmaksāti apjomā līdz 5 EUR par testu. |
| --- | --- |

e)

izdevumiem par bakterioloģiskajiem testiem, kas tiek veikti oficiālās paraugu ņemšanas procedūras ietvaros saskaņā ar Direktīvas 92/117/EEK III pielikuma I sadaļas noteikumiem, un kas dalībvalstij tiks atmaksāti apjomā līdz 5 EUR par testu.

40. pants

1.   Ar šo apstiprina Francijas programmu vaislas mājputnu salmonellas kontrolei laika posmam no 2005. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. decembrim.

2.   Kopienas finansiālais ieguldījums būs 50 % apjomā no Francijas izdevumiem 1. punktā minētās programmas īstenošanai, un tas nedrīkst pārsniegt 600 000 EUR. Kopienas finansiālais ieguldījums paredzēts:

| a) | vai nu vaislas mājputnu iznīcināšanai vai starpības segšanai starp šādu vaislas mājputnu paredzēto vērtību un pārdošanas ienākumiem par termiski apstrādātu gaļu, kas iegūta no šiem mājputniem; |
| --- | --- |

a)

vai nu vaislas mājputnu iznīcināšanai vai starpības segšanai starp šādu vaislas mājputnu paredzēto vērtību un pārdošanas ienākumiem par termiski apstrādātu gaļu, kas iegūta no šiem mājputniem;

| b) | aizperētu perējamo olu iznīcināšanai; |
| --- | --- |

b)

aizperētu perējamo olu iznīcināšanai;

| c) | vai nu neaizperētu perējamo olu iznīcināšanai vai starpības segšanai starp šādu neaizperētu perējamo olu paredzēto vērtību un pārdošanas ienākumiem par termiski apstrādātiem olu produktiem, ko iegūst no šīm olām; |
| --- | --- |

c)

vai nu neaizperētu perējamo olu iznīcināšanai vai starpības segšanai starp šādu neaizperētu perējamo olu paredzēto vērtību un pārdošanas ienākumiem par termiski apstrādātiem olu produktiem, ko iegūst no šīm olām;

| d) | vakcīnu iegādei, ciktāl tas neskar šīs programmas īstenošanu; |
| --- | --- |

d)

vakcīnu iegādei, ciktāl tas neskar šīs programmas īstenošanu;

| e) | izdevumiem par bakterioloģiskajiem testiem, kas tiek veikti oficiālās paraugu ņemšanas procedūras ietvaros saskaņā ar Direktīvas 92/117/EEK III pielikuma I sadaļas noteikumiem, un kas dalībvalstij tiks atmaksāti apjomā līdz 5 EUR par testu. |
| --- | --- |

e)

izdevumiem par bakterioloģiskajiem testiem, kas tiek veikti oficiālās paraugu ņemšanas procedūras ietvaros saskaņā ar Direktīvas 92/117/EEK III pielikuma I sadaļas noteikumiem, un kas dalībvalstij tiks atmaksāti apjomā līdz 5 EUR par testu.

41. pants

1.   Ar šo apstiprina Īrijas programmu vaislas mājputnu salmonellas kontrolei laika posmam no 2005. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. decembrim.

2.   Kopienas finansiālais ieguldījums būs 50 % apjomā no Īrijas izdevumiem par 1. punktā minētās programmas īstenošanu, un tas nedrīkst pārsniegt 50 000 EUR. Kopienas finansiālais ieguldījums paredzēts:

| a) | vai nu vaislas mājputnu iznīcināšanai vai starpības segšanai starp šādu vaislas mājputnu paredzēto vērtību un pārdošanas ienākumiem par termiski apstrādātu gaļu, kas iegūta no šiem mājputniem; |
| --- | --- |

a)

vai nu vaislas mājputnu iznīcināšanai vai starpības segšanai starp šādu vaislas mājputnu paredzēto vērtību un pārdošanas ienākumiem par termiski apstrādātu gaļu, kas iegūta no šiem mājputniem;

| b) | aizperētu perējamo olu iznīcināšanai; |
| --- | --- |

b)

aizperētu perējamo olu iznīcināšanai;

| c) | vai nu neaizperētu perējamo olu iznīcināšanai vai starpības segšanai starp šādu neaizperētu perējamo olu paredzēto vērtību un pārdošanas ienākumiem par termiski apstrādātiem olu produktiem, ko iegūst no šīm olām; |
| --- | --- |

c)

vai nu neaizperētu perējamo olu iznīcināšanai vai starpības segšanai starp šādu neaizperētu perējamo olu paredzēto vērtību un pārdošanas ienākumiem par termiski apstrādātiem olu produktiem, ko iegūst no šīm olām;

| d) | vakcīnu iegādei, ciktāl tas neskar šīs programmas īstenošanu; |
| --- | --- |

d)

vakcīnu iegādei, ciktāl tas neskar šīs programmas īstenošanu;

| e) | izdevumiem par bakterioloģiskajiem testiem, kas tiek veikti oficiālās paraugu ņemšanas procedūras ietvaros saskaņā ar Direktīvas 92/117/EEK III pielikuma I sadaļas noteikumiem, un kas dalībvalstij tiks atmaksāti apjomā līdz 5 EUR par testu. |
| --- | --- |

e)

izdevumiem par bakterioloģiskajiem testiem, kas tiek veikti oficiālās paraugu ņemšanas procedūras ietvaros saskaņā ar Direktīvas 92/117/EEK III pielikuma I sadaļas noteikumiem, un kas dalībvalstij tiks atmaksāti apjomā līdz 5 EUR par testu.

42. pants

1.   Ar šo apstiprina Itālijas programmu vaislas mājputnu salmonellas kontrolei laika posmam no 2005. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. decembrim.

2.   Kopienas finansiālais ieguldījums būs 50 % apjomā no Itālijas izdevumiem par 1. punktā minētās programmas īstenošanu, un tas nedrīkst pārsniegt 600 000 EUR. Kopienas finansiālais ieguldījums paredzēts:

| a) | vai nu vaislas mājputnu iznīcināšanai vai starpības segšanai starp šādu vaislas mājputnu paredzēto vērtību un pārdošanas ienākumiem par termiski apstrādātu gaļu, kas iegūta no šiem mājputniem; |
| --- | --- |

a)

vai nu vaislas mājputnu iznīcināšanai vai starpības segšanai starp šādu vaislas mājputnu paredzēto vērtību un pārdošanas ienākumiem par termiski apstrādātu gaļu, kas iegūta no šiem mājputniem;

| b) | aizperētu perējamo olu iznīcināšanai; |
| --- | --- |

b)

aizperētu perējamo olu iznīcināšanai;

| c) | vai nu neaizperētu perējamo olu iznīcināšanai vai starpības segšanai starp šādu neaizperētu perējamo olu paredzēto vērtību un pārdošanas ienākumiem par termiski apstrādātiem olu produktiem, ko iegūst no šīm olām; |
| --- | --- |

c)

vai nu neaizperētu perējamo olu iznīcināšanai vai starpības segšanai starp šādu neaizperētu perējamo olu paredzēto vērtību un pārdošanas ienākumiem par termiski apstrādātiem olu produktiem, ko iegūst no šīm olām;

| d) | vakcīnu iegādei, ciktāl tas neskar šīs programmas īstenošanu; |
| --- | --- |

d)

vakcīnu iegādei, ciktāl tas neskar šīs programmas īstenošanu;

| e) | izdevumiem par bakterioloģiskajiem testiem, kas tiek veikti oficiālās paraugu ņemšanas procedūras ietvaros saskaņā ar Direktīvas 92/117/EEK III pielikuma I sadaļas noteikumiem, un kas dalībvalstij tiks atmaksāti apjomā līdz 5 EUR par testu. |
| --- | --- |

e)

izdevumiem par bakterioloģiskajiem testiem, kas tiek veikti oficiālās paraugu ņemšanas procedūras ietvaros saskaņā ar Direktīvas 92/117/EEK III pielikuma I sadaļas noteikumiem, un kas dalībvalstij tiks atmaksāti apjomā līdz 5 EUR par testu.

43. pants

1.   Ar šo apstiprina Nīderlandes programmu vaislas mājputnu salmonellas kontrolei laika posmam no 2005. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. decembrim.

2.   Kopienas finansiālais ieguldījums būs 50 % apjomā no Nīderlandes izdevumiem par 1. punktā minētās programmas īstenošanu, un tas nedrīkst pārsniegt 350 000 EUR. Kopienas finansiālais ieguldījums paredzēts:

| a) | vai nu vaislas mājputnu iznīcināšanai vai starpības segšanai starp šādu vaislas mājputnu paredzēto vērtību un pārdošanas ienākumiem par termiski apstrādātu gaļu, kas iegūta no šiem mājputniem; |
| --- | --- |

a)

vai nu vaislas mājputnu iznīcināšanai vai starpības segšanai starp šādu vaislas mājputnu paredzēto vērtību un pārdošanas ienākumiem par termiski apstrādātu gaļu, kas iegūta no šiem mājputniem;

| b) | aizperētu perējamo olu iznīcināšanai; |
| --- | --- |

b)

aizperētu perējamo olu iznīcināšanai;

| c) | vai nu neaizperētu perējamo olu iznīcināšanai vai starpības segšanai starp šādu neaizperētu perējamo olu paredzēto vērtību un pārdošanas ienākumiem par termiski apstrādātiem olu produktiem, ko iegūst no šīm olām; |
| --- | --- |

c)

vai nu neaizperētu perējamo olu iznīcināšanai vai starpības segšanai starp šādu neaizperētu perējamo olu paredzēto vērtību un pārdošanas ienākumiem par termiski apstrādātiem olu produktiem, ko iegūst no šīm olām;

| d) | vakcīnu iegādei, ciktāl tas neskar šīs programmas īstenošanu; |
| --- | --- |

d)

vakcīnu iegādei, ciktāl tas neskar šīs programmas īstenošanu;

| e) | izdevumiem par bakterioloģiskajiem testiem, kas tiek veikti oficiālās paraugu ņemšanas procedūras ietvaros saskaņā ar Direktīvas 92/117/EEK III pielikuma I sadaļas noteikumiem, un kas dalībvalstij tiks atmaksāti apjomā līdz 5 EUR par testu. |
| --- | --- |

e)

izdevumiem par bakterioloģiskajiem testiem, kas tiek veikti oficiālās paraugu ņemšanas procedūras ietvaros saskaņā ar Direktīvas 92/117/EEK III pielikuma I sadaļas noteikumiem, un kas dalībvalstij tiks atmaksāti apjomā līdz 5 EUR par testu.

44. pants

1.   Ar šo apstiprina Slovākijas programmu vaislas mājputnu salmonellas kontrolei laika posmam no 2005. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. decembrim.

2.   Kopienas finansiālais ieguldījums būs 50 % apjomā no Slovākijas izdevumiem par 1. punktā minētās programmas īstenošanu, un tas nedrīkst pārsniegt 100 000 EUR. Kopienas finansiālais ieguldījums paredzēts:

| a) | vai nu vaislas mājputnu iznīcināšanai vai starpības segšanai starp šādu vaislas mājputnu paredzēto vērtību un pārdošanas ienākumiem par termiski apstrādātu gaļu, kas iegūta no šiem mājputniem; |
| --- | --- |

a)

vai nu vaislas mājputnu iznīcināšanai vai starpības segšanai starp šādu vaislas mājputnu paredzēto vērtību un pārdošanas ienākumiem par termiski apstrādātu gaļu, kas iegūta no šiem mājputniem;

| b) | aizperētu perējamo olu iznīcināšanai; |
| --- | --- |

b)

aizperētu perējamo olu iznīcināšanai;

| c) | vai nu neaizperētu perējamo olu iznīcināšanai vai starpības segšanai starp šādu neaizperētu perējamo olu paredzēto vērtību un pārdošanas ienākumiem par termiski apstrādātiem olu produktiem, ko iegūst no šīm olām; |
| --- | --- |

c)

vai nu neaizperētu perējamo olu iznīcināšanai vai starpības segšanai starp šādu neaizperētu perējamo olu paredzēto vērtību un pārdošanas ienākumiem par termiski apstrādātiem olu produktiem, ko iegūst no šīm olām;

| d) | vakcīnu iegādei, ciktāl tas neskar šīs programmas īstenošanu; |
| --- | --- |

d)

vakcīnu iegādei, ciktāl tas neskar šīs programmas īstenošanu;

| e) | izdevumiem par bakterioloģiskajiem testiem, kas tiek veikti oficiālās paraugu ņemšanas procedūras ietvaros saskaņā ar Direktīvas 92/117/EEK III pielikuma I sadaļas noteikumiem, un kas dalībvalstij tiks atmaksāti apjomā līdz 5 EUR par testu. |
| --- | --- |

e)

izdevumiem par bakterioloģiskajiem testiem, kas tiek veikti oficiālās paraugu ņemšanas procedūras ietvaros saskaņā ar Direktīvas 92/117/EEK III pielikuma I sadaļas noteikumiem, un kas dalībvalstij tiks atmaksāti apjomā līdz 5 EUR par testu.

VIII NODAĻA

Cūku vezikulārā slimība

45. pants

1.   Ar šo apstiprina Itālijas programmu cūku vezikulārās slimības likvidēšanai un pārraudzībai laika posmam no 2005. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. decembrim.

2.   Kopienas finansiālais ieguldījums būs 50 % apjomā no Itālijas izdevumiem par virusoloģiskajiem un seroloģiskajiem laboratorijas testiem un Itālijas izdevumiem kompensācijām īpašniekiem par nokautajiem dzīvniekiem 1. punktā minētās programmas īstenošanai, un tas nedrīkst pārsniegt 200 000 EUR.

IX NODAĻA

Klasiskais cūku mēris

46. pants

1.   Ar šo apstiprina Beļģijas programmu klasiskā cūku mēra likvidēšanai un pārraudzībai laika posmam no 2005. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. decembrim.

2.   Kopienas finansiālais ieguldījums būs 50 % apjomā no Beļģijas izdevumiem par mājas cūku un meža cūku virusoloģiskajiem un seroloģiskajiem testiem 1. punktā minētās programmas īstenošanai, un tas nedrīkst pārsniegt 15 000 EUR.

47. pants

1.   Ar šo apstiprina Čehijas programmu klasiskā cūku mēra likvidēšanai un pārraudzībai laika posmam no 2005. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. decembrim.

2.   Kopienas finansiālais ieguldījums būs 50 % apjomā no Čehijas izdevumiem par mājas cūku un meža cūku virusoloģiskajiem un seroloģiskajiem testiem 1. punktā minētās programmas īstenošanai, un tas nedrīkst pārsniegt 100 000 EUR.

48. pants

1.   Ar šo apstiprina Vācijas programmu klasiskā cūku mēra likvidēšanai un pārraudzībai laika posmam no 2005. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. decembrim.

2.   Kopienas finansiālais ieguldījums būs 50 % apjomā no Vācijas izdevumiem par mājas cūku un meža cūku virusoloģiskajiem un seroloģiskajiem testiem 1. punktā minētās programmas īstenošanai, un tas nedrīkst pārsniegt 800 000 EUR.

49. pants

1.   Ar šo apstiprina Francijas programmu klasiskā cūku mēra likvidēšanai un pārraudzībai laika posmam no 2005. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. decembrim.

2.   Kopienas finansiālais ieguldījums būs 50 % apjomā no Francijas izdevumiem par mājas cūku un meža cūku virusoloģiskajiem un seroloģiskajiem testiem 1. punktā minētās programmas īstenošanai, un tas nedrīkst pārsniegt 150 000 EUR.

50. pants

1.   Ar šo apstiprina Luksemburgas programmu klasiskā cūku mēra likvidēšanai un pārraudzībai laika posmam no 2005. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. decembrim.

2.   Kopienas finansiālais ieguldījums būs 50 % apjomā no Luksemburgas izdevumiem par mājas cūku un meža cūku virusoloģiskajiem un seroloģiskajiem testiem 1. punktā minētās programmas īstenošanai, un tas nedrīkst pārsniegt 100 000 EUR.

51. pants

1.   Ar šo apstiprina Slovēnijas programmu klasiskā cūku mēra likvidēšanai un pārraudzībai laika posmam no 2005. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. decembrim.

2.   Kopienas finansiālais ieguldījums būs 50 % apjomā no Slovēnijas izdevumiem par mājas cūku un meža cūku virusoloģiskajiem un seroloģiskajiem testiem 1. punktā minētās programmas īstenošanai, un tas nedrīkst pārsniegt 10 000 EUR.

52. pants

1.   Ar šo apstiprina Slovākijas programmu klasiskā cūku mēra likvidēšanai un pārraudzībai laika posmam no 2005. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. decembrim.

2.   Kopienas finansiālais ieguldījums būs 50 % apjomā no Slovākijas izdevumiem par 1. punktā minētās programmas īstenošanu, un tas nedrīkst pārsniegt 200 000 EUR par:

| a) | vakcīnu iegādi un izplatīšanu; |
| --- | --- |

a)

vakcīnu iegādi un izplatīšanu;

| b) | mājas cūku un meža cūku virusoloģiskajiem un seroloģiskajiem testiem. |
| --- | --- |

b)

mājas cūku un meža cūku virusoloģiskajiem un seroloģiskajiem testiem.

X NODAĻA

Aujeski slimība

53. pants

1.   Ar šo apstiprina Beļģijas programmu Aujeski slimības likvidēšanai laika posmam no 2005. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. decembrim.

2.   Kopienas finansiālais ieguldījums būs 50 % apjomā no Beļģijas izdevumiem par laboratorijas testiem 1. punktā minētās programmas īstenošanai, un tas nedrīkst pārsniegt 300 000 EUR.

54. pants

1.   Ar šo apstiprina Spānijas programmu Aujeski slimības likvidēšanai laika posmam no 2005. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. decembrim.

2.   Kopienas finansiālais ieguldījums būs 50 % apjomā no Spānijas izdevumiem par laboratorijas testiem 1. punktā minētās programmas īstenošanai, un tas nedrīkst pārsniegt 250 000 EUR.

55. pants

1.   Ar šo apstiprina Ungārijas programmu Aujeski slimības likvidēšanai laika posmam no 2005. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. decembrim.

2.   Kopienas finansiālais ieguldījums būs 50 % apjomā no Ungārijas izdevumiem par laboratorijas testiem 1. punktā minētās programmas īstenošanai, un tas nedrīkst pārsniegt 50 000 EUR.

56. pants

1.   Ar šo apstiprina Īrijas programmu Aujeski slimības likvidēšanai laika posmam no 2005. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. decembrim.

2.   Kopienas finansiālais ieguldījums būs 50 % apjomā no Īrijas izdevumiem par laboratorijas testiem 1. punktā minētās programmas īstenošanai, un tas nedrīkst pārsniegt 50 000 EUR.

57. pants

1.   Ar šo apstiprina Portugāles programmu Aujeski slimības likvidēšanai laika posmam no 2005. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. decembrim.

2.   Kopienas finansiālais ieguldījums būs 50 % apjomā no Portugāles izdevumiem par laboratorijas testiem 1. punktā minētās programmas īstenošanai, un tas nedrīkst pārsniegt 25 000 EUR.

58. pants

1.   Ar šo apstiprina Slovākijas programmu Aujeski slimības likvidēšanai laika posmam no 2005. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. decembrim.

2.   Kopienas finansiālais ieguldījums būs 50 % apjomā no Slovākijas izdevumiem par laboratorijas testiem 1. punktā minētās programmas īstenošanai, un tas nedrīkst pārsniegt 25 000 EUR.

XI NODAĻA

Riketsioze, babezioze un anaplazmoze

59. pants

1.   Ar šo apstiprina Francijas programmu riketsiozes, babeziozes un anaplazmozes likvidēšanai Gvadelupā laika posmam no 2005. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. decembrim.

2.   Ar šo apstiprina Francijas programmu riketsiozes, babeziozes un anaplazmozes likvidēšanai Martinikā laika posmam no 2005. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. decembrim.

3.   Ar šo apstiprina Francijas programmu riketsiozes, babeziozes un anaplazmozes likvidēšanai Reinjonā laika posmam no 2005. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. decembrim.

4.   Kopienas finansiālais ieguldījums būs 50 % apjomā no Francijas izdevumiem par 1., 2. un 3. punktā minēto programmu īstenošanu, un tas nedrīkst pārsniegt 150 000 EUR.

XII NODAĻA

Vispārīgi un nobeiguma noteikumi

60. pants

1.   Programmām, kas minētas 9. līdz 33. pantā, atbilstīgās izmaksas kompensācijām par dzīvnieku nokaušanu paredzētas 2. un 3. punktā noteiktajā apjomā.

2.   Vidējais kompensācijas apjoms, ko dalībvalstij atmaksā, tiek aprēķināts, ņemot vērā dalībvalstī nokauto dzīvnieku skaitu un

| a) | attiecībā uz liellopiem: līdz 300 EUR par dzīvnieku; |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz liellopiem: līdz 300 EUR par dzīvnieku;

| b) | attiecībā uz aitām un kazām: līdz 35 EUR par dzīvnieku. |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz aitām un kazām: līdz 35 EUR par dzīvnieku.

3.   Maksimālais kompensētās summas apjoms, ko dalībvalstij atmaksā par vienu dzīvnieku, nepārsniedz 1 000 EUR par liellopu un 100 EUR par aitu vai kazu.

61. pants

1.   Izmaksu maksimālā summa, ko dalībvalstij atmaksā par programmām, kas minētas no 9. līdz 33. pantam un no 53. līdz 58. pantam nedrīkst pārsniegt:

| a) | Bengāles rozes tests: |
| --- | --- |

a)

Bengāles rozes tests:

0,3 EUR par testu;

| b) | komplementa saistīšanās reakcijas tests: |
| --- | --- |

b)

komplementa saistīšanās reakcijas tests:

0,6 EUR par testu;

| c) | ELISA tests: |
| --- | --- |

c)

ELISA tests:

1 EUR par testu;

| d) | agara gela imūndifūzijas tests: |
| --- | --- |

d)

agara gela imūndifūzijas tests:

0,8 EUR par testu;

| f) | tuberkulīna tests: |
| --- | --- |

f)

tuberkulīna tests:

0,8 EUR par testu;

| g) | gamma interferona tests: |
| --- | --- |

g)

gamma interferona tests:

3 EUR par testu;

| h) | vakcīnas deva: |
| --- | --- |

h)

vakcīnas deva:

0,1 EUR par devu.

62. pants

Valūtas pārrēķina kurss attiecībā uz pieteikumiem, kas valsts valūtā iesniegti “n” mēnesī, ir pārrēķina kurss “n+1” mēneša desmitajā dienā vai pirmajā dienā, kad kurss noteikts, pirms tās.

63. pants

1.   Kopienas finansiālo ieguldījumu programmām, kas minētas 1. līdz 59. pantā, piešķir, ja tās tiek īstenotas atbilstoši attiecīgajiem Kopienas tiesību aktu noteikumiem, ieskaitot noteikumus par konkurenci un valsts pasūtījumu piešķiršanu, un ievērojot nosacījumus, kuri aprakstīti a) līdz f) apakšpunktā:

| a) | līdz 2005. gada 1. janvārim stājas spēkā attiecīgās dalībvalsts likumi, noteikumi un administratīvie noteikumi programmas īstenošanai; |
| --- | --- |

a)

līdz 2005. gada 1. janvārim stājas spēkā attiecīgās dalībvalsts likumi, noteikumi un administratīvie noteikumi programmas īstenošanai;

| b) | saskaņā ar Lēmuma 90/424/EEK 24. panta 7. punktu, vēlākais, līdz 2005. gada 1. jūnijs jāpārsūta programmas sākotnējais tehniskais un finanšu novērtējums; |
| --- | --- |

b)

saskaņā ar Lēmuma 90/424/EEK 24. panta 7. punktu, vēlākais, līdz 2005. gada 1. jūnijs jāpārsūta programmas sākotnējais tehniskais un finanšu novērtējums;

| c) | starpziņojums, kurā apskatīta programmas gaita pirmajos sešos mēnešos, jānosūta, vēlākais, četras nedēļas pēc tā programmas īstenošanas posma, kas ziņojumā apskatīts; |
| --- | --- |

c)

starpziņojums, kurā apskatīta programmas gaita pirmajos sešos mēnešos, jānosūta, vēlākais, četras nedēļas pēc tā programmas īstenošanas posma, kas ziņojumā apskatīts;

| d) | gala ziņojums par programmas tehnisko izpildījumu jānosūta, vēlākais, līdz 2006. gada 1. jūnijam, līdz ar šo ziņojumu jānosūta atbilstoši pierādījumi par izmaksām un sasniegtajiem rezultātiem laika posmā no 2005. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. decembrim; |
| --- | --- |

d)

gala ziņojums par programmas tehnisko izpildījumu jānosūta, vēlākais, līdz 2006. gada 1. jūnijam, līdz ar šo ziņojumu jānosūta atbilstoši pierādījumi par izmaksām un sasniegtajiem rezultātiem laika posmā no 2005. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. decembrim;

| e) | programma jāīsteno efektīvi; |
| --- | --- |

e)

programma jāīsteno efektīvi;

| f) | šiem pasākumiem nav lūgts un netiks lūgts cits Kopienas ieguldījums. |
| --- | --- |

f)

šiem pasākumiem nav lūgts un netiks lūgts cits Kopienas ieguldījums.

2.   Ja dalībvalsts nespēj ievērot 1. punktā izklāstītos noteikumus, Komisija šai dalībvalstij samazina Kopienas ieguldījuma apjomu, ņemot vērā pārkāpuma dabu un nopietnību un Kopienai radītos zaudējumus šāda pārkāpuma rezultātā.

64. pants

Šo lēmumu piemēro no 2005. gada 1. janvāra.

65. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2004. gada 30. novembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Markos KYPRIANOU

---

(1)  OV L 224, 18.8.1990., 19. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 806/2003 (OV L 122, 16.5.2003., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 347, 12.12.1990., 27. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 92/65/EEK (OV L 268, 14.9.1992., 54. lpp.).

2

(3)  OV L 316, 15.10.2004., 87. lpp.

3

(4)  OV L 160, 26.6.1999., 103. lpp.

4

(5)  OV L 349, 24.12.1998., 1. lpp.

5

(6)  OV L 62, 15.3.1993., 38. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 806/2003.

6

---

Labojums

| 8.12.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 361/54 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 361/54

---

Labojums Komisijas 2004. gada 20. septembra Regulai (EK) Nr. 1646/2004, ar ko groza I pielikumu Padomes Regulā (EEK) Nr. 2377/90, ar ko nosaka Kopienas procedūru veterināro zāļu maksimāli pieļaujamo atlieku daudzumu noteikšanai dzīvnieku izcelsmes produktos

(
  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 296, 2004. gada 21. septembris
  )

8. lappusē:

tekstu:

| “2.1.4. | Fenola atvasinājumi, tai skaitā salicilanīdi” |
| --- | --- |

“2.1.4.

Fenola atvasinājumi, tai skaitā salicilanīdi”

aizstāj ar:

| “2.1.1. | Salicilanīdi”. |
| --- | --- |

“2.1.1.

Salicilanīdi”.

---