# Euroopa Liidu L 303/30.

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 303 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 47. köide30. september 2004 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 303

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

47. köide30. september 2004

---

| Sisukord | | I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 1683/2004, 24. september 2004, lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise kohta Hiina Rahvavabariigist pärineva glüfosaadi impordi suhtes | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1684/2004, 29. september 2004, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 19 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1685/2004, 29. september 2004, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1327/2004, mis käsitleb alalist pakkumismenetlust valge suhkru ekspordimaksude ja/või eksporditoetuste kindlaksmääramiseks 2004/2005. turustusaastaks | 21 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1686/2004, 28. september 2004, millega lubatakse ülekandeid Aomenist pärit tekstiili- ja rõivatoodete koguseliste piirnormide vahel | 22 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1687/2004, 28. september 2004, millega lubatakse ülekandeid India Vabariigist pärit tekstiil- ja rõivatoodete koguseliste piirnormide vahel | 24 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1688/2004, 29. september 2004, millega määratakse kindlaks ladustusasutuste kohaldatav töötlemata kuivatatud viinamarjade ja viigimarjade kokkuostuhind 2004/2005. turustusaastaks | 26 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1689/2004, 29. september 2004, millega kehtestatakse toorpuuvilla hinnanguline toodang 2004/2005. turustusaastaks ja sellest tulenev soovitushinna ajutine hinnaalandus | 27 |

Sisukord

I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 1683/2004, 24. september 2004, lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise kohta Hiina Rahvavabariigist pärineva glüfosaadi impordi suhtes

1

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1684/2004, 29. september 2004, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

19

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1685/2004, 29. september 2004, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1327/2004, mis käsitleb alalist pakkumismenetlust valge suhkru ekspordimaksude ja/või eksporditoetuste kindlaksmääramiseks 2004/2005. turustusaastaks

21

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1686/2004, 28. september 2004, millega lubatakse ülekandeid Aomenist pärit tekstiili- ja rõivatoodete koguseliste piirnormide vahel

22

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1687/2004, 28. september 2004, millega lubatakse ülekandeid India Vabariigist pärit tekstiil- ja rõivatoodete koguseliste piirnormide vahel

24

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1688/2004, 29. september 2004, millega määratakse kindlaks ladustusasutuste kohaldatav töötlemata kuivatatud viinamarjade ja viigimarjade kokkuostuhind 2004/2005. turustusaastaks

26

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1689/2004, 29. september 2004, millega kehtestatakse toorpuuvilla hinnanguline toodang 2004/2005. turustusaastaks ja sellest tulenev soovitushinna ajutine hinnaalandus

27

| | | II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | Nõukogu |
| | * | 2004/664/EÜ:Nõukogu otsus, 24. september 2004, millega kohandatakse otsust 2004/246/EÜ Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia ühinemise tõttu | 28 |
| | | Komisjon |
| | * | 2004/665/EÜ:Komisjoni otsus, 22. september 2004, liiki Gallus gallus kuuluvatel munakanadel kodulindude salmonelloosi levimust käsitleva alusuuringu kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2004) 3512 all) | 30 |
| | * | 2004/666/EÜ:Komisjoni otsus, 29. september 2004, madala patogeensusega klassikalise lindude katku tõrjemeetmeid täiendava vaktsineerimise kohta Itaalias ja teatavate liikumist käsitlevate tõrjemeetmete kohta ning otsuse 2002/975/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2004) 3581 all)

   (
  1
  ) | 35 |

II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Nõukogu

*

2004/664/EÜ:Nõukogu otsus, 24. september 2004, millega kohandatakse otsust 2004/246/EÜ Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia ühinemise tõttu

28

Komisjon

*

2004/665/EÜ:Komisjoni otsus, 22. september 2004, liiki Gallus gallus kuuluvatel munakanadel kodulindude salmonelloosi levimust käsitleva alusuuringu kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2004) 3512 all)

Gallus gallus

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 3512 all)

30

*

2004/666/EÜ:Komisjoni otsus, 29. september 2004, madala patogeensusega klassikalise lindude katku tõrjemeetmeid täiendava vaktsineerimise kohta Itaalias ja teatavate liikumist käsitlevate tõrjemeetmete kohta ning otsuse 2002/975/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2004) 3581 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 3581 all)

1

35

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

| 30.9.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 303/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 303/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1683/2004,

24. september 2004,

lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise kohta Hiina Rahvavabariigist pärineva glüfosaadi impordi suhtes

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi “algmäärus”), eriti selle artikli 11 lõikeid 2 ja 3,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis esitati pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   Kehtivad meetmed

| (1) | Veebruaris 1998 kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 368/98 (2) lõplikud dumpinguvastased meetmed (edaspidi “esialgsed meetmed”) 24 %lise tollimaksu vormis Hiina Rahvavabariigist (edaspidi “Hiina”) pärineva glüfosaadi impordi suhtes. Seda määrust muudeti nõukogu määrusega (EÜ) nr 1086/2000, (3) millega suurendati tollimaksu 48 %ni pärast absorptsioonivastast uurimist vastavalt algmääruse artiklile 12. Pärast meetmetest kõrvalehoidmist käsitlevat uurimist vastavalt algmääruse artiklile 13 laiendati nõukogu määrusega (EÜ) nr 163/2002 (4) 48 %list tollimaksu, mis oli kehtestatud Hiina Rahvavabariigist pärineva glüfosaadi impordi suhtes, ning Malaisiast ja Taiwanist saadetava glüfosaadi impordile (olenemata sellest, kas seda deklareeritakse Malaisiast või Taiwanist pärinevana või mitte), välja arvatud kummagi riigi ühe nimetatud äriühingu toodang. |
| --- | --- |

(1)

Veebruaris 1998 kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 368/98 (2) lõplikud dumpinguvastased meetmed (edaspidi “esialgsed meetmed”) 24 %lise tollimaksu vormis Hiina Rahvavabariigist (edaspidi “Hiina”) pärineva glüfosaadi impordi suhtes. Seda määrust muudeti nõukogu määrusega (EÜ) nr 1086/2000, (3) millega suurendati tollimaksu 48 %ni pärast absorptsioonivastast uurimist vastavalt algmääruse artiklile 12. Pärast meetmetest kõrvalehoidmist käsitlevat uurimist vastavalt algmääruse artiklile 13 laiendati nõukogu määrusega (EÜ) nr 163/2002 (4) 48 %list tollimaksu, mis oli kehtestatud Hiina Rahvavabariigist pärineva glüfosaadi impordi suhtes, ning Malaisiast ja Taiwanist saadetava glüfosaadi impordile (olenemata sellest, kas seda deklareeritakse Malaisiast või Taiwanist pärinevana või mitte), välja arvatud kummagi riigi ühe nimetatud äriühingu toodang.

2.   Dumpinguvastaste tollimaksude kehtivuse pikendamise kontrollmenetluse ja dumpinguvastaste tollimaksude kehtimisvajaduse selgitamise kontrollmenetlusega seotud uurimise algatamine

| (2) | Pärast seda, kui oli avaldatud teadaanne Hiina Rahvavabariigist (5) pärineva glüfosaadi impordi suhtes rakendatud dumpinguvastaste meetmete kehtivuse eelseisva lõppemise kohta, sai komisjon 18. novembril 2002 taotluse nende meetmete kontrollimise kohta vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2. |
| --- | --- |

(2)

Pärast seda, kui oli avaldatud teadaanne Hiina Rahvavabariigist (5) pärineva glüfosaadi impordi suhtes rakendatud dumpinguvastaste meetmete kehtivuse eelseisva lõppemise kohta, sai komisjon 18. novembril 2002 taotluse nende meetmete kontrollimise kohta vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2.

| (3) | Taotluse esitas Euroopa Glüfosaadiliit (European Glyphosate Association, EGA) (edaspidi “taotleja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab rohkem kui 90 % ühenduse glüfosaaditoodangust. |
| --- | --- |

(3)

Taotluse esitas Euroopa Glüfosaadiliit (European Glyphosate Association, EGA) (edaspidi “taotleja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab rohkem kui 90 % ühenduse glüfosaaditoodangust.

| (4) | Taotlust põhjendati väitega, et kõnealuste meetmete kehtivuse lõppemine põhjustaks tõenäoliselt dumpingu ja ühenduse tootmisharule tekkiva kahju jätkumise või kordumise. Lisaks jõudis komisjon taotluses sisaldunud tõendusmaterjalide põhjal järeldusele, et meetmed ei olnud piisavad kahjuliku dumpingu takistamiseks, mis õigustas meetmete suhtes täieliku dumpinguvastaste tollimaksude kehtimisvajaduse selgitamise kontrollmenetluse algatamise ex-officio, mis hõlmas kõiki menetluse aspekte. Pärast nõuandekomisjoniga konsulteerimist leidis komisjon, et on piisavalt tõendusmaterjali dumpinguvastaste tollimaksude kehtivuse pikendamise kontrollmenetluse ja dumpinguvastaste tollimaksude kehtimisvajaduse selgitamise kontrollmenetluse algatamiseks vastavalt algmääruse artikli 11 lõigetele 2 ja 3 ning avaldas Euroopa Liidu Teatajas
   (6) kõnealuste kontrollmenetluste kohta algatusteate. |
| --- | --- |

(4)

Taotlust põhjendati väitega, et kõnealuste meetmete kehtivuse lõppemine põhjustaks tõenäoliselt dumpingu ja ühenduse tootmisharule tekkiva kahju jätkumise või kordumise. Lisaks jõudis komisjon taotluses sisaldunud tõendusmaterjalide põhjal järeldusele, et meetmed ei olnud piisavad kahjuliku dumpingu takistamiseks, mis õigustas meetmete suhtes täieliku dumpinguvastaste tollimaksude kehtimisvajaduse selgitamise kontrollmenetluse algatamise ex-officio, mis hõlmas kõiki menetluse aspekte. Pärast nõuandekomisjoniga konsulteerimist leidis komisjon, et on piisavalt tõendusmaterjali dumpinguvastaste tollimaksude kehtivuse pikendamise kontrollmenetluse ja dumpinguvastaste tollimaksude kehtimisvajaduse selgitamise kontrollmenetluse algatamiseks vastavalt algmääruse artikli 11 lõigetele 2 ja 3 ning avaldas Euroopa Liidu Teatajas
   (6) kõnealuste kontrollmenetluste kohta algatusteate.

3.   Uurimisega seotud osapooled

| (5) | Komisjon andis uurimise algatamisest ametlikult teada Hiinale, Hiina eksportivatele tootjatele, samuti ühenduse tootjatele, importijatele ja kasutajatele, kes olid taotluses seotud isikutena määratletud, ning nende ühendustele. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada oma seisukohad kirjalikult ja taotleda asja arutamist algatamisteates ettenähtud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon andis uurimise algatamisest ametlikult teada Hiinale, Hiina eksportivatele tootjatele, samuti ühenduse tootjatele, importijatele ja kasutajatele, kes olid taotluses seotud isikutena määratletud, ning nende ühendustele. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada oma seisukohad kirjalikult ja taotleda asja arutamist algatamisteates ettenähtud tähtaja jooksul.

| (6) | Arvestades kõnealuse toote eksportivate tootjate suurt arvu Hiinas, mis on teada taotluse ja varasema uurimise põhjal, nähti algatusteates dumpingu uurimiseks ette valikumeetodi kasutamine. Lisaks saatis komisjon valikuliselt küsimustikud komisjoni teenistustele teadaolevatele importijatele. |
| --- | --- |

(6)

Arvestades kõnealuse toote eksportivate tootjate suurt arvu Hiinas, mis on teada taotluse ja varasema uurimise põhjal, nähti algatusteates dumpingu uurimiseks ette valikumeetodi kasutamine. Lisaks saatis komisjon valikuliselt küsimustikud komisjoni teenistustele teadaolevatele importijatele.

| (7) | Üksnes vähesed Hiina eksportivad tootjad teatasid endast ja edastasid ettenähtud tähtaja jooksul algatusteates nõutud teabe. Seetõttu ei peetud valikumeetodi kasutamist Hiina eksportivate tootjate puhul vajalikuks. Lisaks teatas ainult üks importija Hiina Rahvavabariigist pärineva glüfosaadi importimisest. Seetõttu ei peetud valikumeetodi kasutamist importijate puhul vajalikuks. |
| --- | --- |

(7)

Üksnes vähesed Hiina eksportivad tootjad teatasid endast ja edastasid ettenähtud tähtaja jooksul algatusteates nõutud teabe. Seetõttu ei peetud valikumeetodi kasutamist Hiina eksportivate tootjate puhul vajalikuks. Lisaks teatas ainult üks importija Hiina Rahvavabariigist pärineva glüfosaadi importimisest. Seetõttu ei peetud valikumeetodi kasutamist importijate puhul vajalikuks.

| (8) | Komisjon saatis küsimustiku teadaolevatele asjassepuutuvatele osapooltele ning sai vastuse neljalt ühenduse tootjalt ja kahelt Hiina eksportivalt tootjalt. Üks importija teatas Hiina Rahvavabariigist pärinevast impordist ning saatis seejärel vastuse kogu küsimustikule. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon saatis küsimustiku teadaolevatele asjassepuutuvatele osapooltele ning sai vastuse neljalt ühenduse tootjalt ja kahelt Hiina eksportivalt tootjalt. Üks importija teatas Hiina Rahvavabariigist pärinevast impordist ning saatis seejärel vastuse kogu küsimustikule.

| (9) | Mitu Hiina Rahvavabariigi eksportivat tootjat ning neli ühenduses asuvat tootjat 13 ühenduses asuvat tarnijat ning turustajate ja kasutajate ühendused esitasid oma seisukohad kirjalikult. Rahuldati kõigi nende osapoolte taotlused, kes esitasid taotluse eespool sätestatud tähtaja jooksul ja teatasid konkreetsed põhjused, miks peaks asja arutama. |
| --- | --- |

(9)

Mitu Hiina Rahvavabariigi eksportivat tootjat ning neli ühenduses asuvat tootjat 13 ühenduses asuvat tarnijat ning turustajate ja kasutajate ühendused esitasid oma seisukohad kirjalikult. Rahuldati kõigi nende osapoolte taotlused, kes esitasid taotluse eespool sätestatud tähtaja jooksul ja teatasid konkreetsed põhjused, miks peaks asja arutama.

| (10) | Komisjon otsis ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta pidas vajalikuks, et teha kindlaks, kas kahjuliku dumpingu jätkumine või kordumine on tõenäoline, ja et hinnata ühenduse huvisid. Tehti kontrollkäigud järgmiste äriühingute tööruumidesse: | Hiina Rahvavabariigi eksportivad tootjad:







  — | Zhejiang Xinan Industrial Group Ltd, Xinanjiang, Jiande City, Zhejiangi provints, Hiina; |
| --- | --- | --- | --- |

(10)

Komisjon otsis ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta pidas vajalikuks, et teha kindlaks, kas kahjuliku dumpingu jätkumine või kordumine on tõenäoline, ja et hinnata ühenduse huvisid. Tehti kontrollkäigud järgmiste äriühingute tööruumidesse:

Hiina Rahvavabariigi eksportivad tootjad:

—

Zhejiang Xinan Industrial Group Ltd, Xinanjiang, Jiande City, Zhejiangi provints, Hiina;

| | Ühenduse tootjad:







  — | Cheminova Agro A/S, Lemvig, Taani, (kaasa arvatud sidusturustaja Headland Agrochemicals Ltd, Great Chesterford, Essex, Ühendkuningriik), |
| --- | --- | --- |

Ühenduse tootjad:

—

Cheminova Agro A/S, Lemvig, Taani, (kaasa arvatud sidusturustaja Headland Agrochemicals Ltd, Great Chesterford, Essex, Ühendkuningriik),

| — | Herbex Produtos Químicos, S.A., Sintra, Portugal, |
| --- | --- |

—

Herbex Produtos Químicos, S.A., Sintra, Portugal,

| — | Monsanto Europe S.A., Brüssel ja Antverpen, Belgia, (kaasa arvatud sidusturustaja Monsanto UK Ltd., Cambridge, Ühendkuningriik), |
| --- | --- |

—

Monsanto Europe S.A., Brüssel ja Antverpen, Belgia, (kaasa arvatud sidusturustaja Monsanto UK Ltd., Cambridge, Ühendkuningriik),

| — | Syngenta UK, Huddersfield, Ühendkuningriik (kaasa arvatud sidusettevõtted: Stauffer Chemical BV, Seneffe, Belia ja Syngenta Supply AG, Basel, Šveits, ja sidusturustaja Syngenta Crop Protection, Whittlesford, Cambridgeshire, Ühendkuningriik); |
| --- | --- |

—

Syngenta UK, Huddersfield, Ühendkuningriik (kaasa arvatud sidusettevõtted: Stauffer Chemical BV, Seneffe, Belia ja Syngenta Supply AG, Basel, Šveits, ja sidusturustaja Syngenta Crop Protection, Whittlesford, Cambridgeshire, Ühendkuningriik);

| | Kolmanda turumajandusriigi tootja:







  — | Monsanto do Brasil, São Paulo, Brasiilia. |
| --- | --- | --- |

Kolmanda turumajandusriigi tootja:

—

Monsanto do Brasil, São Paulo, Brasiilia.

| (11) | Uurimine dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2002 kuni 31. detsembrini 2002 (edaspidi “uurimisperiood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse kindlakstegemise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku jaanuarist 1999 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi “analüüsiperiood”). |
| --- | --- |

(11)

Uurimine dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2002 kuni 31. detsembrini 2002 (edaspidi “uurimisperiood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse kindlakstegemise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku jaanuarist 1999 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi “analüüsiperiood”).

4.   Turumajanduslik kohtlemine ja individuaalne kohtlemine

| (12) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b taotlesid kaks Hiina äriühingut, Zhejiang Xinan Industrial Group Ltd (edaspidi “Xinanchem”) ja Zhenjiang Jiagnan Chemical Factory (edaspidi “Zhenjiang”), turumajanduslikku ja individuaalset kohtlemist. Siiski leiti, et Zhenjiang ei eksportinud uurimisperioodi jooksul ühendusse vaatlusalust toodet. Seetõttu muutus Zhenjiangi turumajandusliku ja individuaalse kohtlemise taotlus tähtsusetuks. Xinanchemil tuli täita turumajandusliku kohtlemise taotluse vorm ning esitada seal kogu vajalik teave. |
| --- | --- |

(12)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b taotlesid kaks Hiina äriühingut, Zhejiang Xinan Industrial Group Ltd (edaspidi “Xinanchem”) ja Zhenjiang Jiagnan Chemical Factory (edaspidi “Zhenjiang”), turumajanduslikku ja individuaalset kohtlemist. Siiski leiti, et Zhenjiang ei eksportinud uurimisperioodi jooksul ühendusse vaatlusalust toodet. Seetõttu muutus Zhenjiangi turumajandusliku ja individuaalse kohtlemise taotlus tähtsusetuks. Xinanchemil tuli täita turumajandusliku kohtlemise taotluse vorm ning esitada seal kogu vajalik teave.

| (13) | Kuigi äriühingu enamusaktsiad kuulusid eraisikutele, leiti, et äriühing on riigi kontrolli all riigi omandis mitteolevate aktsiate hajususe tõttu ning selle tõttu, et riigile kuulub suurim aktsiapakk. Lisaks nimetatakse direktorite nõukogu riiki esindavate aktsionäride poolt ning enamik direktoreid on riigiametnikud või riigi osalusega äriühingute ametnikud. Seetõttu otsustati, et äriühing on märkimisväärselt riigi kontrolli ja mõju all. |
| --- | --- |

(13)

Kuigi äriühingu enamusaktsiad kuulusid eraisikutele, leiti, et äriühing on riigi kontrolli all riigi omandis mitteolevate aktsiate hajususe tõttu ning selle tõttu, et riigile kuulub suurim aktsiapakk. Lisaks nimetatakse direktorite nõukogu riiki esindavate aktsionäride poolt ning enamik direktoreid on riigiametnikud või riigi osalusega äriühingute ametnikud. Seetõttu otsustati, et äriühing on märkimisväärselt riigi kontrolli ja mõju all.

| (14) | Lisaks tehti kindlaks, et Hiina Rahvavabariigi valitsus oli andnud Hiina metalli-, mineraalide ja kemikaalide importijate ja eksportijate kaubanduskojale (China Chamber of Commerce Metals, Minerals & Chemicals Importers and Exporters, CCCMC) õiguse tembeldada lepinguid ja kontrollida ekspordihindu tollivormistuse jaoks. See süsteem võimaldas kehtestada glüfosaadi ekspordile miinimumhinna ja lubada CCCMC-l keelata eksport, mis ei järginud neid hindu. |
| --- | --- |

(14)

Lisaks tehti kindlaks, et Hiina Rahvavabariigi valitsus oli andnud Hiina metalli-, mineraalide ja kemikaalide importijate ja eksportijate kaubanduskojale (China Chamber of Commerce Metals, Minerals & Chemicals Importers and Exporters, CCCMC) õiguse tembeldada lepinguid ja kontrollida ekspordihindu tollivormistuse jaoks. See süsteem võimaldas kehtestada glüfosaadi ekspordile miinimumhinna ja lubada CCCMC-l keelata eksport, mis ei järginud neid hindu.

| (15) | Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist otsustati Xinanchemi puhul mitte rakendada turumajanduslikku kohtlemist, kuna äriühing ei vastanud kõigile algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud tingimustele. |
| --- | --- |

(15)

Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist otsustati Xinanchemi puhul mitte rakendada turumajanduslikku kohtlemist, kuna äriühing ei vastanud kõigile algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud tingimustele.

| (16) | Kuna Xinanchemile ei antud turumajanduslikku staatust, taotles äriühing individuaalset kohtlemist, st individuaalse dumpingumarginaali kindlaksmääramist tema individuaalsete ekspordihindade alusel. Komisjon kontrollis nii tegelikult kui ka õiguslikult, kas äriühing oli oma ekspordihindade määramisel riigist vajalikul määral sõltumatu. |
| --- | --- |

(16)

Kuna Xinanchemile ei antud turumajanduslikku staatust, taotles äriühing individuaalset kohtlemist, st individuaalse dumpingumarginaali kindlaksmääramist tema individuaalsete ekspordihindade alusel. Komisjon kontrollis nii tegelikult kui ka õiguslikult, kas äriühing oli oma ekspordihindade määramisel riigist vajalikul määral sõltumatu.

| (17) | Selles suhtes tehti kindlaks, et Xinanchem oli kõnealuse toote ekspordihindade määramisel märkimisväärse riigi kontrolli all, nagu põhjenduses 14 on kirjeldatud. Seetõttu jõuti järeldusele, et Xinanchem ei vasta individuaalseks kohtlemiseks vajalikele nõuetele, nagu on sätestatud algmääruse artikli 9 lõikes 5. |
| --- | --- |

(17)

Selles suhtes tehti kindlaks, et Xinanchem oli kõnealuse toote ekspordihindade määramisel märkimisväärse riigi kontrolli all, nagu põhjenduses 14 on kirjeldatud. Seetõttu jõuti järeldusele, et Xinanchem ei vasta individuaalseks kohtlemiseks vajalikele nõuetele, nagu on sätestatud algmääruse artikli 9 lõikes 5.

B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

1.   Vaatlusalune toode

| (18) | Vaatlusalune toode on Hiina Rahvavabariigist pärinev glüfosaat (edaspidi “vaatlusalune toode”), mis kuulub CN-koodi ex 2931 00 95 (TARICi koodid 2931009581 ja 2931009582) ja ex 3808 30 27 (TARICi koodid 3808302711 ja 3808302719) alla. Vaatlusalune toode on sama toode, mille uurimine viis esialgsete meetmete kehtestamiseni (edaspidi “esialgne uurimine”). |
| --- | --- |

(18)

Vaatlusalune toode on Hiina Rahvavabariigist pärinev glüfosaat (edaspidi “vaatlusalune toode”), mis kuulub CN-koodi ex 2931 00 95 (TARICi koodid 2931009581 ja 2931009582) ja ex 3808 30 27 (TARICi koodid 3808302711 ja 3808302719) alla. Vaatlusalune toode on sama toode, mille uurimine viis esialgsete meetmete kehtestamiseni (edaspidi “esialgne uurimine”).

| (19) | Glüfosaat on mitteselektiivne herbitsiid, mida võib toota erinevates kontsentratsioonides ja vormides, millest tähtsamad on hape, sool ja retseptisegu. Hape on kemikaali tootmisprotsessi tulemusena tekkiv põhivorm ning esineb tavaliselt 95 %lise glüfosaadisisaldusega pulbri või 84 %lise glüfosaadisisaldusega märja koogi kujul, mille erinevus seisneb ainult niiskusesisalduses. Sool on glüfosaadi lahustuv vorm, mida valmistatakse happest. See on vedelik, mis sisaldab tavaliselt 62 % isopropüülamiinsoola, (7) mis võrdub 43 %lise glüfosaadisisaldusega. Glüfosaat retseptiseguna esineb tavaliselt vedelikuna, mis koosneb glüfosaatsoola, vee ja muude kemikaalide, nagu pindaktiivsed ained ja lisandid, mis võimaldavad herbitsiidil taimedesse imenduda ja efektiivsust parandada, segud. Glüfosaadi retseptisegu tavaline standardvorm sisaldab glüfosaati 360g/l. |
| --- | --- |

(19)

Glüfosaat on mitteselektiivne herbitsiid, mida võib toota erinevates kontsentratsioonides ja vormides, millest tähtsamad on hape, sool ja retseptisegu. Hape on kemikaali tootmisprotsessi tulemusena tekkiv põhivorm ning esineb tavaliselt 95 %lise glüfosaadisisaldusega pulbri või 84 %lise glüfosaadisisaldusega märja koogi kujul, mille erinevus seisneb ainult niiskusesisalduses. Sool on glüfosaadi lahustuv vorm, mida valmistatakse happest. See on vedelik, mis sisaldab tavaliselt 62 % isopropüülamiinsoola, (7) mis võrdub 43 %lise glüfosaadisisaldusega. Glüfosaat retseptiseguna esineb tavaliselt vedelikuna, mis koosneb glüfosaatsoola, vee ja muude kemikaalide, nagu pindaktiivsed ained ja lisandid, mis võimaldavad herbitsiidil taimedesse imenduda ja efektiivsust parandada, segud. Glüfosaadi retseptisegu tavaline standardvorm sisaldab glüfosaati 360g/l.

| (20) | Transpordikulude vähendamiseks ostavad importijad glüfosaati tavaliselt kontsentreeritud kujul (tavaliselt happe või märja koogina, aga ka soolana) ning töötlevad seda edasi (teevad retseptisegu), lisades vett ja muid kemikaale, et saada glüfosaadi retseptisegu, mis on ainuke vorm, mida võib kasutada lõpptootena, st mitteselektiivse herbitsiidina. Seda silmas pidades vaadeldi importijaid ja retseptisegu tegijaid uurimise käigus ühe rühmana (edaspidi “importijad/retseptisegu tegijad”). |
| --- | --- |

(20)

Transpordikulude vähendamiseks ostavad importijad glüfosaati tavaliselt kontsentreeritud kujul (tavaliselt happe või märja koogina, aga ka soolana) ning töötlevad seda edasi (teevad retseptisegu), lisades vett ja muid kemikaale, et saada glüfosaadi retseptisegu, mis on ainuke vorm, mida võib kasutada lõpptootena, st mitteselektiivse herbitsiidina. Seda silmas pidades vaadeldi importijaid ja retseptisegu tegijaid uurimise käigus ühe rühmana (edaspidi “importijad/retseptisegu tegijad”).

2.   Samasugune toode

| (21) | Ühenduse tootjate toodetud ja ühenduses müüdav glüfosaat, mille suhtes taotletakse dumpinguvastaste tollimaksude kehtivuse pikendamise kontrollmenetlust, ning Hiinas toodetav ja Hiina eksportivate tootjate ühenduses müüdav glüfosaat on samade peamiste füüsikaliste, tehniliste ja keemiliste omaduste ja kasutusaladega ning neid vaadeldakse seetõttu algmääruse artikli 1 lõikes 4 määratletud tähenduses samasuguste toodetena. Samuti tehti kindlaks, et kolmandates turumajandusriikides (edaspidi “võrdlusmaa”), nt Brasiilias toodetav ja siseturul müüdav glüfosaat on samade füüsikaliste, tehniliste ja keemiliste omaduste ja kasutusalaga kui Hiina Rahvavabariigis toodetav ja ühendusse eksporditav glüfosaat. Seetõttu vaadeldi neid algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses samasuguste toodetena. |
| --- | --- |

(21)

Ühenduse tootjate toodetud ja ühenduses müüdav glüfosaat, mille suhtes taotletakse dumpinguvastaste tollimaksude kehtivuse pikendamise kontrollmenetlust, ning Hiinas toodetav ja Hiina eksportivate tootjate ühenduses müüdav glüfosaat on samade peamiste füüsikaliste, tehniliste ja keemiliste omaduste ja kasutusaladega ning neid vaadeldakse seetõttu algmääruse artikli 1 lõikes 4 määratletud tähenduses samasuguste toodetena. Samuti tehti kindlaks, et kolmandates turumajandusriikides (edaspidi “võrdlusmaa”), nt Brasiilias toodetav ja siseturul müüdav glüfosaat on samade füüsikaliste, tehniliste ja keemiliste omaduste ja kasutusalaga kui Hiina Rahvavabariigis toodetav ja ühendusse eksporditav glüfosaat. Seetõttu vaadeldi neid algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses samasuguste toodetena.

C.   DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

| (22) | Kaks Hiina äriühingut tegid uurimises koostööd. Neist ettevõtetest eksportis uurimisperioodi ajal vaatlusalust toodet ühendusse siiski ainult üks ettevõte (Xinanchem) (edaspidi “Hiina eksportiv tootja”). Seega piirdus teise äriühingu (Zhenjiang) koostöö aegumisega seotud kontrollmenetlusega. Hiina Rahvavabariigist pärineva glüfosaadi üldkogus, mis imporditi uurimisperioodil, on alla 50 % esialgse uurimise uurimisperioodil (12 kuud 1995. aasta augusti lõpuni) imporditud kogusest. Sellest ajast peale kui tarbimine kasvas, vähenes Hiina Rahvavabariigist imporditud vaatlusaluse toote turuosa samal perioodil veelgi enam. 11 %lt esialgse uurimise uurimisperioodi ajal vähenes see vähem kui 3 %le analüüsiperioodi alguses ja vähem kui 2 %le 2001. aastal, ent suurenes uurimisperioodi ajal, jäädes siiski alla 2 %. |
| --- | --- |

(22)

Kaks Hiina äriühingut tegid uurimises koostööd. Neist ettevõtetest eksportis uurimisperioodi ajal vaatlusalust toodet ühendusse siiski ainult üks ettevõte (Xinanchem) (edaspidi “Hiina eksportiv tootja”). Seega piirdus teise äriühingu (Zhenjiang) koostöö aegumisega seotud kontrollmenetlusega. Hiina Rahvavabariigist pärineva glüfosaadi üldkogus, mis imporditi uurimisperioodil, on alla 50 % esialgse uurimise uurimisperioodil (12 kuud 1995. aasta augusti lõpuni) imporditud kogusest. Sellest ajast peale kui tarbimine kasvas, vähenes Hiina Rahvavabariigist imporditud vaatlusaluse toote turuosa samal perioodil veelgi enam. 11 %lt esialgse uurimise uurimisperioodi ajal vähenes see vähem kui 3 %le analüüsiperioodi alguses ja vähem kui 2 %le 2001. aastal, ent suurenes uurimisperioodi ajal, jäädes siiski alla 2 %.

1.   Võrdlusmaa

| (23) | Et Hiina Rahvavabariiki peetakse üleminekujärgus oleva majandusega riigiks, pidi komisjon kõnealusel juhul kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 7 kindlaks määrama normaalväärtuse kolmanda turumajandusriigi tootjatelt saadud andmete põhjal. |
| --- | --- |

(23)

Et Hiina Rahvavabariiki peetakse üleminekujärgus oleva majandusega riigiks, pidi komisjon kõnealusel juhul kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 7 kindlaks määrama normaalväärtuse kolmanda turumajandusriigi tootjatelt saadud andmete põhjal.

| (24) | Algatamisteates pakkus komisjon selleks riigiks Brasiiliat, mida kasutati võrdlusmaana ka meetme kehtestamisele viinud uurimises. |
| --- | --- |

(24)

Algatamisteates pakkus komisjon selleks riigiks Brasiiliat, mida kasutati võrdlusmaana ka meetme kehtestamisele viinud uurimises.

| (25) | Kõigile huvitatud isikutele anti võimalus avaldada ettenähtud võrdlusmaa valiku kohta arvamust. |
| --- | --- |

(25)

Kõigile huvitatud isikutele anti võimalus avaldada ettenähtud võrdlusmaa valiku kohta arvamust.

| (26) | Hiina eksportiv tootja väitis, et kasutada tuleks riiki, mis on oma majandusliku arengu tasemelt Hiina Rahvavabariigile kõige vastavam ning et võrdlusmaa asumine Aasias annaks parema võrdlusbaasi. Tuleks märkida, et majandusliku arengu sama tase ei ole normaalväärtuse määramisel vajalik. Kuigi võrdlusmaa kohta ei tehtud peale Brasiilia muid ettepanekuid, küsis komisjon Malaisia ja Taiwani vaatlusaluse toote teadaolevatelt tootjatelt nende valmisolekut anda vajalikku teavet. Taiwani ja Malaisia tootjad teatasid, et mõlema riigi turgu mõjutab tugevalt Hiina Rahvavabariigist pärineva odava glüfosaadi import ning et nende riikide hinnad ei ole representatiivsed. Üks Taiwani tootja arvas, et muud riigid, nt Brasiilia, oleksid selleks otstarbeks sobivamad. Nende tootjatega edasise koostööni ei jõutud. |
| --- | --- |

(26)

Hiina eksportiv tootja väitis, et kasutada tuleks riiki, mis on oma majandusliku arengu tasemelt Hiina Rahvavabariigile kõige vastavam ning et võrdlusmaa asumine Aasias annaks parema võrdlusbaasi. Tuleks märkida, et majandusliku arengu sama tase ei ole normaalväärtuse määramisel vajalik. Kuigi võrdlusmaa kohta ei tehtud peale Brasiilia muid ettepanekuid, küsis komisjon Malaisia ja Taiwani vaatlusaluse toote teadaolevatelt tootjatelt nende valmisolekut anda vajalikku teavet. Taiwani ja Malaisia tootjad teatasid, et mõlema riigi turgu mõjutab tugevalt Hiina Rahvavabariigist pärineva odava glüfosaadi import ning et nende riikide hinnad ei ole representatiivsed. Üks Taiwani tootja arvas, et muud riigid, nt Brasiilia, oleksid selleks otstarbeks sobivamad. Nende tootjatega edasise koostööni ei jõutud.

| (27) | Hiina eksportiv tootja teatas, et Brasiiliat puudutav teave pärines taotleja liikme sidusettevõtjalt ning et komisjon peaks kasutama normaalväärtuse kindlaksmääramisel sõltumatut ja kontrollitavat teavet. Leiti, et asjaolu, et esitatud võrdlusmaa üks ettevõte on taotleja liikme sidusettevõte, ei välista, et saadud teave on usaldusväärne ja kontrollitav. Erilist tähelepanu pöörati vajadusele kõrvaldada normaalväärtuse kindlaksmääramisel kõik sõltuvuse võimalikud mõjud. |
| --- | --- |

(27)

Hiina eksportiv tootja teatas, et Brasiiliat puudutav teave pärines taotleja liikme sidusettevõtjalt ning et komisjon peaks kasutama normaalväärtuse kindlaksmääramisel sõltumatut ja kontrollitavat teavet. Leiti, et asjaolu, et esitatud võrdlusmaa üks ettevõte on taotleja liikme sidusettevõte, ei välista, et saadud teave on usaldusväärne ja kontrollitav. Erilist tähelepanu pöörati vajadusele kõrvaldada normaalväärtuse kindlaksmääramisel kõik sõltuvuse võimalikud mõjud.

| (28) | Et Brasiiliat peeti mõistlikuks valikuks, mille tootjad olid koostöövalmis ning kasutasid võrreldavat tootmisprotsessi, ning arvestades eriti seda, et Brasiiliat kasutati võrdlusmaana meetmete kehtestamisele viinud uurimises, valiti võrdlusmaaks Brasiilia. Komisjon küsis vajalikku teavet riigi kahelt teadaolevalt tootjalt, st Monsanto do Brasil (edaspidi “Mobras”) ja Nortox. Komisjon sai teavet ainult Mobrasest, mis on taotleja liikme sidusettevõte. Tehti kindlaks, et selle ettevõtte omamaine müük oli representatiivne vaatlusaluse toote Hiina eksportiva tootja ühendusse müüdava müügimahu suhtes. |
| --- | --- |

(28)

Et Brasiiliat peeti mõistlikuks valikuks, mille tootjad olid koostöövalmis ning kasutasid võrreldavat tootmisprotsessi, ning arvestades eriti seda, et Brasiiliat kasutati võrdlusmaana meetmete kehtestamisele viinud uurimises, valiti võrdlusmaaks Brasiilia. Komisjon küsis vajalikku teavet riigi kahelt teadaolevalt tootjalt, st Monsanto do Brasil (edaspidi “Mobras”) ja Nortox. Komisjon sai teavet ainult Mobrasest, mis on taotleja liikme sidusettevõte. Tehti kindlaks, et selle ettevõtte omamaine müük oli representatiivne vaatlusaluse toote Hiina eksportiva tootja ühendusse müüdava müügimahu suhtes.

2.   Normaalväärtus

| (29) | Normaalväärtus arvutati kõigi Brasiilias toodetud ja müüdud glüfosaadivormide, st glüfosaathappe ja nende kontsentratsioonil põhinevate erinevate retseptisegude suhtes. |
| --- | --- |

(29)

Normaalväärtus arvutati kõigi Brasiilias toodetud ja müüdud glüfosaadivormide, st glüfosaathappe ja nende kontsentratsioonil põhinevate erinevate retseptisegude suhtes.

| (30) | Tehti kindlaks, et Brasiilia siseturul müüdavad tooteliigid ei ole võrreldavad nimetatud eksportiva tootja ühendusse müüdavate toodetega. Seetõttu leiti normaalväärtus kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 3 tootmiskulude alusel, millele liideti juurde mõistlikud müügi-, üld- ja halduskulud (MÜH) ning kasum. MÜH ja kasum määrati kindlaks Mobrase samasuguse toote omamaise müügi alusel. Selles suhtes märgitakse, et Mobras hankis suurema osa glüfosaadi tootmiseks vajalikust toorainest Brasiilias asuvast sidusettevõttest. Sidusettevõtte kasumimäära vähendati tootmiskulude arvutamisel kasutatud tooraine hankekulude määramisel. |
| --- | --- |

(30)

Tehti kindlaks, et Brasiilia siseturul müüdavad tooteliigid ei ole võrreldavad nimetatud eksportiva tootja ühendusse müüdavate toodetega. Seetõttu leiti normaalväärtus kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 3 tootmiskulude alusel, millele liideti juurde mõistlikud müügi-, üld- ja halduskulud (MÜH) ning kasum. MÜH ja kasum määrati kindlaks Mobrase samasuguse toote omamaise müügi alusel. Selles suhtes märgitakse, et Mobras hankis suurema osa glüfosaadi tootmiseks vajalikust toorainest Brasiilias asuvast sidusettevõttest. Sidusettevõtte kasumimäära vähendati tootmiskulude arvutamisel kasutatud tooraine hankekulude määramisel.

| (31) | MÜH ja kasumi suurus põhines tavakaubanduses Mobrase glüfosaadi müügitehingu tegelikel andmetel. |
| --- | --- |

(31)

MÜH ja kasumi suurus põhines tavakaubanduses Mobrase glüfosaadi müügitehingu tegelikel andmetel.

3.   Ekspordihind

| (32) | Kogu ekspordimüük Hiina eksportivalt tootjalt ühendusse toimus otse sõltumatutele klientidele ning ekspordihind määrati kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 8 kindlaks makstud või makstava hinna alusel. |
| --- | --- |

(32)

Kogu ekspordimüük Hiina eksportivalt tootjalt ühendusse toimus otse sõltumatutele klientidele ning ekspordihind määrati kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 8 kindlaks makstud või makstava hinna alusel.

| (33) | Hiina eksportiva tootja ühendusse toimunud asjassepuutuvat eksporti puudutavate andmete ja Hiina Rahvavabariigist pärineva impordi kogumahu võrdlus, nagu on toodud alljärgnevas põhjenduses 58, näitas, et koostöö tase oli madal, kuna see eksport moodustas uurimisperioodil Hiina Rahvavabariigist pärinevast impordist ühendusse vähem kui 26 %. |
| --- | --- |

(33)

Hiina eksportiva tootja ühendusse toimunud asjassepuutuvat eksporti puudutavate andmete ja Hiina Rahvavabariigist pärineva impordi kogumahu võrdlus, nagu on toodud alljärgnevas põhjenduses 58, näitas, et koostöö tase oli madal, kuna see eksport moodustas uurimisperioodil Hiina Rahvavabariigist pärinevast impordist ühendusse vähem kui 26 %.

4.   Võrdlus

| (34) | Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse huvides võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 kohanduste näol nõuetekohaselt arvesse väidetavaid ja ilmnenud erinevusi, mis mõjutavad hinna võrreldavust. Sellest lähtuvalt tehti vajaduse korral kaudsete maksude, allahindluste, transpordi, kindlustuse, käitlemise, laadimise ning kõrvalkulude, pakendamise, laenu- ja komisjonitasudega seotud kohandusi. Ekspordihindu kohandati sisemaaveokulude, pakendamiskulude ja laenukulude suhtes võrdlusmaal kindlaksmääratud kulude alusel. |
| --- | --- |

(34)

Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse huvides võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 kohanduste näol nõuetekohaselt arvesse väidetavaid ja ilmnenud erinevusi, mis mõjutavad hinna võrreldavust. Sellest lähtuvalt tehti vajaduse korral kaudsete maksude, allahindluste, transpordi, kindlustuse, käitlemise, laadimise ning kõrvalkulude, pakendamise, laenu- ja komisjonitasudega seotud kohandusi. Ekspordihindu kohandati sisemaaveokulude, pakendamiskulude ja laenukulude suhtes võrdlusmaal kindlaksmääratud kulude alusel.

| (35) | Normaalväärtuse ja ekspordihinna võrdlus põhines tehasehinnal. |
| --- | --- |

(35)

Normaalväärtuse ja ekspordihinna võrdlus põhines tehasehinnal.

5.   Dumpingumarginaal

| (36) | Normaalväärtuse ja Hiina eksportiva tootja ekspordihinna võrdlus andis uurimisperioodil dumpingumarginaaliks 28,7 %. |
| --- | --- |

(36)

Normaalväärtuse ja Hiina eksportiva tootja ekspordihinna võrdlus andis uurimisperioodil dumpingumarginaaliks 28,7 %.

| (37) | Et kõnealuse eksportiva tootja puhul ei rakendatud individuaalset kohtlemist, arvutati välja üldine dumpingumarginaal kogu Hiina Rahvavabariigi jaoks. |
| --- | --- |

(37)

Et kõnealuse eksportiva tootja puhul ei rakendatud individuaalset kohtlemist, arvutati välja üldine dumpingumarginaal kogu Hiina Rahvavabariigi jaoks.

| (38) | Et koostöö tase oli madal, nagu on kirjeldatud põhjenduses 33, määrati koostööd mittetegevate Hiina eksportivate tootjate dumpingutase koostööd tegeva eksportiva tootja vaatlusaluse toote representatiivse tüübi jaoks kehtestatud kõrgeima marginaali alusel. Seda lähenemist peeti sobivaks, kuna ei leitud märke sellest, et koostööd mittetegevad tootjad müüksid toodet dumpinguhinnaga madalamal tasemel kui koostööd tegev eksportija. Seetõttu omistati kõigile koostööd mittetegevatele eksportivatele tootjatele ja koostööd tegevale eksportivale tootjale, kes ei importinud uurimisperioodi ajal ühendusse, 30,2%line dumpingumarginaal. |
| --- | --- |

(38)

Et koostöö tase oli madal, nagu on kirjeldatud põhjenduses 33, määrati koostööd mittetegevate Hiina eksportivate tootjate dumpingutase koostööd tegeva eksportiva tootja vaatlusaluse toote representatiivse tüübi jaoks kehtestatud kõrgeima marginaali alusel. Seda lähenemist peeti sobivaks, kuna ei leitud märke sellest, et koostööd mittetegevad tootjad müüksid toodet dumpinguhinnaga madalamal tasemel kui koostööd tegev eksportija. Seetõttu omistati kõigile koostööd mittetegevatele eksportivatele tootjatele ja koostööd tegevale eksportivale tootjale, kes ei importinud uurimisperioodi ajal ühendusse, 30,2%line dumpingumarginaal.

| (39) | Lõpuks arvutati kaalumisfaktori abil, millena kasutati kõigi eksportijate rühmade, st nii koostööd tegevate kui koostööd mittetegevate eksportijate puhul impordi CIF-väärtust ühenduse tollipiiril, välja üleriigiline keskmine dumpingumarginaal. Kindlaksmääratud üleriigiline dumpingumarginaal oli 29,9 %. |
| --- | --- |

(39)

Lõpuks arvutati kaalumisfaktori abil, millena kasutati kõigi eksportijate rühmade, st nii koostööd tegevate kui koostööd mittetegevate eksportijate puhul impordi CIF-väärtust ühenduse tollipiiril, välja üleriigiline keskmine dumpingumarginaal. Kindlaksmääratud üleriigiline dumpingumarginaal oli 29,9 %.

| (40) | Dumpinguvastaste tollimaksude kehtimisvajaduse selgitamise kontrollmenetluse käigus kindlaksmääratud üleriigiline dumpingumarginaal oli madalam kui esialgse uurimise käigus kindlaksmääratud dumpingumarginaal, lisaks oli see ka madalam kooskõlas algmääruse artikliga 12 absorbtsioonivastase uurimise käigus kindlaksmääratud dumpingumarginaalist. On vaja meelde tuletada, et vaatlusaluse toote normaalväärtus on alates esialgse uurimise uurimisperioodist märkimisväärselt langenud. Seetõttu on mõistlik järeldada, et meetmete muutmisel selliselt, et need kajastaksid dumpinguvastaste tollimaksude kehtimisvajaduse selgitamise kontrollmenetluse uurimise käigus kindlaksmääratud dumpingumarginaali, ei korduks tõenäoliselt kõrgem dumpingumarginaal. |
| --- | --- |

(40)

Dumpinguvastaste tollimaksude kehtimisvajaduse selgitamise kontrollmenetluse käigus kindlaksmääratud üleriigiline dumpingumarginaal oli madalam kui esialgse uurimise käigus kindlaksmääratud dumpingumarginaal, lisaks oli see ka madalam kooskõlas algmääruse artikliga 12 absorbtsioonivastase uurimise käigus kindlaksmääratud dumpingumarginaalist. On vaja meelde tuletada, et vaatlusaluse toote normaalväärtus on alates esialgse uurimise uurimisperioodist märkimisväärselt langenud. Seetõttu on mõistlik järeldada, et meetmete muutmisel selliselt, et need kajastaksid dumpinguvastaste tollimaksude kehtimisvajaduse selgitamise kontrollmenetluse uurimise käigus kindlaksmääratud dumpingumarginaali, ei korduks tõenäoliselt kõrgem dumpingumarginaal.

6.   Impordi areng meetmete kõrvaldamise korral

a)   Hiina Rahvavabariigi ekspordimüük teistesse riikidesse (maht ja hinnad)

| (41) | Küsimustike vastuste ja Eurostati statistika põhjal leiti, et glüfosaati müüdi kolmandatesse riikidesse isegi madalama hinnaga kui ühenduse turule dumpinguhinnaga müüdud tooteid. Küsimustike vastuste põhjal selgus lisaks, et ekspordimaht kolmandatesse riikidesse kasvas alates lõplike meetmete kehtestamisest rohkem kui 100 % võrra. Seega võivad Hiina Rahvavabariigi eksportivad tootjad suunata oma olemasoleva teiste turgude ekspordi märkimisväärses mahus ja dumpinguhindadega ühenduse turule. |
| --- | --- |

(41)

Küsimustike vastuste ja Eurostati statistika põhjal leiti, et glüfosaati müüdi kolmandatesse riikidesse isegi madalama hinnaga kui ühenduse turule dumpinguhinnaga müüdud tooteid. Küsimustike vastuste põhjal selgus lisaks, et ekspordimaht kolmandatesse riikidesse kasvas alates lõplike meetmete kehtestamisest rohkem kui 100 % võrra. Seega võivad Hiina Rahvavabariigi eksportivad tootjad suunata oma olemasoleva teiste turgude ekspordi märkimisväärses mahus ja dumpinguhindadega ühenduse turule.

| (42) | Taotleja esitatud teabe põhjal eksporditakse enam kui 80 % kogu Hiina Rahvavabariigi glüfosaaditoodangust. Kahe koostööd tegeva eksportiva tootja puhul moodustas eksport suurema osa nende glüfosaadi kogutoodangust. Seetõttu tehti kindlaks, et enamik Hiina Rahvavabariigi glüfosaaditoodangust oli suunatud eksporditurgudele. |
| --- | --- |

(42)

Taotleja esitatud teabe põhjal eksporditakse enam kui 80 % kogu Hiina Rahvavabariigi glüfosaaditoodangust. Kahe koostööd tegeva eksportiva tootja puhul moodustas eksport suurema osa nende glüfosaadi kogutoodangust. Seetõttu tehti kindlaks, et enamik Hiina Rahvavabariigi glüfosaaditoodangust oli suunatud eksporditurgudele.

b)   Hiina Rahvavabariigi kasutamata tootmisvõimsus

| (43) | Kaks koostööd tegevat ettevõtet teatasid, et nende tootmisvõimsus oli uurimisperioodil umbes 34 000 tonni glüfosaati, väljendatud 95 %lise happe ekvivalendina. Kaks ettevõtet on küsimustikus antud vastuste põhjal suurendanud oma tootmisvõimsust alates 1999. aastast rohkem kui 92 % võrra. Taotleja esitatud teabe põhjal on Hiina Rahvavabariigi hinnanguline kogu glüfosaadi tootmisvõimsus 79 500 tonni. Mõlemad koostööd tegevad ettevõtted töötasid peaaegu täie tootmisvõimsuse tasemel. Taotleja esitatud teave näitas siiski, et kõigi Hiina Rahvavabariigi tootjate keskmine võimsuse realiseerimine oli 2001. aastal umbes 83 %, st vaba tootmisvõimsus oli umbes 13 500 tonni. |
| --- | --- |

(43)

Kaks koostööd tegevat ettevõtet teatasid, et nende tootmisvõimsus oli uurimisperioodil umbes 34 000 tonni glüfosaati, väljendatud 95 %lise happe ekvivalendina. Kaks ettevõtet on küsimustikus antud vastuste põhjal suurendanud oma tootmisvõimsust alates 1999. aastast rohkem kui 92 % võrra. Taotleja esitatud teabe põhjal on Hiina Rahvavabariigi hinnanguline kogu glüfosaadi tootmisvõimsus 79 500 tonni. Mõlemad koostööd tegevad ettevõtted töötasid peaaegu täie tootmisvõimsuse tasemel. Taotleja esitatud teave näitas siiski, et kõigi Hiina Rahvavabariigi tootjate keskmine võimsuse realiseerimine oli 2001. aastal umbes 83 %, st vaba tootmisvõimsus oli umbes 13 500 tonni.

| (44) | Eeltoodu põhjal järeldati, et Hiina Rahvavabariigi eksportivatel tootjatel oleks meetmete kõrvaldamise korral vaba võimsust ekspordi suurendamiseks ühendusse. |
| --- | --- |

(44)

Eeltoodu põhjal järeldati, et Hiina Rahvavabariigi eksportivatel tootjatel oleks meetmete kõrvaldamise korral vaba võimsust ekspordi suurendamiseks ühendusse.

c)   Kõrvalehoidmine/absorptsioon minevikus

| (45) | Nagu põhjenduses 1 öeldud, viidi pärast lõplike maksude kehtestamist 1998. aasta veebruaris kooskõlas algmääruse artiklitega 12 ja 13 läbi kaks teist uurimist. Nende uurimiste tulemused näitasid Hiina Rahvavabariigi eksportijate võimetust konkureerida ühenduse turul mittedumpinguhindadega, sest ühenduse turule pääsemiseks pidid nad kasutama kõrvalehoidmist, tarnides vaatlusaluse toote ühendusse teiste riikide kaudu märkimisväärsete dumpinguhindadega (meetmetest kõrvalehoidmist käsitlev uurimine vastavalt artiklile 13), ning absorptsiooni. |
| --- | --- |

(45)

Nagu põhjenduses 1 öeldud, viidi pärast lõplike maksude kehtestamist 1998. aasta veebruaris kooskõlas algmääruse artiklitega 12 ja 13 läbi kaks teist uurimist. Nende uurimiste tulemused näitasid Hiina Rahvavabariigi eksportijate võimetust konkureerida ühenduse turul mittedumpinguhindadega, sest ühenduse turule pääsemiseks pidid nad kasutama kõrvalehoidmist, tarnides vaatlusaluse toote ühendusse teiste riikide kaudu märkimisväärsete dumpinguhindadega (meetmetest kõrvalehoidmist käsitlev uurimine vastavalt artiklile 13), ning absorptsiooni.

d)   Seestöötlemisega import

| (46) | Enam kui 90 % hiljutisest Hiina Rahvavabariigist pärinevast impordist on toimunud seestöötlemise tingimustes. Analüüsiperioodi jooksul on Hiina Rahvavabariigist pärinev seestöötlemisega import kasvanud tasutud tollimaksuga impordi tõttu kokku umbes 60 %lt 1999. aastal enam kui 90 %le uurimisperioodil. Hiina Rahvavabariigi eksportijad on viimastel aastatel selgelt üle läinud seestöötlemisega impordile. |
| --- | --- |

(46)

Enam kui 90 % hiljutisest Hiina Rahvavabariigist pärinevast impordist on toimunud seestöötlemise tingimustes. Analüüsiperioodi jooksul on Hiina Rahvavabariigist pärinev seestöötlemisega import kasvanud tasutud tollimaksuga impordi tõttu kokku umbes 60 %lt 1999. aastal enam kui 90 %le uurimisperioodil. Hiina Rahvavabariigi eksportijad on viimastel aastatel selgelt üle läinud seestöötlemisega impordile.

e)   Järeldus dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta

| (47) | Et Hiina Rahvavabariigil on kasutamata tootmisvõimsust ning keskmised ekspordihinnad olid uurimisperioodil EÜ-välistesse riikidesse oluliselt madalamad kui ühenduse turul valitsevad hinnad, võib eeldada, et meetmete kõrvaldamisel suunatakse ühenduse turule lisatoodang või märkimisväärses koguses praegu EÜ-välistesse riikidesse toimuv eksport. |
| --- | --- |

(47)

Et Hiina Rahvavabariigil on kasutamata tootmisvõimsust ning keskmised ekspordihinnad olid uurimisperioodil EÜ-välistesse riikidesse oluliselt madalamad kui ühenduse turul valitsevad hinnad, võib eeldada, et meetmete kõrvaldamisel suunatakse ühenduse turule lisatoodang või märkimisväärses koguses praegu EÜ-välistesse riikidesse toimuv eksport.

| (48) | Uurimine näitas, et Hiina Rahvavabariigist pärinev eksport toimub endiselt dumpinguhindadega. Et vastupidised nähud puuduvad, on dumpingu jätkumine tulevikus tõenäoline. Lisaks suureneb meetmete aegumisel tõenäoliselt dumpinguhindadega impordi maht, mis on praegu madalal tasemel. |
| --- | --- |

(48)

Uurimine näitas, et Hiina Rahvavabariigist pärinev eksport toimub endiselt dumpinguhindadega. Et vastupidised nähud puuduvad, on dumpingu jätkumine tulevikus tõenäoline. Lisaks suureneb meetmete aegumisel tõenäoliselt dumpinguhindadega impordi maht, mis on praegu madalal tasemel.

7.   Kohustused

| (49) | Hiina Rahvavabariigi koostööd tegev tootja Xinanchem väljendas oma huvi kohustuse võtmise vastu. On vaja siiski meelde tuletada, et Xinanchem ei vastanud individuaalse kohtlemise saamise nõuetele hinnakontrollisüsteemi olemasolu tõttu, mille riik oli usaldanud CCCMC-le. Hiina Rahvavabariigi eksportivate tootjate madala koostöötaseme tõttu ei saanud komisjon kaaluda Xinanchemi kohustuse võtmise ettepanekut, kuna sellise kohustuse võtmisega kaasneb suur kõrvalehoidmise risk. Koostööd tegevat eksportivat tootjat teavitati sellest. Pärast seda ei saanud komisjon Xinanchemilt tegelikku pakkumist kohustuse võtmiseks. |
| --- | --- |

(49)

Hiina Rahvavabariigi koostööd tegev tootja Xinanchem väljendas oma huvi kohustuse võtmise vastu. On vaja siiski meelde tuletada, et Xinanchem ei vastanud individuaalse kohtlemise saamise nõuetele hinnakontrollisüsteemi olemasolu tõttu, mille riik oli usaldanud CCCMC-le. Hiina Rahvavabariigi eksportivate tootjate madala koostöötaseme tõttu ei saanud komisjon kaaluda Xinanchemi kohustuse võtmise ettepanekut, kuna sellise kohustuse võtmisega kaasneb suur kõrvalehoidmise risk. Koostööd tegevat eksportivat tootjat teavitati sellest. Pärast seda ei saanud komisjon Xinanchemilt tegelikku pakkumist kohustuse võtmiseks.

D.   OLUKORD ÜHENDUSE TURUL

1.   Üldosa

| (50) | Uurimise ajal koostööd teinud nelja ühenduse tootja toodang moodustas uurimise ajal 100 % ühenduse glüfosaaditoodangust. Seega moodustavad nad ühenduse tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(50)

Uurimise ajal koostööd teinud nelja ühenduse tootja toodang moodustas uurimise ajal 100 % ühenduse glüfosaaditoodangust. Seega moodustavad nad ühenduse tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses.

| (51) | Selle kontrollmenetluse mõttes, nagu ka alguurimises, hõlmab ühenduse tootmisharu ainult tegelikke glüfosaaditootjaid, st neid, kes toodavad glüfosaati asjakohastest toorainetest, erinevalt retseptisegude tegijatest, kes muudavad ühe glüfosaadivormi teiseks. Üks Hiina eksportiv tootja väitis, et retseptisegude tegijaid, st äriühinguid, kes ostavad glüfosaathapet või -soola ning töötlevad selle glüfosaadi retseptiseguks, tuleks samuti vaadelda ühenduse tootjatena. Selles ülevaates käsitletav vaatlusalune toode on glüfosaat oma erinevates vormides ning on selge, et retseptisegu tegija on definitsiooni järgi isik, kes ainult töötleb olemasolevat glüfosaadivormi nii, et tekib teine glüfosaadivorm. Seetõttu ei olda nõus sellega, et retseptisegu tegija on glüfosaadi tootja. Lisaks on selline tootjate ja importijate/retseptisegu tegijate eristamine kooskõlas esialgses uurimises rakendatud lähenemisega. |
| --- | --- |

(51)

Selle kontrollmenetluse mõttes, nagu ka alguurimises, hõlmab ühenduse tootmisharu ainult tegelikke glüfosaaditootjaid, st neid, kes toodavad glüfosaati asjakohastest toorainetest, erinevalt retseptisegude tegijatest, kes muudavad ühe glüfosaadivormi teiseks. Üks Hiina eksportiv tootja väitis, et retseptisegude tegijaid, st äriühinguid, kes ostavad glüfosaathapet või -soola ning töötlevad selle glüfosaadi retseptiseguks, tuleks samuti vaadelda ühenduse tootjatena. Selles ülevaates käsitletav vaatlusalune toode on glüfosaat oma erinevates vormides ning on selge, et retseptisegu tegija on definitsiooni järgi isik, kes ainult töötleb olemasolevat glüfosaadivormi nii, et tekib teine glüfosaadivorm. Seetõttu ei olda nõus sellega, et retseptisegu tegija on glüfosaadi tootja. Lisaks on selline tootjate ja importijate/retseptisegu tegijate eristamine kooskõlas esialgses uurimises rakendatud lähenemisega.

| (52) | Ühe tootja puhul oli vaja kindlaks teha, kas tulenevalt kontserni äriühingute struktuurist, mille osaks ta on, saab teda määratleda ühenduse tootjana. Leiti, et see tootja on täielikult integreeritud ühte majandusüksusesse, mis koosneb paljudest äriühingutest ja toimib järgmiselt: kontserni peakontor, mis asub väljaspool ühendust, ostab tooraine. Ühenduses asuv tütarettevõtja (kõnealune tootja) toodab kontserni peakorteri tollikokkuleppe alusel glüfosaathapet, mis jääb peakontori omandisse. Seejärel müüb peakontor glüfosaathappe teisele ühenduses asuvale tütarettevõtjale, kus see töödeldakse soolaks ja glüfosaadi retseptiseguks. Retseptisegu müüakse seejärel kontsernisiseselt ühenduse sidusturustajate võrgule, kes müüb glüfosaadi seejärel sõltumatutele klientidele. Uurimine näitas, et selle äriühingu toodetud glüfosaat pärineb ühendusest ning et tootmistegevus ning selleks vajalikud tehnoloogilised ja kapitaliinvesteeringud ning müük toimuvad ühenduses. Eeltoodu põhjal on nimetatud tootja algmääruse artikli 5 lõike 4 ja artikli 4 lõike 1 tähenduses ühenduse tootja. |
| --- | --- |

(52)

Ühe tootja puhul oli vaja kindlaks teha, kas tulenevalt kontserni äriühingute struktuurist, mille osaks ta on, saab teda määratleda ühenduse tootjana. Leiti, et see tootja on täielikult integreeritud ühte majandusüksusesse, mis koosneb paljudest äriühingutest ja toimib järgmiselt: kontserni peakontor, mis asub väljaspool ühendust, ostab tooraine. Ühenduses asuv tütarettevõtja (kõnealune tootja) toodab kontserni peakorteri tollikokkuleppe alusel glüfosaathapet, mis jääb peakontori omandisse. Seejärel müüb peakontor glüfosaathappe teisele ühenduses asuvale tütarettevõtjale, kus see töödeldakse soolaks ja glüfosaadi retseptiseguks. Retseptisegu müüakse seejärel kontsernisiseselt ühenduse sidusturustajate võrgule, kes müüb glüfosaadi seejärel sõltumatutele klientidele. Uurimine näitas, et selle äriühingu toodetud glüfosaat pärineb ühendusest ning et tootmistegevus ning selleks vajalikud tehnoloogilised ja kapitaliinvesteeringud ning müük toimuvad ühenduses. Eeltoodu põhjal on nimetatud tootja algmääruse artikli 5 lõike 4 ja artikli 4 lõike 1 tähenduses ühenduse tootja.

| (53) | Üks ühenduse tootja ja üks turustajaid esindav ühendus väitsid, et üks äriühing, keda vaadeldi ühenduse tootjana, ei ole ühenduse tootja, tootes küll ühenduses glüfosaathapet, kuid importides suurema osa happest või soolast kolmandast riigist ja muutes selle retseptiseguks ühenduses. Uurimine näitas, et kuigi äriühing impordib teatava koguse glüfosaadi retseptisegu kolmandatest riikidest, on siiski enamik ühenduses müüdavatest toodetest valmistatud ühenduses ettevõtte enda poolt toodetud glüfosaathappest. Seetõttu vaadeldi tootjat ühenduse tootjana ning kaebus lükati tagasi. |
| --- | --- |

(53)

Üks ühenduse tootja ja üks turustajaid esindav ühendus väitsid, et üks äriühing, keda vaadeldi ühenduse tootjana, ei ole ühenduse tootja, tootes küll ühenduses glüfosaathapet, kuid importides suurema osa happest või soolast kolmandast riigist ja muutes selle retseptiseguks ühenduses. Uurimine näitas, et kuigi äriühing impordib teatava koguse glüfosaadi retseptisegu kolmandatest riikidest, on siiski enamik ühenduses müüdavatest toodetest valmistatud ühenduses ettevõtte enda poolt toodetud glüfosaathappest. Seetõttu vaadeldi tootjat ühenduse tootjana ning kaebus lükati tagasi.

| (54) | Dumpinguhindadega impordi mõju uurimine ühenduse tootmisharule hõlmas ka kõigi majanduslike faktorite ja näitajate hindamist, mis puudutavad selle tootmisharu olukorda alates 1999. aastast kuni uurimisperioodini. |
| --- | --- |

(54)

Dumpinguhindadega impordi mõju uurimine ühenduse tootmisharule hõlmas ka kõigi majanduslike faktorite ja näitajate hindamist, mis puudutavad selle tootmisharu olukorda alates 1999. aastast kuni uurimisperioodini.

| (55) | Üldiselt sisaldavad glüfosaadi mahtu puudutavad näitajad kõiki glüfosaadivorme, välja arvatud juhul, kui on sätestatud teisiti. Võrdluseesmärkidel on mahud 95 %lise glüfosaathappe sisalduse põhjal uuesti deklareeritud. Ühenduse tootmisharu müüginäitajad puudutavad ainult ühenduses toodetud glüfosaati ning ei sisalda imporditud ja seejärel teatavate ühenduse tootjate poolt müüdud glüfosaati. |
| --- | --- |

(55)

Üldiselt sisaldavad glüfosaadi mahtu puudutavad näitajad kõiki glüfosaadivorme, välja arvatud juhul, kui on sätestatud teisiti. Võrdluseesmärkidel on mahud 95 %lise glüfosaathappe sisalduse põhjal uuesti deklareeritud. Ühenduse tootmisharu müüginäitajad puudutavad ainult ühenduses toodetud glüfosaati ning ei sisalda imporditud ja seejärel teatavate ühenduse tootjate poolt müüdud glüfosaati.

2.   Ühenduse tarbimine

| (56) | Ühenduse glüfosaaditurg, kuhu ühenduse tootmisharu müüb, katab nii nõudluse herbitsiidina kasutusvalmis retseptisegu järele kui ka glüfosaadi importijate/retseptisegu tegijate nõudluse soola või happe järele, millest valmistatakse seejärel retseptisegu ning mida võidakse seejärel müüa ühenduses või eksportida. Mõlema nõudluse jaoks võidakse tarnida kas ühenduse tootmisharu või kolmandate riikide impordi abil. Ühenduse tarbimist hinnatakse seega müügitasandil turustajatele/kasutajatele ja importijatele/retseptisegu tegijatele. Tarbimine arvutati välja ühenduse tootmisharu toodangu kogumahu põhjal, mida kohandati vastavalt muudatustele varude tasandil, ning Eurostati ja ühenduse tootmisharu andmete järgse impordi kogumahu põhjal arvestades teatavaid mahte, mis tõid kaasa eritollirežiimi, ning lahutati sellest ühenduse tootmisharu teatatud ekspordimahud. |
| --- | --- |

(56)

Ühenduse glüfosaaditurg, kuhu ühenduse tootmisharu müüb, katab nii nõudluse herbitsiidina kasutusvalmis retseptisegu järele kui ka glüfosaadi importijate/retseptisegu tegijate nõudluse soola või happe järele, millest valmistatakse seejärel retseptisegu ning mida võidakse seejärel müüa ühenduses või eksportida. Mõlema nõudluse jaoks võidakse tarnida kas ühenduse tootmisharu või kolmandate riikide impordi abil. Ühenduse tarbimist hinnatakse seega müügitasandil turustajatele/kasutajatele ja importijatele/retseptisegu tegijatele. Tarbimine arvutati välja ühenduse tootmisharu toodangu kogumahu põhjal, mida kohandati vastavalt muudatustele varude tasandil, ning Eurostati ja ühenduse tootmisharu andmete järgse impordi kogumahu põhjal arvestades teatavaid mahte, mis tõid kaasa eritollirežiimi, ning lahutati sellest ühenduse tootmisharu teatatud ekspordimahud.

| (57) | Selle põhjal leiti, et ühenduse tarbimine on pidevalt kasvanud, aastail 1999 kuni 2002 oli kasv 41 %. See kajastab glüfosaadi suurenenud aktsepteerimist ja kasutamist mitteselektiivse herbitsiidina. Täpsemad andmed tonnides on järgmised.
  Tabel 1
  Tarbimine









  Tarbimine | 1999 | 2000 | 2001 | 2002
  (uurimisperiood) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tonnid
  (95 %lise happe ekvivalendina) | 24 782 | 29 280 | 31 562 | 35 021 |
| Indeks | 100 | 118 | 127 | 141 |

(57)

Selle põhjal leiti, et ühenduse tarbimine on pidevalt kasvanud, aastail 1999 kuni 2002 oli kasv 41 %. See kajastab glüfosaadi suurenenud aktsepteerimist ja kasutamist mitteselektiivse herbitsiidina. Täpsemad andmed tonnides on järgmised.

Tabel 1

Tarbimine

Tarbimine

1999

2000

2001

2002

(uurimisperiood)

Tonnid

(95 %lise happe ekvivalendina)

24 782

29 280

31 562

35 021

Indeks

100

118

127

141

3.   Hiina Rahvavabariigist pärineva impordi maht ja turuosa

| (58) | Vaatlusaluse toote impordimaht tehti kindlaks Eurostati esitatud statistilise teabe põhjal, mida toetas ühenduse tootmisharu esitatud teave teatavate mahtude kohta, mille osas rakendati eritollirežiimi. Selleks et säilitada selle teabe konfidentsiaalsus, on näitajad väljendatud indekseeritud kujul. Uurimisperioodi ajal imporditud Hiina Rahvavabariigist pärineva glüfosaadi koguhulk moodustas vähem kui 50 % esialgse uurimise (12 kuud kuni 1995. aasta augusti lõpuni) uurimisperioodi ajal imporditud glüfosaadi kogusest. Sellest ajast peale kui tarbimine kasvas, vähenes Hiina Rahvavabariigist imporditud vaatlusaluse toote turuosa samal perioodil veelgi enam. 11 %lt esialgse uurimise uurimisperioodi ajal vähenes see vähem kui 3 %le analüüsiperioodi alguses ja vähem kui 2 %le 2001. aastal, ent suurenes uurimisperioodi ajal, jäädes siiski alla 2 %. Nagu põhjenduses 46 selgitatud, tehti üle 90 % Hiina Rahvavabariigist pärinevast hiljutisest impordist seestöötlemise korra alusel, mis näitab, et suurem osa Hiina Rahvavabariigist pärinevast imporditud glüfosaadist on tegelikult reeksporditud, mis näitab, et meetmed muudavad ühenduses müümise raskeks. Analüüsiperioodil on Hiina Rahvavabariigist pärineva ning seestöötlemise korra alusel toimunud import pidevalt kasvanud tasutud tollimaksuga impordi tõttu, kokku umbes 60 %lt 1999. aastal enam kui 90 %le uurimisperioodil. Hiina Rahvavabariigi eksportijate turuosa on kehtivate meetmete tagajärjel selgelt vähenenud, kuid Hiina Rahvavabariigi eksportijad on ühenduse turul siiski endiselt selgelt esindatud. Hiina Rahvavabariigist pärineva impordi areng ja Hiina Rahvavabariigi turuosa analüüsiperioodil on toodud indekseeritud kujul alljärgnevas tabelis, võttes aluseks 1999. aasta.
  Tabel 2
  Hiina Rahvavabariigist pärinev import









  Hiina Rahvavabariigist pärinev import | 1999 | 2000 | 2001 | 2002
  (uurimisperiood) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Maht
  (indekseeritud) | 100 | 95 | 76 | 100 |
| Turuosa
  (indekseeritud) | 100 | 81 | 62 | 73 |

(58)

Vaatlusaluse toote impordimaht tehti kindlaks Eurostati esitatud statistilise teabe põhjal, mida toetas ühenduse tootmisharu esitatud teave teatavate mahtude kohta, mille osas rakendati eritollirežiimi. Selleks et säilitada selle teabe konfidentsiaalsus, on näitajad väljendatud indekseeritud kujul. Uurimisperioodi ajal imporditud Hiina Rahvavabariigist pärineva glüfosaadi koguhulk moodustas vähem kui 50 % esialgse uurimise (12 kuud kuni 1995. aasta augusti lõpuni) uurimisperioodi ajal imporditud glüfosaadi kogusest. Sellest ajast peale kui tarbimine kasvas, vähenes Hiina Rahvavabariigist imporditud vaatlusaluse toote turuosa samal perioodil veelgi enam. 11 %lt esialgse uurimise uurimisperioodi ajal vähenes see vähem kui 3 %le analüüsiperioodi alguses ja vähem kui 2 %le 2001. aastal, ent suurenes uurimisperioodi ajal, jäädes siiski alla 2 %. Nagu põhjenduses 46 selgitatud, tehti üle 90 % Hiina Rahvavabariigist pärinevast hiljutisest impordist seestöötlemise korra alusel, mis näitab, et suurem osa Hiina Rahvavabariigist pärinevast imporditud glüfosaadist on tegelikult reeksporditud, mis näitab, et meetmed muudavad ühenduses müümise raskeks. Analüüsiperioodil on Hiina Rahvavabariigist pärineva ning seestöötlemise korra alusel toimunud import pidevalt kasvanud tasutud tollimaksuga impordi tõttu, kokku umbes 60 %lt 1999. aastal enam kui 90 %le uurimisperioodil. Hiina Rahvavabariigi eksportijate turuosa on kehtivate meetmete tagajärjel selgelt vähenenud, kuid Hiina Rahvavabariigi eksportijad on ühenduse turul siiski endiselt selgelt esindatud. Hiina Rahvavabariigist pärineva impordi areng ja Hiina Rahvavabariigi turuosa analüüsiperioodil on toodud indekseeritud kujul alljärgnevas tabelis, võttes aluseks 1999. aasta.

Tabel 2

Hiina Rahvavabariigist pärinev import

Hiina Rahvavabariigist pärinev import

1999

2000

2001

2002

(uurimisperiood)

Maht

(indekseeritud)

100

95

76

100

Turuosa

(indekseeritud)

100

81

62

73

4.   Asjaomase impordi hinnad

a)   Hindade areng

| (59) | Et Hiina Rahvavabariigist pärineva retseptisegu import ühendusse on olnud ebaoluline ning uurimisperioodi ajal ei ole toimunud glüfosaatsoola importi, tehti hindade areng kindlaks ainult glüfosaathappe hindade põhjal. See teave põhineb Eurostati arvudel. Hiina Rahvavabariigist pärineva 95 %lise glüfosaathappe impordihinnad, väljendatud EUR/kg enne dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist, langesid pidevalt 3,50 eurolt 1999. aastal 2,80 eurole uurimisperioodil, nii et kogulangus oli 20 %. Täpsemad andmed on järgmised.
  Tabel 3
  Hiina Rahvavabariigi hinnad









  Hiina Rahvavabariigi hinnad | 1999 | 2000 | 2001 | 2002
  (uurimisperiood) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EUR kg kohta enne dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist

  (95 %lise happe ekvivalendina) | 3,50 | 3,31 | 3,04 | 2,80 |
| Indeks | 100 | 94 | 87 | 80 |

(59)

Et Hiina Rahvavabariigist pärineva retseptisegu import ühendusse on olnud ebaoluline ning uurimisperioodi ajal ei ole toimunud glüfosaatsoola importi, tehti hindade areng kindlaks ainult glüfosaathappe hindade põhjal. See teave põhineb Eurostati arvudel. Hiina Rahvavabariigist pärineva 95 %lise glüfosaathappe impordihinnad, väljendatud EUR/kg enne dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist, langesid pidevalt 3,50 eurolt 1999. aastal 2,80 eurole uurimisperioodil, nii et kogulangus oli 20 %. Täpsemad andmed on järgmised.

Tabel 3

Hiina Rahvavabariigi hinnad

Hiina Rahvavabariigi hinnad

1999

2000

2001

2002

(uurimisperiood)

EUR kg kohta enne dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist

(95 %lise happe ekvivalendina)

3,50

3,31

3,04

2,80

Indeks

100

94

87

80

b)   Hinna allalöömine

| (60) | Põhjenduses 59 selgitatud põhjustel hinnati hinna allalöömist samuti ainult glüfosaathappe hindade põhjal. Et Hiina Rahvavabariigist pärinev imporditud hape esineb 95 %lise happe kujul ning ühenduse tootjate poolt ühenduse turul müüdav hape esineb 84 %lise märja koogi kujul, muudeti korrektse võrdluse võimaldamiseks glüfosaadi märja koogi hindu 95 %lise happe sisalduse alusel, mis on võimalik, kuna ainuke erinevus nende toodete vahel on koogi suurem veesisaldus. Hiina glüfosaadi hind põhines uurimise käigus koostööd tegeva importija esitatud teabel. Ühenduse hinna alusel piiril, mis sisaldab kõiki tollimakse, kuid ei sisalda dumpinguvastaseid tollimakse, oli hinna allalöömise marginaaliks uurimisperioodil 20–30 %, mis näitab, et ilma meetmete rakendamiseta satuksid hinnad ühenduse turul Hiina Rahvavabariigi glüfosaadi madala hinna surve alla. Olemasoleva dumpinguvastaste tollimaksude taseme puhul (48 %) ületas Hiina Rahvavabariigist pärineva glüfosaadi tasutud tollimaksuga hind ühenduse tootmisharu müügihinna 10–20 % võrra. Tuleb siiski märkida, et uurimisperioodil määrati kindlaks Hiina Rahvavabariigist pärineva glüfosaadi 80 %line turuhinnast madalama hinnaga müügi marginaal tasumata tollimaksu alusel, nagu on selgitatud põhjendustes 119 ja 120. |
| --- | --- |

(60)

Põhjenduses 59 selgitatud põhjustel hinnati hinna allalöömist samuti ainult glüfosaathappe hindade põhjal. Et Hiina Rahvavabariigist pärinev imporditud hape esineb 95 %lise happe kujul ning ühenduse tootjate poolt ühenduse turul müüdav hape esineb 84 %lise märja koogi kujul, muudeti korrektse võrdluse võimaldamiseks glüfosaadi märja koogi hindu 95 %lise happe sisalduse alusel, mis on võimalik, kuna ainuke erinevus nende toodete vahel on koogi suurem veesisaldus. Hiina glüfosaadi hind põhines uurimise käigus koostööd tegeva importija esitatud teabel. Ühenduse hinna alusel piiril, mis sisaldab kõiki tollimakse, kuid ei sisalda dumpinguvastaseid tollimakse, oli hinna allalöömise marginaaliks uurimisperioodil 20–30 %, mis näitab, et ilma meetmete rakendamiseta satuksid hinnad ühenduse turul Hiina Rahvavabariigi glüfosaadi madala hinna surve alla. Olemasoleva dumpinguvastaste tollimaksude taseme puhul (48 %) ületas Hiina Rahvavabariigist pärineva glüfosaadi tasutud tollimaksuga hind ühenduse tootmisharu müügihinna 10–20 % võrra. Tuleb siiski märkida, et uurimisperioodil määrati kindlaks Hiina Rahvavabariigist pärineva glüfosaadi 80 %line turuhinnast madalama hinnaga müügi marginaal tasumata tollimaksu alusel, nagu on selgitatud põhjendustes 119 ja 120.

c)   Teistest kolmandatest riikidest pärinev import

| (61) | Nagu põhjenduses 71 on märgitud, importis üks ühenduse tootja märkimisväärseid koguseid glüfosaadi retseptisegu kolmandates riikides asuvatest sidusettevõtetest. See import puudutab hinnalist mittestandardset retseptisegu. Toote impordi- ja tagasimüügihinnad on märkimisväärselt kõrgemad kui peamiste ühenduse tootjate ühenduses toodetud ja müüdud glüfosaadi retseptisegu hinnad. Seetõttu ei aidanud see import kaasa hinnalangusele ühenduse turul. |
| --- | --- |

(61)

Nagu põhjenduses 71 on märgitud, importis üks ühenduse tootja märkimisväärseid koguseid glüfosaadi retseptisegu kolmandates riikides asuvatest sidusettevõtetest. See import puudutab hinnalist mittestandardset retseptisegu. Toote impordi- ja tagasimüügihinnad on märkimisväärselt kõrgemad kui peamiste ühenduse tootjate ühenduses toodetud ja müüdud glüfosaadi retseptisegu hinnad. Seetõttu ei aidanud see import kaasa hinnalangusele ühenduse turul.

| (62) | Allpool toodud impordinäitajad sisaldavad ka seestöötlemise alusel imporditud glüfosaati, kuid ei sisalda ühenduse tootja glüfosaadi importi kolmandates riikides asuvatest sidusettevõtetest.
  Tabel 4
  Teiste kolmandate riikide impordi maht ja turuosa

















  95 %lise happe ekvivalent | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 (uurimisperiood) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tonnid | Turuosa | Hind

  EUR/kg | Tonnid | Turuosa | Hind

  EUR/kg | Tonnid | Turuosa | Hind

  EUR/kg | Tonnid | Turuosa | Hind

  EUR/kg |
| Malaisia | 1 884 | 7,6 % | 2,85 | 1 622 | 5,5 % | 2,84 | 1 239 | 3,9 % | 2,57 | 78 | 0,2 % | 2,83 |
| Indekseeritud | 100 | | 100 | 86 | | 100 | 66 | | 90 | 4 | | 99 |
| Taiwan | 736 | 3,0 % | 3,87 | 1 253 | 4,3 % | 3,87 | 469 | 1,5 % | 3,46 | 1 354 | 3,9 % | 3,24 |
| Indekseeritud | 100 | | 100 | 170 | | 100 | 64 | | 90 | 184 | | 84 |
| Muud | 1 292 | 5,2 % | 3,94 | 2 141 | 7,3 % | 3,82 | 2 212 | 7,0 % | 3,40 | 1 695 | 4,8 % | 3,19 |
| Indekseeritud | 100 | | 100 | 255 | | 100 | 174 | | 89 | 90 | | 84 |
| KOKKU | 3 912 | 15,8 % | 3,38 | 5 016 | 17,1 % | 3,44 | 3 920 | 12,4 % | 3,13 | 3 127 | 8,9 % | 3,20 |
| Indekseeritud | 100 | | 100 | 128 | | 102 | 100 | | 93 | 80 | | 95 |

(62)

Allpool toodud impordinäitajad sisaldavad ka seestöötlemise alusel imporditud glüfosaati, kuid ei sisalda ühenduse tootja glüfosaadi importi kolmandates riikides asuvatest sidusettevõtetest.

Tabel 4

Teiste kolmandate riikide impordi maht ja turuosa

95 %lise happe ekvivalent

1999

2000

2001

2002 (uurimisperiood)

Tonnid

Turuosa

Hind

EUR/kg

Tonnid

Turuosa

Hind

EUR/kg

Tonnid

Turuosa

Hind

EUR/kg

Tonnid

Turuosa

Hind

EUR/kg

Malaisia

1 884

7,6 %

2,85

1 622

5,5 %

2,84

1 239

3,9 %

2,57

78

0,2 %

2,83

Indekseeritud

100

100

86

100

66

90

4

99

Taiwan

736

3,0 %

3,87

1 253

4,3 %

3,87

469

1,5 %

3,46

1 354

3,9 %

3,24

Indekseeritud

100

100

170

100

64

90

184

84

Muud

1 292

5,2 %

3,94

2 141

7,3 %

3,82

2 212

7,0 %

3,40

1 695

4,8 %

3,19

Indekseeritud

100

100

255

100

174

89

90

84

KOKKU

3 912

15,8 %

3,38

5 016

17,1 %

3,44

3 920

12,4 %

3,13

3 127

8,9 %

3,20

Indekseeritud

100

100

128

102

100

93

80

95

| (63) | Kolmandatest riikidest pärineva glüfosaadi impordihindade tähenduslikuks võrdlemiseks võeti võrdluse aluseks glüfosaathape, mis moodustas uurimisperioodil rohkem kui 90 % glüfosaadi impordist. |
| --- | --- |

(63)

Kolmandatest riikidest pärineva glüfosaadi impordihindade tähenduslikuks võrdlemiseks võeti võrdluse aluseks glüfosaathape, mis moodustas uurimisperioodil rohkem kui 90 % glüfosaadi impordist.

| (64) | Ühenduse tootjatega mitteseotud ettevõtete glüfosaadi import on langenud 3 912 tonnilt 1999. aastal 3 127 tonnile uurimisperioodil. Ainuke märkimisväärne import uurimisperioodil teistest riikidest peale Hiina Rahvavabariigi, välja arvatud ühenduse tootjate import väljaspool ühendust asuvatest sidusettevõtetest, pärineb Taiwanist (vt tabelit eespool). Pärast meetmetest kõrvalehoidmist käsitlevat uurimist laiendati nõukogu määrusega (EÜ) nr 163/2002 vaatlusaluse toote impordimaksu ka Malaisiast ja Taiwanist saadetud glüfosaadi impordile (olenemata sellest, kas seda deklareeritakse Malaisiast või Taiwanist pärinevana või mitte), välja arvatud kummagi riigi ühe nimetatud äriühingu toodang. Malaisiast pärinev import on pärast meetmete laiendamist oluliselt vähenenud ning uurimisperioodil ei olnud see märkimisväärne. |
| --- | --- |

(64)

Ühenduse tootjatega mitteseotud ettevõtete glüfosaadi import on langenud 3 912 tonnilt 1999. aastal 3 127 tonnile uurimisperioodil. Ainuke märkimisväärne import uurimisperioodil teistest riikidest peale Hiina Rahvavabariigi, välja arvatud ühenduse tootjate import väljaspool ühendust asuvatest sidusettevõtetest, pärineb Taiwanist (vt tabelit eespool). Pärast meetmetest kõrvalehoidmist käsitlevat uurimist laiendati nõukogu määrusega (EÜ) nr 163/2002 vaatlusaluse toote impordimaksu ka Malaisiast ja Taiwanist saadetud glüfosaadi impordile (olenemata sellest, kas seda deklareeritakse Malaisiast või Taiwanist pärinevana või mitte), välja arvatud kummagi riigi ühe nimetatud äriühingu toodang. Malaisiast pärinev import on pärast meetmete laiendamist oluliselt vähenenud ning uurimisperioodil ei olnud see märkimisväärne.

| (65) | Taiwani puhul vähenes import 2001. aasta jooksul, kui dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidmist käsitlev uurimine oli pooleli, kuid kasvas uurimisperioodi ajal uuesti, moodustades ühenduse tarbimisest umbes 4 %. Et Taiwanist pärineva impordi tase on jätkuvalt suhteliselt kõrge, tuleb meeles pidada, et mitte kogu Taiwanist pärineva ekspordi suhtes ei kehtestata dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidmise kontrollmenetluse tulemusel laiendatud tollimaksu. Tuleb ka märkida, et analüüsiperioodil olid Taiwanist pärineva impordi hinnad 10–20 % kõrgemad kui Hiina Rahvavabariigist pärineva impordi hinnad, arvestamata sealjuures Hiina Rahvavabariigist pärineva impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastast tollimaksu ning seda, et Taiwani hinnad ei löönud uurimisperioodi ajal ühenduse täpsustatud hindu alla. Teistest riikidest pärineva import on toimunud ühenduse tootmisharu hindadele väga lähedaste hindadega. |
| --- | --- |

(65)

Taiwani puhul vähenes import 2001. aasta jooksul, kui dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidmist käsitlev uurimine oli pooleli, kuid kasvas uurimisperioodi ajal uuesti, moodustades ühenduse tarbimisest umbes 4 %. Et Taiwanist pärineva impordi tase on jätkuvalt suhteliselt kõrge, tuleb meeles pidada, et mitte kogu Taiwanist pärineva ekspordi suhtes ei kehtestata dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidmise kontrollmenetluse tulemusel laiendatud tollimaksu. Tuleb ka märkida, et analüüsiperioodil olid Taiwanist pärineva impordi hinnad 10–20 % kõrgemad kui Hiina Rahvavabariigist pärineva impordi hinnad, arvestamata sealjuures Hiina Rahvavabariigist pärineva impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastast tollimaksu ning seda, et Taiwani hinnad ei löönud uurimisperioodi ajal ühenduse täpsustatud hindu alla. Teistest riikidest pärineva import on toimunud ühenduse tootmisharu hindadele väga lähedaste hindadega.

5.   Ühenduse tootmisharu olukord

a)   Üldosa

| (66) | Põhjendatud hinnangu andmiseks teatud kahjunäitajatele tuli välja arvata eespool põhjenduses 52 nimetatud tootja andmed nendel juhtudel, kus neid andmeid võisid mõjutada teised äriühingud kontserni sees, ent kes asuvad väljaspool ühendust. Et selle äriühingu tegevuse kulutasuvust Euroopas mõjutavad kogu tema tarneketi tulemused, kaasa arvatud väljaspool ühendust asuv peakontor, peeti vajalikuks mitte arvestada selle äriühingu andmeid, mis on toodud näitajate analüüsi jagudes f) kulutasuvus ja h) rahakäive ja kapitali kaasamise võime, ning investeeringutasuvuse uuringu punktis g) investeeringud ja investeeringutasuvus. Et see äriühing tekkis kahe eelnevalt sõltumatu üksuse ühinemise teel, ei saanud äriühing anda müügihindu ja tööhõivet puudutavat teavet kogu uurimisperioodi kohta. Seetõttu tuli välja jätta ka kättesaadav teave arengutendentside analüüsi kohta jagudes e) müügihind ja -kulud ning i) tööhõive, tootlikkus ja palgad. Et äriühingu toodang moodustas ühenduse vaatlusaluse toote toodangust ainult 15 kuni 25 %, peetakse alltoodud näitajaid representatiivseks. |
| --- | --- |

(66)

Põhjendatud hinnangu andmiseks teatud kahjunäitajatele tuli välja arvata eespool põhjenduses 52 nimetatud tootja andmed nendel juhtudel, kus neid andmeid võisid mõjutada teised äriühingud kontserni sees, ent kes asuvad väljaspool ühendust. Et selle äriühingu tegevuse kulutasuvust Euroopas mõjutavad kogu tema tarneketi tulemused, kaasa arvatud väljaspool ühendust asuv peakontor, peeti vajalikuks mitte arvestada selle äriühingu andmeid, mis on toodud näitajate analüüsi jagudes f) kulutasuvus ja h) rahakäive ja kapitali kaasamise võime, ning investeeringutasuvuse uuringu punktis g) investeeringud ja investeeringutasuvus. Et see äriühing tekkis kahe eelnevalt sõltumatu üksuse ühinemise teel, ei saanud äriühing anda müügihindu ja tööhõivet puudutavat teavet kogu uurimisperioodi kohta. Seetõttu tuli välja jätta ka kättesaadav teave arengutendentside analüüsi kohta jagudes e) müügihind ja -kulud ning i) tööhõive, tootlikkus ja palgad. Et äriühingu toodang moodustas ühenduse vaatlusaluse toote toodangust ainult 15 kuni 25 %, peetakse alltoodud näitajaid representatiivseks.

b)   Toodang, tootmisvõimsus ja võimsuse kasutamine

| (67) | Ühenduse tootmisharu glüfosaadi toodang kasvas 1999. aasta 48 334 tonnilt maksimaalse 54 575 tonnini 2000. aastal ning vähenes seejärel 50 448 tonnini uurimisperioodil. See tähendab 4 %list üldist suurenemist analüüsiperioodi jooksul. |
| --- | --- |

(67)

Ühenduse tootmisharu glüfosaadi toodang kasvas 1999. aasta 48 334 tonnilt maksimaalse 54 575 tonnini 2000. aastal ning vähenes seejärel 50 448 tonnini uurimisperioodil. See tähendab 4 %list üldist suurenemist analüüsiperioodi jooksul.

| (68) | Tootmisvõimsus kasvas umbes 63 000 tonnilt 1999. aastal peaaegu 70 000 tonnini uurimisperioodil, kasvades 11 %. 2000. ja 2001. aastal toimunud kasv toimus tänu tootmisobjektide lisandumisele ning tootmisprotsessi jätkuvale parandamisele. |
| --- | --- |

(68)

Tootmisvõimsus kasvas umbes 63 000 tonnilt 1999. aastal peaaegu 70 000 tonnini uurimisperioodil, kasvades 11 %. 2000. ja 2001. aastal toimunud kasv toimus tänu tootmisobjektide lisandumisele ning tootmisprotsessi jätkuvale parandamisele.

| (69) | Võimsuse kasutamine kasvas esialgu 2000. aastal 77 %lt 83 %le, kuid langes seejärel 2001. aastal 72 %le uurimisperioodi jooksul, langedes kokku 5 protsendipunkti võrra võrreldes 1999. aastaga. Uuriti võimsuse kasutamise vähenemise majanduslikku mõju ning leiti, et selle mõju kulutasuvusele ei olnud märkimisväärne. |
| --- | --- |

(69)

Võimsuse kasutamine kasvas esialgu 2000. aastal 77 %lt 83 %le, kuid langes seejärel 2001. aastal 72 %le uurimisperioodi jooksul, langedes kokku 5 protsendipunkti võrra võrreldes 1999. aastaga. Uuriti võimsuse kasutamise vähenemise majanduslikku mõju ning leiti, et selle mõju kulutasuvusele ei olnud märkimisväärne.

| (70) | Võimsuse kasutamise vähenemist mõjutab vaatlusaluse toote müügi kasvu valguses ühenduses negatiivselt ühenduse tootmisharu ekspordimüügi areng kolmandatesse riikidesse. Analüüsiperioodi jooksul vähenes ühenduse tootmisharu ekspordimüük 1999. aastal 58 % suuruselt ülemaailmselt müügilt 38 % suurusele ülemaailmsele müügile uurimisperioodi ajal. |
| --- | --- |

(70)

Võimsuse kasutamise vähenemist mõjutab vaatlusaluse toote müügi kasvu valguses ühenduses negatiivselt ühenduse tootmisharu ekspordimüügi areng kolmandatesse riikidesse. Analüüsiperioodi jooksul vähenes ühenduse tootmisharu ekspordimüük 1999. aastal 58 % suuruselt ülemaailmselt müügilt 38 % suurusele ülemaailmsele müügile uurimisperioodi ajal.

| (71) | 2001. ja 2002. aasta tootmise ja võimsuse kasutamise andmeid mõjutas ühe ühenduse tootja toodangu vähenemine tootja otsuse tõttu importida teatavaid glüfosaaditooteid sidusettevõtetelt kolmandates riikides, mitte neid ühenduses toota. Kõnealused tooted on hiljuti väljatöötatud vormid, mis eeldavad lisatootmisvarustuse olemasolu, mida ühenduses praegu ei ole. Nende kahjunäitajate halvenemist 2001. ja 2002. aastal tuleks vaadelda selle arengu valguses, mida on mainitud eespool põhjenduses 61. Täpsemad andmed on järgmised:
  Tabel 5
  Toodang









  Toodang | 1999 | 2000 | 2001 | 2002
  (uurimisperiood) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Toodang

  (tonnides 95 %lise happe ekvivalendina) | 48 337 | 54 575 | 52 406 | 50 448 |
| Indeks | 100 | 113 | 108 | 104 |
| Tootmisvõimsus

  (tonnides 95 %lise happe ekvivalendina) | 63 029 | 65 720 | 70 028 | 69 930 |
| Indeks | 100 | 104 | 111 | 111 |
| Võimsuse kasutamine | 77 % | 83 % | 75 % | 72 % |

(71)

2001. ja 2002. aasta tootmise ja võimsuse kasutamise andmeid mõjutas ühe ühenduse tootja toodangu vähenemine tootja otsuse tõttu importida teatavaid glüfosaaditooteid sidusettevõtetelt kolmandates riikides, mitte neid ühenduses toota. Kõnealused tooted on hiljuti väljatöötatud vormid, mis eeldavad lisatootmisvarustuse olemasolu, mida ühenduses praegu ei ole. Nende kahjunäitajate halvenemist 2001. ja 2002. aastal tuleks vaadelda selle arengu valguses, mida on mainitud eespool põhjenduses 61. Täpsemad andmed on järgmised:

Tabel 5

Toodang

Toodang

1999

2000

2001

2002

(uurimisperiood)

Toodang

(tonnides 95 %lise happe ekvivalendina)

48 337

54 575

52 406

50 448

Indeks

100

113

108

104

Tootmisvõimsus

(tonnides 95 %lise happe ekvivalendina)

63 029

65 720

70 028

69 930

Indeks

100

104

111

111

Võimsuse kasutamine

77 %

83 %

75 %

72 %

c)   Varud

| (72) | Glüfosaadivarud kasvasid analüüsiperioodil 9 149 tonnilt 1999. aastal 14 554 tonnile uurimisperioodil, kasvades 59 %. Peamine kuhjumine toimus 2001. ja 2002. aastal. See kajastab ühenduse tootjate jõupingutusi säilitada võimsuse kõrge kasutus, et katta nende tehaste püsikulud, sest turg ei suutnud samal ajal neid koguseid absorbeerida. Täpsemad andmed on järgmised.
  Tabel 6
  Varud









  Varud | 1999 | 2000 | 2001 | 2002
  (uurimisperiood) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tonnid | 9 149 | 9 902 | 13 049 | 14 554 |
| Indeks | 100 | 108 | 143 | 159 |

(72)

Glüfosaadivarud kasvasid analüüsiperioodil 9 149 tonnilt 1999. aastal 14 554 tonnile uurimisperioodil, kasvades 59 %. Peamine kuhjumine toimus 2001. ja 2002. aastal. See kajastab ühenduse tootjate jõupingutusi säilitada võimsuse kõrge kasutus, et katta nende tehaste püsikulud, sest turg ei suutnud samal ajal neid koguseid absorbeerida. Täpsemad andmed on järgmised.

Tabel 6

Varud

Varud

1999

2000

2001

2002

(uurimisperiood)

Tonnid

9 149

9 902

13 049

14 554

Indeks

100

108

143

159

| (73) | Üks Hiina Rahvavabariigi osapool väitis, et varude kuhjumist ühenduse tootmisharu poolt ei saa siduda Hiina Rahvavabariigist pärineva impordiga, sest see on seotud ühenduse tootmisharu poolse müügi vähenemisega eksporditurgudel. Selles osas tuleb märkida, et Hiina Rahvavabariigist pärinev glüfosaat, mida imporditi seestöötlemise alusel ning seejärel eksporditi, aitas kaasa ühenduse tootmisharu poolse müügi vähenemisele eksporditurgudel. |
| --- | --- |

(73)

Üks Hiina Rahvavabariigi osapool väitis, et varude kuhjumist ühenduse tootmisharu poolt ei saa siduda Hiina Rahvavabariigist pärineva impordiga, sest see on seotud ühenduse tootmisharu poolse müügi vähenemisega eksporditurgudel. Selles osas tuleb märkida, et Hiina Rahvavabariigist pärinev glüfosaat, mida imporditi seestöötlemise alusel ning seejärel eksporditi, aitas kaasa ühenduse tootmisharu poolse müügi vähenemisele eksporditurgudel.

d)   Müügimaht, turuosa ja kasv

| (74) | Ühenduse tootmisharu toodetud glüfosaadi müük ühenduse turul kasvas analüüsiperioodi jooksul pidevalt, kasvades 19 945 tonnilt 1999. aastal 29 607 tonnile uurimisperioodil, kogukasv 48 %. Ühenduse tootmisharu turuosa kasvas samamoodi 80 %lt 1999. aastal 85 %le uurimisperioodil, saavutades 2001. aastal 89 % taseme. Turuosa vähenemist 2001.–2002. aastal mõjutas glüfosaadi import kolmandatest riikidest ühenduse importija poolt, nagu on märgitud põhjenduses 71.
  Tabel 7
  Müük









  Müük | 1999 | 2000 | 2001 | 2002
  (uurimisperiood) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühenduse tootmisharu müük

  (tonnides) | 19 945 | 24 323 | 28 229 | 29 607 |
| Indeks | 100 | 122 | 142 | 148 |
| Ühenduse tootmisharu turuosa | 80 % | 83 % | 89 % | 85 % |

(74)

Ühenduse tootmisharu toodetud glüfosaadi müük ühenduse turul kasvas analüüsiperioodi jooksul pidevalt, kasvades 19 945 tonnilt 1999. aastal 29 607 tonnile uurimisperioodil, kogukasv 48 %. Ühenduse tootmisharu turuosa kasvas samamoodi 80 %lt 1999. aastal 85 %le uurimisperioodil, saavutades 2001. aastal 89 % taseme. Turuosa vähenemist 2001.–2002. aastal mõjutas glüfosaadi import kolmandatest riikidest ühenduse importija poolt, nagu on märgitud põhjenduses 71.

Tabel 7

Müük

Müük

1999

2000

2001

2002

(uurimisperiood)

Ühenduse tootmisharu müük

(tonnides)

19 945

24 323

28 229

29 607

Indeks

100

122

142

148

Ühenduse tootmisharu turuosa

80 %

83 %

89 %

85 %

e)   Müügihinnad ja -kulud

| (75) | Võrreldi glüfosaadi retseptisegu hindu, kuna lõpptarbija kasutab herbitsiidina seda vormi. Lisaks moodustab retseptisegu enamuse glüfosaadi müügist nii väärtuse kui mahu poolest. Õiglase hinnavõrdluse tagamiseks ning arvestades retseptisegu erinevate tüüpide olemasolu turul, mille hinnad võivad märkimisväärselt erineda nii toote kontsentratsiooni kui kasutatava pindaktiivse aine tüübi poolest, valis komisjoni teenistus kõige tavalisema glüfosaadi retseptisegu, standardse glüfosaadi retseptisegu, mille glüfosaadisisaldus on 360 g liitri kohta. See niinimetatud standardne 360ne retseptisegu moodustas analüüsiperioodil ühenduse tootmisharu glüfosaadi müügist ühenduses umbes 40 % ning kuna ta ei kuulu enam patendi alla, on ta tüüpiline retseptisegu, mida imporditakse kas Hiina Rahvavabariigist või valmistatakse Hiina Rahvavabariigist pärinevast imporditud happest või soolast. |
| --- | --- |

(75)

Võrreldi glüfosaadi retseptisegu hindu, kuna lõpptarbija kasutab herbitsiidina seda vormi. Lisaks moodustab retseptisegu enamuse glüfosaadi müügist nii väärtuse kui mahu poolest. Õiglase hinnavõrdluse tagamiseks ning arvestades retseptisegu erinevate tüüpide olemasolu turul, mille hinnad võivad märkimisväärselt erineda nii toote kontsentratsiooni kui kasutatava pindaktiivse aine tüübi poolest, valis komisjoni teenistus kõige tavalisema glüfosaadi retseptisegu, standardse glüfosaadi retseptisegu, mille glüfosaadisisaldus on 360 g liitri kohta. See niinimetatud standardne 360ne retseptisegu moodustas analüüsiperioodil ühenduse tootmisharu glüfosaadi müügist ühenduses umbes 40 % ning kuna ta ei kuulu enam patendi alla, on ta tüüpiline retseptisegu, mida imporditakse kas Hiina Rahvavabariigist või valmistatakse Hiina Rahvavabariigist pärinevast imporditud happest või soolast.

| (76) | Lisaks vaadeldi selles võrdluses eraldi ühenduse tootmisharu toodetud glüfosaadi retseptisegu, mis sisaldab spetsiaalseid pindaktiivseid aineid, mis muudavad toote vähem ohtlikuks. See ohutu retseptisegu, mis sisaldab samuti 360 g glüfosaati liitri kohta, moodustas analüüsiperioodil umbes 20 % ühenduse tootmisharu poolt ühenduses müüdava glüfosaadi mahust. Glüfosaathape moodustas analüüsiperioodil tavaliselt umbes 18 % ühenduse tootmisharu poolt ühenduses müüdava glüfosaadi mahust, ülejäänud osa moodustasid glüfosaatsool ja teised mittestandardsed retseptisegu vormid, mis sisaldasid erineval hulgal glüfosaati liitri kohta ja/või spetsiaalseid pindaktiivseid aineid, mis parandavad efektiivsust või ohuklassi. |
| --- | --- |

(76)

Lisaks vaadeldi selles võrdluses eraldi ühenduse tootmisharu toodetud glüfosaadi retseptisegu, mis sisaldab spetsiaalseid pindaktiivseid aineid, mis muudavad toote vähem ohtlikuks. See ohutu retseptisegu, mis sisaldab samuti 360 g glüfosaati liitri kohta, moodustas analüüsiperioodil umbes 20 % ühenduse tootmisharu poolt ühenduses müüdava glüfosaadi mahust. Glüfosaathape moodustas analüüsiperioodil tavaliselt umbes 18 % ühenduse tootmisharu poolt ühenduses müüdava glüfosaadi mahust, ülejäänud osa moodustasid glüfosaatsool ja teised mittestandardsed retseptisegu vormid, mis sisaldasid erineval hulgal glüfosaati liitri kohta ja/või spetsiaalseid pindaktiivseid aineid, mis parandavad efektiivsust või ohuklassi.

| (77) | Glüfosaathape on peamine kuluelement retseptisegu tootmisel. Standardses 360ses retseptisegus moodustab glüfosaathape umbes 55 % tootmise kogukuludest ja umbes 45 % ohutu 360se retseptisegu puhul. |
| --- | --- |

(77)

Glüfosaathape on peamine kuluelement retseptisegu tootmisel. Standardses 360ses retseptisegus moodustab glüfosaathape umbes 55 % tootmise kogukuludest ja umbes 45 % ohutu 360se retseptisegu puhul.

| (78) | Standardse 360se retseptisegu, väljendatud 95 %lise happe ekvivalendina kilogrammi kohta (2,64 liitri retseptisegu ekvivalent), müügihind langes pidevalt 9,23 eurolt 1999. aastal 7,28 eurole 2002. aastal, langedes kokku 21 %. Tootmiskulud langesid samuti pidevalt 10,37 eurolt 1999. aastal 8,14 eurole uurimisperioodil, vähenedes kokku 21 %. See toode oli kahjumlik kogu analüüsiperioodi jooksul, kuigi tootmiskulude ja müügihindade vaheline lõhe jäi samaks kogu perioodi jooksul.
  Tabel 8
  Standardne 360ne retseptisegu









  Standardne 360ne retseptisegu | 1999 | 2000 | 2001 | 2002
  (uurimisperiood) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müüdud kogus

  (95 %lise happe ekvivalendina tonnides) | 7 632 | 9 102 | 10 015 | 10 322 |
| % EL müügist | 43 % | 41 % | 39 % | 38 % |
| Müügihind

  (95 %lise happe ekvivalendina EUR/kg) | 9,23 | 8,65 | 7,55 | 7,28 |
| Indeks | 100 | 94 | 82 | 79 |
| Tootmiskulud

  (95 %lise happe ekvivalendina EUR/kg) | 10,37 | 9,31 | 8,88 | 8,14 |
| Indeks | 100 | 90 | 86 | 79 |

(78)

Standardse 360se retseptisegu, väljendatud 95 %lise happe ekvivalendina kilogrammi kohta (2,64 liitri retseptisegu ekvivalent), müügihind langes pidevalt 9,23 eurolt 1999. aastal 7,28 eurole 2002. aastal, langedes kokku 21 %. Tootmiskulud langesid samuti pidevalt 10,37 eurolt 1999. aastal 8,14 eurole uurimisperioodil, vähenedes kokku 21 %. See toode oli kahjumlik kogu analüüsiperioodi jooksul, kuigi tootmiskulude ja müügihindade vaheline lõhe jäi samaks kogu perioodi jooksul.

Tabel 8

Standardne 360ne retseptisegu

Standardne 360ne retseptisegu

1999

2000

2001

2002

(uurimisperiood)

Müüdud kogus

(95 %lise happe ekvivalendina tonnides)

7 632

9 102

10 015

10 322

% EL müügist

43 %

41 %

39 %

38 %

Müügihind

(95 %lise happe ekvivalendina EUR/kg)

9,23

8,65

7,55

7,28

Indeks

100

94

82

79

Tootmiskulud

(95 %lise happe ekvivalendina EUR/kg)

10,37

9,31

8,88

8,14

Indeks

100

90

86

79

| (79) | Ohutu glüfosaadi retseptisegu müügihind, mis sisaldab 360 g glüfosaati liitri kohta, väljendatuna 95 %lise happe ekvivalendina kilogrammi kohta (2,64 liitri retseptisegu ekvivalent), langes 1999. aastast 2000. aastani pidevalt kokku 12 %. Tootmiskulud langesid samuti 1999. aastast kuni 2000. aastani, kuid tõusid uurimisperioodil kokku 22 %. Tootmiskulude kasv uurimisperioodi ajal on seotud väiksema võimsuse rakendamisega. Selle toote kulutasuvus suurenes analüüsiperioodi jooksul.
  Tabel 9
  Ohutu 360ne retseptisegu









  Ohutu 360ne retseptisegu | 1999 | 2000 | 2001 | 2002
  (uurimisperiood) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müüdud kogus

  (Indeks) | 100 | 123 | 125 | 106 |
| % EL müügist

  (Indeks) | 100 | 100 | 88 | 69 |
| Müügihind

  (Indeks) | 100 | 100 | 90 | 88 |
| Tootmiskulud

  (Indeks) | 100 | 79 | 73 | 78 |

(79)

Ohutu glüfosaadi retseptisegu müügihind, mis sisaldab 360 g glüfosaati liitri kohta, väljendatuna 95 %lise happe ekvivalendina kilogrammi kohta (2,64 liitri retseptisegu ekvivalent), langes 1999. aastast 2000. aastani pidevalt kokku 12 %. Tootmiskulud langesid samuti 1999. aastast kuni 2000. aastani, kuid tõusid uurimisperioodil kokku 22 %. Tootmiskulude kasv uurimisperioodi ajal on seotud väiksema võimsuse rakendamisega. Selle toote kulutasuvus suurenes analüüsiperioodi jooksul.

Tabel 9

Ohutu 360ne retseptisegu

Ohutu 360ne retseptisegu

1999

2000

2001

2002

(uurimisperiood)

Müüdud kogus

(Indeks)

100

123

125

106

% EL müügist

(Indeks)

100

100

88

69

Müügihind

(Indeks)

100

100

90

88

Tootmiskulud

(Indeks)

100

79

73

78

| (80) | Allolevas tabelis on toodud kõigi glüfosaadivormide, st soola, happe ja kõigi retseptina glüfosaadi tüüpide müügihindade ja tootmiskulude kombineeritud kaalutud keskmine. Nagu näha, kasvasid 2001. aastal müügihinnad ja tootmiskulud. Selle põhjuseks on ühenduse turul müüdava tootesegu muutmine, st ühenduse tootmisharu müüs ühenduse turul vähem madalama väärtusega happe ja soola tooteid.
  Tabel 10
  Kõik tooted









  Kõik tooted | 1999 | 2000 | 2001 | 2002
  (uurimisperiood) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügihind

  (95 %lise happe ekvivalendina EUR/kg) | 8,92 | 7,94 | 8,16 | 7,61 |
| Indeks | 100 | 89 | 91 | 85 |
| Tootmiskulud

  (95 %lise happe ekvivalendina EUR/kg) | 8,55 | 7,58 | 8,01 | 7,84 |
| Indeks | 100 | 88 | 94 | 92 |

(80)

Allolevas tabelis on toodud kõigi glüfosaadivormide, st soola, happe ja kõigi retseptina glüfosaadi tüüpide müügihindade ja tootmiskulude kombineeritud kaalutud keskmine. Nagu näha, kasvasid 2001. aastal müügihinnad ja tootmiskulud. Selle põhjuseks on ühenduse turul müüdava tootesegu muutmine, st ühenduse tootmisharu müüs ühenduse turul vähem madalama väärtusega happe ja soola tooteid.

Tabel 10

Kõik tooted

Kõik tooted

1999

2000

2001

2002

(uurimisperiood)

Müügihind

(95 %lise happe ekvivalendina EUR/kg)

8,92

7,94

8,16

7,61

Indeks

100

89

91

85

Tootmiskulud

(95 %lise happe ekvivalendina EUR/kg)

8,55

7,58

8,01

7,84

Indeks

100

88

94

92

f)   Kulutasuvus

| (81) | Ühenduse glüfosaaditööstuse üldine kulutasuvus vähenes 4,2 %lt 1999. aastal 2,6 %le uurimisperioodil. See kulutasuvus puudutab kõiki ühenduse tootmisharu poolt ühenduses toodetud glüfosaadivorme. Imporditud ja edasimüüdud glüfosaati, nagu on mainitud põhjenduses 71, ei ole sellesse arvutusse lisatud. |
| --- | --- |

(81)

Ühenduse glüfosaaditööstuse üldine kulutasuvus vähenes 4,2 %lt 1999. aastal 2,6 %le uurimisperioodil. See kulutasuvus puudutab kõiki ühenduse tootmisharu poolt ühenduses toodetud glüfosaadivorme. Imporditud ja edasimüüdud glüfosaati, nagu on mainitud põhjenduses 71, ei ole sellesse arvutusse lisatud.

| (82) | Üks Hiina Rahvavabariigi osapool väitis, et imporditud ja edasimüüdud toodet oleks pidanud arvestama üldise kulutasuvuse hindamisel. Nende toodete väljaarvamine on korrektne, kuna nad ei aita kaasa ühenduse tootmisharu kulutasuvusele, mis on seotud ühendusesisese tootmise ja müügiga. Väide lükati seega tagasi. |
| --- | --- |

(82)

Üks Hiina Rahvavabariigi osapool väitis, et imporditud ja edasimüüdud toodet oleks pidanud arvestama üldise kulutasuvuse hindamisel. Nende toodete väljaarvamine on korrektne, kuna nad ei aita kaasa ühenduse tootmisharu kulutasuvusele, mis on seotud ühendusesisese tootmise ja müügiga. Väide lükati seega tagasi.

| (83) | Üldist kulutasuvust mõjutas negatiivselt ka ühenduse tootmisharu poolt ühenduse turul müüdav toodete segu. Ühenduse tootmisharu kavatses loobuda “standardse” retseptisegu tootmisest, sest seda oli müüdud peamiselt Hiina rahvavabariigist ja Taiwanist pärineva madala hinnaga impordi surve tõttu kahjumiga, ning hakata tootma keerulisemaid, kõrgema väärtusega tooteid, nagu ohutu retseptisegu. Uurimisperioodi ajal langes nende kõrgema väärtusega ühenduses toodetud toodete müük siiski väiksema nõudluse tõttu nende toodete järele, mis mõjutas omakorda üldist kulutasuvust. Kulutasuvuse näitajad on toodud allpool tabelis 11. |
| --- | --- |

(83)

Üldist kulutasuvust mõjutas negatiivselt ka ühenduse tootmisharu poolt ühenduse turul müüdav toodete segu. Ühenduse tootmisharu kavatses loobuda “standardse” retseptisegu tootmisest, sest seda oli müüdud peamiselt Hiina rahvavabariigist ja Taiwanist pärineva madala hinnaga impordi surve tõttu kahjumiga, ning hakata tootma keerulisemaid, kõrgema väärtusega tooteid, nagu ohutu retseptisegu. Uurimisperioodi ajal langes nende kõrgema väärtusega ühenduses toodetud toodete müük siiski väiksema nõudluse tõttu nende toodete järele, mis mõjutas omakorda üldist kulutasuvust. Kulutasuvuse näitajad on toodud allpool tabelis 11.

| (84) | Glüfosaati müüvad ühenduse turul ka importijad/retseptisegu tegijad. See peaaegu eranditult standardse 360se retseptisegu müük, mis on ühenduse tootmisharu suurim müügiartikkel, konkureerib otseselt ühenduse tootmisharu sama retseptisegu müügiga. Kõnealune glüfosaat saadakse kas happest või soolast, mis pärineb peamiselt ühenduse tootjatelt, kuid mida imporditakse ka kolmandatest riikidest. Kuigi ühenduse tootmisharu poolne müük selle standardse retseptisegu järele nõudluse rahuldamiseks ei olnud kasumlik, peab ühenduse tootmisharu seda jätkama, sest see müük aitab katta võimsuse rakendamise säilitamisega seotud püsikulusid.
  Tabel 11
  Kulutasuvus









  Kulutasuvus | 1999 | 2000 | 2001 | 2002
  (uurimisperiood) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kulutasuvus
  (ühenduse müük) | 4,2 % | 4,3 % | 0,6 % | – 2,6 % |

(84)

Glüfosaati müüvad ühenduse turul ka importijad/retseptisegu tegijad. See peaaegu eranditult standardse 360se retseptisegu müük, mis on ühenduse tootmisharu suurim müügiartikkel, konkureerib otseselt ühenduse tootmisharu sama retseptisegu müügiga. Kõnealune glüfosaat saadakse kas happest või soolast, mis pärineb peamiselt ühenduse tootjatelt, kuid mida imporditakse ka kolmandatest riikidest. Kuigi ühenduse tootmisharu poolne müük selle standardse retseptisegu järele nõudluse rahuldamiseks ei olnud kasumlik, peab ühenduse tootmisharu seda jätkama, sest see müük aitab katta võimsuse rakendamise säilitamisega seotud püsikulusid.

Tabel 11

Kulutasuvus

Kulutasuvus

1999

2000

2001

2002

(uurimisperiood)

Kulutasuvus

(ühenduse müük)

4,2 %

4,3 %

0,6 %

– 2,6 %

g)   Investeeringud ja investeeringutasuvus

| (85) | Investeerimine glüfosaadiärisse vähenes järsult pärast 1999. aastat, langedes 15 % ja 18 % vahele 1999. aasta näitajate suhtes. Tuleb märkida, et suurem osa investeeringutest, mis on seotud võimsuse suurenemisega 2001. aastal, tehti enne 1999. aastat. Analüüsiperioodi ülejäänud ajale ei kavandatud ega tehtud märkimisväärseid investeeringuid. Täpsemad andmed on järgmised.
  Tabel 12
  Investeeringud









  Investeeringud | 1999 | 2000 | 2001 | 2002
  (uurimisperiood) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeeringud
  (tuhandetes eurodes) | 50 940 | 7 409 | 9 035 | 7 883 |
| Indeks | 100 | 15 | 18 | 15 |
| Investeeringutasuvus | 22 % | 157 % | 17 % | negatiivne |

(85)

Investeerimine glüfosaadiärisse vähenes järsult pärast 1999. aastat, langedes 15 % ja 18 % vahele 1999. aasta näitajate suhtes. Tuleb märkida, et suurem osa investeeringutest, mis on seotud võimsuse suurenemisega 2001. aastal, tehti enne 1999. aastat. Analüüsiperioodi ülejäänud ajale ei kavandatud ega tehtud märkimisväärseid investeeringuid. Täpsemad andmed on järgmised.

Tabel 12

Investeeringud

Investeeringud

1999

2000

2001

2002

(uurimisperiood)

Investeeringud

(tuhandetes eurodes)

50 940

7 409

9 035

7 883

Indeks

100

15

18

15

Investeeringutasuvus

22 %

157 %

17 %

negatiivne

h)   Rahakäive ja kapitali kaasamise võime

| (86) | Ühenduse tootmisharu rahakäive vähenes 1999. aastast ja uurimisperioodini nii absoluutväärtustes kui protsendina käibest. See vähenemine on kooskõlas üldise kulutasuvuse vähenemisega uurimisperioodil.
  Tabel 13
  Rahakäive









  Rahakäive | 1999 | 2000 | 2001 | 2002
  (uurimisperiood) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rahakäive
  (tuhandetes eurodes) | 13 217 | 11 769 | 4 975 | – 562 |
| Indeks | 100 | 89 | 38 | negatiivne |
| Rahakäive protsendina käibest | 5,0 % | 4,4 % | 2,1 % | – 0,3 % |

(86)

Ühenduse tootmisharu rahakäive vähenes 1999. aastast ja uurimisperioodini nii absoluutväärtustes kui protsendina käibest. See vähenemine on kooskõlas üldise kulutasuvuse vähenemisega uurimisperioodil.

Tabel 13

Rahakäive

Rahakäive

1999

2000

2001

2002

(uurimisperiood)

Rahakäive

(tuhandetes eurodes)

13 217

11 769

4 975

– 562

Indeks

100

89

38

negatiivne

Rahakäive protsendina käibest

5,0 %

4,4 %

2,1 %

– 0,3 %

| (87) | Kapitali kaasatakse kas väärtpaberibörsilt või finantseeritakse alternatiivina äriühingusiseselt. Investeeringuid ning mõnel juhul teadus- ja arendustegevuse kulusid on viimastel aastatel piiratud, mis peegeldab glüfosaadi müügi vähenevat kulutasuvust. Märkimisväärsete investeeringute puudumist alates 2000. aastast kinnitavad põhjenduses 85 toodud arvud. |
| --- | --- |

(87)

Kapitali kaasatakse kas väärtpaberibörsilt või finantseeritakse alternatiivina äriühingusiseselt. Investeeringuid ning mõnel juhul teadus- ja arendustegevuse kulusid on viimastel aastatel piiratud, mis peegeldab glüfosaadi müügi vähenevat kulutasuvust. Märkimisväärsete investeeringute puudumist alates 2000. aastast kinnitavad põhjenduses 85 toodud arvud.

i)   Tööhõive, tootlikkus ja palgad

| (88) | Põhjenduses 52 mainitud ühenduse tootjal ei olnud põhjenduses 66 toodud põhjustel võimalik esitada võrreldavaid andmeid kogu analüüsiperioodi kohta, seetõttu ei saanud arengutendentsi järjepideva uurimise tagamiseks selle äriühingu puhul olemasolevat teavet kasutada. |
| --- | --- |

(88)

Põhjenduses 52 mainitud ühenduse tootjal ei olnud põhjenduses 66 toodud põhjustel võimalik esitada võrreldavaid andmeid kogu analüüsiperioodi kohta, seetõttu ei saanud arengutendentsi järjepideva uurimise tagamiseks selle äriühingu puhul olemasolevat teavet kasutada.

| (89) | Tööhõive vähenes analüüsiperioodil 1 017 töötajalt 1999. aastal 808 töötajale uurimisperioodil, langedes 20 %. See kajastub tootmise vähenemises 2001. ja 2002. aastal, kuid kajastab ka asjaolu, et üldiselt on tootlikkus, väljendatud toodanguna töötaja kohta, kasvanud. 2002. aastal vähenes tootlikkus peamiselt võimsuse kasutamise vähenemise tõttu, nagu on märgitud põhjenduses 71. Palgakulude suurenemine töötaja kohta on tootmisharu tasandil toimunud kollektiivläbirääkimiste tulemus. |
| --- | --- |

(89)

Tööhõive vähenes analüüsiperioodil 1 017 töötajalt 1999. aastal 808 töötajale uurimisperioodil, langedes 20 %. See kajastub tootmise vähenemises 2001. ja 2002. aastal, kuid kajastab ka asjaolu, et üldiselt on tootlikkus, väljendatud toodanguna töötaja kohta, kasvanud. 2002. aastal vähenes tootlikkus peamiselt võimsuse kasutamise vähenemise tõttu, nagu on märgitud põhjenduses 71. Palgakulude suurenemine töötaja kohta on tootmisharu tasandil toimunud kollektiivläbirääkimiste tulemus.

| (90) | Üks Hiina Rahvavabariigi osapool väitis, et tööhõive vähenemine oli pigem suurenenud efektiivsuse kui kahju tagajärg. Tööhõive on siiski suures osas ühenduse tootmisharu vähenenud toodangu tagajärg, kuigi võetakse omaks, et suurenenud efektiivsus on samuti mõju avaldanud, nagu on märgitud põhjenduses 89.
  Tabel 14
  Tööhõive









  Tööhõive | 1999 | 2000 | 2001 | 2002
  (uurimisperiood) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Töötajate arv | 1 017 | 846 | 791 | 808 |
| Indeks | 100 | 83 | 78 | 80 |
| Palgakulud töötaja kohta
  (eurodes) | 57 730 | 60 040 | 63 619 | 64 871 |
| Indeks | 100 | 104 | 110 | 112 |
| Toodang töötaja kohta

  (tonni/aastas) | 44 | 56 | 58 | 49 |
| Toodang töötaja kohta
  (indekseeritud) | 100 | 129 | 133 | 112 |

(90)

Üks Hiina Rahvavabariigi osapool väitis, et tööhõive vähenemine oli pigem suurenenud efektiivsuse kui kahju tagajärg. Tööhõive on siiski suures osas ühenduse tootmisharu vähenenud toodangu tagajärg, kuigi võetakse omaks, et suurenenud efektiivsus on samuti mõju avaldanud, nagu on märgitud põhjenduses 89.

Tabel 14

Tööhõive

Tööhõive

1999

2000

2001

2002

(uurimisperiood)

Töötajate arv

1 017

846

791

808

Indeks

100

83

78

80

Palgakulud töötaja kohta

(eurodes)

57 730

60 040

63 619

64 871

Indeks

100

104

110

112

Toodang töötaja kohta

(tonni/aastas)

44

56

58

49

Toodang töötaja kohta

(indekseeritud)

100

129

133

112

j)   Dumpingumarginaali suurus ja toibumine varasemast dumpingust

| (91) | Uurimisperioodi jooksul täheldatud tegeliku dumpingumarginaali suuruse (29,9 %) mõju osas ühenduse tootmisharu olukorrale tuleb märkida, et kuigi marginaal on väiksem kui esialgses uurimises leitud marginaal (32,8 %), on see siiski endiselt kõrge. Ühenduse tootmisharu olukord paranes pärast esialgsete meetmete kehtestamist esialgu teataval määral, kuid ei toibunud täielikult. Tuleks märkida, et dumping suurenes seejärel 62 %ni, nagu määrati kindlaks põhjenduses 1 mainitud absorbtsioonivastases uurimises. See suurendas dumpingut ja sellele järgnenud meetmetest kõrvalehoidmist Malaisia ja Taiwani kaudu, nagu määrati kindlaks põhjenduses 1 mainitud absorbtsioonivastases uurimises, ning mõjus kindlasti kaasa hindade langusele ühenduses ja ühenduse tootmisharu kulutasuvuse vähenemisele. Leiti, et juhul kui Hiina Rahvavabariigist pärinev import peaks taastuma kõrgemal tasandil, oleks praeguses uurimises leitud dumpingu mõju ühenduse tootmisharule märkimisväärne. |
| --- | --- |

(91)

Uurimisperioodi jooksul täheldatud tegeliku dumpingumarginaali suuruse (29,9 %) mõju osas ühenduse tootmisharu olukorrale tuleb märkida, et kuigi marginaal on väiksem kui esialgses uurimises leitud marginaal (32,8 %), on see siiski endiselt kõrge. Ühenduse tootmisharu olukord paranes pärast esialgsete meetmete kehtestamist esialgu teataval määral, kuid ei toibunud täielikult. Tuleks märkida, et dumping suurenes seejärel 62 %ni, nagu määrati kindlaks põhjenduses 1 mainitud absorbtsioonivastases uurimises. See suurendas dumpingut ja sellele järgnenud meetmetest kõrvalehoidmist Malaisia ja Taiwani kaudu, nagu määrati kindlaks põhjenduses 1 mainitud absorbtsioonivastases uurimises, ning mõjus kindlasti kaasa hindade langusele ühenduses ja ühenduse tootmisharu kulutasuvuse vähenemisele. Leiti, et juhul kui Hiina Rahvavabariigist pärinev import peaks taastuma kõrgemal tasandil, oleks praeguses uurimises leitud dumpingu mõju ühenduse tootmisharule märkimisväärne.

| (92) | Kaks Hiina Rahvavabariigi osapoolt väitsid, et meetmed ei ole efektiivsed ning need tuleks kõrvaldada, sest nende kehtimise ajal ei toibunud ühenduse tootmisharu märkimisväärselt. Sellega seoses tuleb märkida, et meetmete efektiivsust vähendas Hiina Rahvavabariigist pärineva impordi langenud hindadega seotud pidev hinnasurve. Lisaks tuleks meenutada, et pärast meetmete kehtestamist aset leidnud absorbtsioon ja meetmetest kõrvalehoidmine, nagu on märgitud põhjendustes 1 ja 45, piiras samuti meetmete efektiivsust. Silmas pidades neid faktoreid ei saadud nõustuda väitega, et meetmed tuleks kõrvaldada. |
| --- | --- |

(92)

Kaks Hiina Rahvavabariigi osapoolt väitsid, et meetmed ei ole efektiivsed ning need tuleks kõrvaldada, sest nende kehtimise ajal ei toibunud ühenduse tootmisharu märkimisväärselt. Sellega seoses tuleb märkida, et meetmete efektiivsust vähendas Hiina Rahvavabariigist pärineva impordi langenud hindadega seotud pidev hinnasurve. Lisaks tuleks meenutada, et pärast meetmete kehtestamist aset leidnud absorbtsioon ja meetmetest kõrvalehoidmine, nagu on märgitud põhjendustes 1 ja 45, piiras samuti meetmete efektiivsust. Silmas pidades neid faktoreid ei saadud nõustuda väitega, et meetmed tuleks kõrvaldada.

6.   Kokkuvõte ühenduse tootmisharu olukorra kohta

| (93) | Pärast dumpinguvastaste meetmete kehtestamist Hiina Rahvavabariigist pärineva impordi suhtes paranes ühenduse tootmisharu majanduslik olukord tootlikkuse, toodangu, tootmisvõimsuse, müügi ja turuosa poolest. Seda tuleb lisaks meetmete olemasolule vaadelda ka glüfosaadi ühendusesisese tarbimise suurenemise kontekstis. Müügihinnad on siiski pidevalt langenud, mis vähendas pidevalt kulutasuvust ja kulmineerus uurimisperioodil kahjudega. See mõjutas ebasoodsalt rahakäivet, sest varude tase tõusis ja tööhõive vähenes. Lisaks ei ole alates 2000. aastast tehtud olulisi uusi investeeringuid. |
| --- | --- |

(93)

Pärast dumpinguvastaste meetmete kehtestamist Hiina Rahvavabariigist pärineva impordi suhtes paranes ühenduse tootmisharu majanduslik olukord tootlikkuse, toodangu, tootmisvõimsuse, müügi ja turuosa poolest. Seda tuleb lisaks meetmete olemasolule vaadelda ka glüfosaadi ühendusesisese tarbimise suurenemise kontekstis. Müügihinnad on siiski pidevalt langenud, mis vähendas pidevalt kulutasuvust ja kulmineerus uurimisperioodil kahjudega. See mõjutas ebasoodsalt rahakäivet, sest varude tase tõusis ja tööhõive vähenes. Lisaks ei ole alates 2000. aastast tehtud olulisi uusi investeeringuid.

| (94) | Üks Hiina Rahvavabariigi osapool väitis, et ühenduse tootmisharu halb olukord on seotud liiga suure tootmisvõimsuse ja vähenenud ekspordimüügiga. See väide lükati tagasi põhjendustes 69 ja 73 märgitud kaalutlustel. Seetõttu arvatakse, et ühenduse tootmisharu halb majanduslik olukord kestab edasi. |
| --- | --- |

(94)

Üks Hiina Rahvavabariigi osapool väitis, et ühenduse tootmisharu halb olukord on seotud liiga suure tootmisvõimsuse ja vähenenud ekspordimüügiga. See väide lükati tagasi põhjendustes 69 ja 73 märgitud kaalutlustel. Seetõttu arvatakse, et ühenduse tootmisharu halb majanduslik olukord kestab edasi.

E.   KAHJU JÄTKUMISE JA/VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

| (95) | Pärast meetmete kehtestamist on Hiina Rahvavabariik jätkanud glüfosaadi dumpinguhindadega müüki ühendusse. Kuigi ühenduse turule sisenevad kogused on vähenenud (muu hulgas meetmete tõttu), on Hiina Rahvavabariigi eksportijad endiselt selgelt turul esindatud. Peamiselt seestöötlemise tingimustes toimuva müügi kaudu avaldavad nad jätkuvalt teatavat survet ühendusesisestele hindadele. Neil on praegu vaba tootmisvõimsust, mis ulatub umbes 40 %ni ühenduse tarbimisest, lisaks saaksid nad meetmete kõrvaldamisel suunata olemasoleva ekspordi märkimisväärsetes kogustes kolmandate riikide madalama hinnaga turgudelt ühenduse turule, nagu on mainitud põhjendustes 41 ja 47. See võimaldaks neil tarnida ühenduse turule suuremaid koguseid selliste hindadega, mis tooksid kehtivate meetmete kõrvaldamisel kaasa märkimisväärse hinna allalöömise ja hinnalanguse ühenduses. Hiina Rahvavabariigist pärineva vaatlusaluse toote impordihinnad lööksid alla ka teiste kolmanda riikide ekspordi hinnad, nt Taiwani puhul umbes 10–20 %. |
| --- | --- |

(95)

Pärast meetmete kehtestamist on Hiina Rahvavabariik jätkanud glüfosaadi dumpinguhindadega müüki ühendusse. Kuigi ühenduse turule sisenevad kogused on vähenenud (muu hulgas meetmete tõttu), on Hiina Rahvavabariigi eksportijad endiselt selgelt turul esindatud. Peamiselt seestöötlemise tingimustes toimuva müügi kaudu avaldavad nad jätkuvalt teatavat survet ühendusesisestele hindadele. Neil on praegu vaba tootmisvõimsust, mis ulatub umbes 40 %ni ühenduse tarbimisest, lisaks saaksid nad meetmete kõrvaldamisel suunata olemasoleva ekspordi märkimisväärsetes kogustes kolmandate riikide madalama hinnaga turgudelt ühenduse turule, nagu on mainitud põhjendustes 41 ja 47. See võimaldaks neil tarnida ühenduse turule suuremaid koguseid selliste hindadega, mis tooksid kehtivate meetmete kõrvaldamisel kaasa märkimisväärse hinna allalöömise ja hinnalanguse ühenduses. Hiina Rahvavabariigist pärineva vaatlusaluse toote impordihinnad lööksid alla ka teiste kolmanda riikide ekspordi hinnad, nt Taiwani puhul umbes 10–20 %.

| (96) | Üks Hiina Rahvavabariigi osapool väitis, et Hiina Rahvavabariigist pärineva glüfosaadiimpordi väike kogus ei tohiks mõjutada hindu ühenduse turul ning et ühenduse hinnad langesid ühenduse tootmisharu poolse tootmiskulude vähendamise tõttu. See väide lükati tagasi, kuna leiti, et glüfosaat on laiatarbekaup ning seetõttu mõjutaks turuhindu ka väikese koguse madala hinnaga glüfosaadi olemasolu turul. See puudutab eriti standardset retseptisegu, mis moodustab umbes 40 % ühenduse tootmisharu müügist nimetatud turul ning millega Hiina Rahvavabariigist pärinev import otseselt konkureerib. Vaatamata ühenduse tootmisharu pingutustele oma kulusid vähendada, jäi selle kulutasuvus standardse retseptisegu puhul kogu analüüsiperioodi jooksul langevate hindade tõttu negatiivseks. |
| --- | --- |

(96)

Üks Hiina Rahvavabariigi osapool väitis, et Hiina Rahvavabariigist pärineva glüfosaadiimpordi väike kogus ei tohiks mõjutada hindu ühenduse turul ning et ühenduse hinnad langesid ühenduse tootmisharu poolse tootmiskulude vähendamise tõttu. See väide lükati tagasi, kuna leiti, et glüfosaat on laiatarbekaup ning seetõttu mõjutaks turuhindu ka väikese koguse madala hinnaga glüfosaadi olemasolu turul. See puudutab eriti standardset retseptisegu, mis moodustab umbes 40 % ühenduse tootmisharu müügist nimetatud turul ning millega Hiina Rahvavabariigist pärinev import otseselt konkureerib. Vaatamata ühenduse tootmisharu pingutustele oma kulusid vähendada, jäi selle kulutasuvus standardse retseptisegu puhul kogu analüüsiperioodi jooksul langevate hindade tõttu negatiivseks.

| (97) | Teine Hiina Rahvavabariigi osapool väitis, et seestöötlemise tingimustes toimunud importi ei tohiks kahju hindamisel arvesse võtta, kuna seda ei müüda ühenduse turul. Selle puhul tuleb märkida, et glüfosaatsoola ja -happe import seestöötlemise tingimustes konkureerib otseselt ühenduse tööstuse sama tootega importijate/retseptisegu tegijate nõudluse suhtes eksporditurgude varustamiseks. Seetõttu on õige võtta sellise impordi koguseid kahju hindamisel arvesse. Kuigi seestöötlemise tingimustes imporditud toodet ei müüda ühenduses, on sellise impordi hindade mõju turul tuntav importijate/retseptisegu tegijate tegevuse kaudu, kes soovivad hankida tooteid nii ühenduse kui ekspordinõudluse rahuldamiseks võimalikult konkurentsivõimelise hinnaga. Seetõttu mõjusid seestöötlemise tingimustes toimunud impordi hinnad kaasa hinnasurvele, mis viis ühenduse tootmisharu kulutasuvuse vähenemiseni ühenduse turul ning selle jätkuva halva majandusseisuni. Seetõttu selle väitega ei nõustutud. |
| --- | --- |

(97)

Teine Hiina Rahvavabariigi osapool väitis, et seestöötlemise tingimustes toimunud importi ei tohiks kahju hindamisel arvesse võtta, kuna seda ei müüda ühenduse turul. Selle puhul tuleb märkida, et glüfosaatsoola ja -happe import seestöötlemise tingimustes konkureerib otseselt ühenduse tööstuse sama tootega importijate/retseptisegu tegijate nõudluse suhtes eksporditurgude varustamiseks. Seetõttu on õige võtta sellise impordi koguseid kahju hindamisel arvesse. Kuigi seestöötlemise tingimustes imporditud toodet ei müüda ühenduses, on sellise impordi hindade mõju turul tuntav importijate/retseptisegu tegijate tegevuse kaudu, kes soovivad hankida tooteid nii ühenduse kui ekspordinõudluse rahuldamiseks võimalikult konkurentsivõimelise hinnaga. Seetõttu mõjusid seestöötlemise tingimustes toimunud impordi hinnad kaasa hinnasurvele, mis viis ühenduse tootmisharu kulutasuvuse vähenemiseni ühenduse turul ning selle jätkuva halva majandusseisuni. Seetõttu selle väitega ei nõustutud.

| (98) | Nagu põhjenduses 93 on näidatud, on ühenduse tootmisharu praegu halvas olukorras, eriti kulutasuvuse osas, mis on alates kõnealuste meetmete kehtestamisest pidevalt vähenenud, kuni jõudis uurimisperioodil kahjumini ja koguni negatiivse rahakäibeni. Kõige selle põhjal on tõenäoline, et kui Hiina Rahvavabariigist pärineva dumpinguhindadega impordi maht kasvaks, viiks see ühenduse tootmisharu juba praegu nõrgenenud finantsseisundi halvenemiseni ja turuosa kaotamiseni. Selle alusel järeldati, et kui meetmete kehtivus lõppeb, tooks see kaasa ühenduse tootmisharule tekkiva kahju jätkumise. |
| --- | --- |

(98)

Nagu põhjenduses 93 on näidatud, on ühenduse tootmisharu praegu halvas olukorras, eriti kulutasuvuse osas, mis on alates kõnealuste meetmete kehtestamisest pidevalt vähenenud, kuni jõudis uurimisperioodil kahjumini ja koguni negatiivse rahakäibeni. Kõige selle põhjal on tõenäoline, et kui Hiina Rahvavabariigist pärineva dumpinguhindadega impordi maht kasvaks, viiks see ühenduse tootmisharu juba praegu nõrgenenud finantsseisundi halvenemiseni ja turuosa kaotamiseni. Selle alusel järeldati, et kui meetmete kehtivus lõppeb, tooks see kaasa ühenduse tootmisharule tekkiva kahju jätkumise.

F.   ÜHENDUSE HUVID

1.   Üldkaalutlused

| (99) | Komisjon kontrollis, kas dumpinguvastaste meetmete säilitamine glüfosaadi suhtes oleks ühenduse huvides. Leiti, et kahjuliku dumpingu jätkumine on tõenäoline. Uurimise käigus kaaluti ka seda, kas meetmete säilitamise vastu on olulisi huvisid, ning arvestati tollimaksude eelnevaid mõjusid kõigile asjassepuutuvatele osapooltele. |
| --- | --- |

(99)

Komisjon kontrollis, kas dumpinguvastaste meetmete säilitamine glüfosaadi suhtes oleks ühenduse huvides. Leiti, et kahjuliku dumpingu jätkumine on tõenäoline. Uurimise käigus kaaluti ka seda, kas meetmete säilitamise vastu on olulisi huvisid, ning arvestati tollimaksude eelnevaid mõjusid kõigile asjassepuutuvatele osapooltele.

| (100) | On vaja meelde tuletada, et esialgses uurimises ei peetud meetmete vastuvõtmist ühenduse huvidega vastuolus olevaks. Kuna tegemist on ka aegumisega seotud kontrollmenetlusega, uuriti ka olemasolevate meetmete mõju eraldi kasutajatele, tarbijatele ja importijatele/retseptisegu tegijatele. |
| --- | --- |

(100)

On vaja meelde tuletada, et esialgses uurimises ei peetud meetmete vastuvõtmist ühenduse huvidega vastuolus olevaks. Kuna tegemist on ka aegumisega seotud kontrollmenetlusega, uuriti ka olemasolevate meetmete mõju eraldi kasutajatele, tarbijatele ja importijatele/retseptisegu tegijatele.

2.   Ühenduse tootmisharu huvid

| (101) | Hiina Rahvavabariigist pärinevat glüfosaati pakutakse endiselt CIF-väärtusega alla ühenduse tootjate jooksvate müügihindade. Seetõttu viiks meetmete aegumine kas turuosa hõivamiseni Hiina Rahvavabariigist pärineva glüfosaadi poolt ühenduse tootjate kahjuks või peaks ühenduse tootmisharu alandama oma niigi vähenenud müügihinda, et säilitada turuosa ja võimsuse kasutamine. Mõlema stsenaariumi korral kannaks ühenduse tootmisharu meetmete aegumise tõttu kahjusid. |
| --- | --- |

(101)

Hiina Rahvavabariigist pärinevat glüfosaati pakutakse endiselt CIF-väärtusega alla ühenduse tootjate jooksvate müügihindade. Seetõttu viiks meetmete aegumine kas turuosa hõivamiseni Hiina Rahvavabariigist pärineva glüfosaadi poolt ühenduse tootjate kahjuks või peaks ühenduse tootmisharu alandama oma niigi vähenenud müügihinda, et säilitada turuosa ja võimsuse kasutamine. Mõlema stsenaariumi korral kannaks ühenduse tootmisharu meetmete aegumise tõttu kahjusid.

| (102) | Ühenduse tootjad väitsid, et Hiina Rahvavabariik absorbeeris meetmed või hoidus neist enamiku analüüsiperioodi jooksul kõrvale, nii et meetmetel oli ainult piiratud parandav mõju. Absorbtsiooni ja kõrvalehoidmist Malaisia ja Taiwani kaudu kinnitas ja viitas neile ka eespool põhjenduses 1 mainitud uurimine. |
| --- | --- |

(102)

Ühenduse tootjad väitsid, et Hiina Rahvavabariik absorbeeris meetmed või hoidus neist enamiku analüüsiperioodi jooksul kõrvale, nii et meetmetel oli ainult piiratud parandav mõju. Absorbtsiooni ja kõrvalehoidmist Malaisia ja Taiwani kaudu kinnitas ja viitas neile ka eespool põhjenduses 1 mainitud uurimine.

| (103) | Mitmed tooraine tarnijad ja teenusepakkujad väitsid, et nad ootavad meetmete aegumisel ühenduse tootmise vähenemist ning seega ka väiksemat nõudlust nende tooraine ja teenuste järele. |
| --- | --- |

(103)

Mitmed tooraine tarnijad ja teenusepakkujad väitsid, et nad ootavad meetmete aegumisel ühenduse tootmise vähenemist ning seega ka väiksemat nõudlust nende tooraine ja teenuste järele.

| (104) | Arvestades eespool toodut leitakse, et dumpinguvastaste meetmete puudumisel kõnealuse Hiina Rahvavabariigist pärineva toote suhtes halveneks ühenduse tootmisharu olukord dumpinguhindadega impordi kasvamise tõttu Hiina Rahvavabariigist, mis viiks suurema varalise kahjuni. Kuigi Hiina Rahvavabariigist pärinev import on analüüsitud perioodi jooksul vähenenud, tuleb rõhutada, et glüfosaati võib vaadelda laiatarbekaubana. Sellises olukorras võib isegi väikesel kogusel dumpinguhinnaga impordil olla ühenduse tootmisharule kahjulik mõju. Ühenduse tootmisharu on analüüsiperioodil suurendanud tootmist, müügimahtu ja turuosa, kuid teinud seda oma kasumi arvelt. Kahjuliku dumpingu kõrvaldamiseks ettenähtud meetmete puudumisel satuks ohtu tootmisharu elujõulisus. |
| --- | --- |

(104)

Arvestades eespool toodut leitakse, et dumpinguvastaste meetmete puudumisel kõnealuse Hiina Rahvavabariigist pärineva toote suhtes halveneks ühenduse tootmisharu olukord dumpinguhindadega impordi kasvamise tõttu Hiina Rahvavabariigist, mis viiks suurema varalise kahjuni. Kuigi Hiina Rahvavabariigist pärinev import on analüüsitud perioodi jooksul vähenenud, tuleb rõhutada, et glüfosaati võib vaadelda laiatarbekaubana. Sellises olukorras võib isegi väikesel kogusel dumpinguhinnaga impordil olla ühenduse tootmisharule kahjulik mõju. Ühenduse tootmisharu on analüüsiperioodil suurendanud tootmist, müügimahtu ja turuosa, kuid teinud seda oma kasumi arvelt. Kahjuliku dumpingu kõrvaldamiseks ettenähtud meetmete puudumisel satuks ohtu tootmisharu elujõulisus.

3.   Sõltumatute importijate/retseptisegu tegijate huvid

| (105) | Et suurem osa Hiina Rahvavabariigist pärinevast ühendusse imporditud glüfosaadist esineb happe või soolana ning seda müüakse edasi retseptiseguna, puudutab see menetlus ka retseptisegu tegevat tootmisharu. Teatav osa neist importijatest teatas, et kuigi nad impordivad Hiina Rahvavabariigist praegu minimaalsetes kogustes glüfosaati, alustaksid nad meetmete puudumisel uuesti importi Hiina Rahvavabariigist. |
| --- | --- |

(105)

Et suurem osa Hiina Rahvavabariigist pärinevast ühendusse imporditud glüfosaadist esineb happe või soolana ning seda müüakse edasi retseptiseguna, puudutab see menetlus ka retseptisegu tegevat tootmisharu. Teatav osa neist importijatest teatas, et kuigi nad impordivad Hiina Rahvavabariigist praegu minimaalsetes kogustes glüfosaati, alustaksid nad meetmete puudumisel uuesti importi Hiina Rahvavabariigist.

| (106) | Üks importija/retseptisegu tegija tegi komisjoniga täielikku koostööd. Ta esitas ettepaneku, milles väljendas oma meetmetevastast seisukohta, sest igasugune põhisisendi hinnatõus alandaks retseptisegu kasumimarginaali. Mitu retseptisegu tegijat, kes praegu ei impordi kehtivate meetmete tõttu Hiina Rahvavabariigist pärinevat glüfosaathapet, teatas, et nad alustaksid meetmete aegumisel taas toote hankimist Hiina Rahvavabariigist. Kuna leiti, et enamik importijatest/retseptisegu tegijatest kaupleb peale glüfosaadi ka muude toodetega, otsustati, et isegi kui meetmed piiraksid glüfosaathappe hinnalangust, oleks meetmete üldine mõju nende äriühingute kogu äritegevusele piiratud. |
| --- | --- |

(106)

Üks importija/retseptisegu tegija tegi komisjoniga täielikku koostööd. Ta esitas ettepaneku, milles väljendas oma meetmetevastast seisukohta, sest igasugune põhisisendi hinnatõus alandaks retseptisegu kasumimarginaali. Mitu retseptisegu tegijat, kes praegu ei impordi kehtivate meetmete tõttu Hiina Rahvavabariigist pärinevat glüfosaathapet, teatas, et nad alustaksid meetmete aegumisel taas toote hankimist Hiina Rahvavabariigist. Kuna leiti, et enamik importijatest/retseptisegu tegijatest kaupleb peale glüfosaadi ka muude toodetega, otsustati, et isegi kui meetmed piiraksid glüfosaathappe hinnalangust, oleks meetmete üldine mõju nende äriühingute kogu äritegevusele piiratud.

| (107) | Importijad/retseptisegu tegijad eeldavad, et meetmete kõrvaldamine viiks nende glüfosaadi madalamate hindadeni ühenduse turul, mis võimaldaks neil laiendada oma turuosa ühenduse tootjate arvelt. Selle rahaline kasu oleks siiski piiratud, sest importijad/retseptisegu tegijad oleksid teiste samuti Hiina Rahvavabariigist glüfosaati importivate retseptisegu tegijate konkurentsi tõttu sunnitud kandma suurema osa oma kulude vähenemisest üle oma klientidele. Lisaks ei peaks importijad/retseptisegu tegijad saama eelist dumpingu abil, sest see loob tasakaalustamatuse teiste konkurentide, st ühenduse tootmisharu suhtes. |
| --- | --- |

(107)

Importijad/retseptisegu tegijad eeldavad, et meetmete kõrvaldamine viiks nende glüfosaadi madalamate hindadeni ühenduse turul, mis võimaldaks neil laiendada oma turuosa ühenduse tootjate arvelt. Selle rahaline kasu oleks siiski piiratud, sest importijad/retseptisegu tegijad oleksid teiste samuti Hiina Rahvavabariigist glüfosaati importivate retseptisegu tegijate konkurentsi tõttu sunnitud kandma suurema osa oma kulude vähenemisest üle oma klientidele. Lisaks ei peaks importijad/retseptisegu tegijad saama eelist dumpingu abil, sest see loob tasakaalustamatuse teiste konkurentide, st ühenduse tootmisharu suhtes.

| (108) | Eespool toodud põhjustel leitakse, et ühenduse tootmisharule meetmete säilitamisega antavad eelised kaaluksid üles igasuguse marginaali negatiivse mõju, mis võib tekkida asjassepuutuvate importijate/retseptisegu tegijate suhtes. |
| --- | --- |

(108)

Eespool toodud põhjustel leitakse, et ühenduse tootmisharule meetmete säilitamisega antavad eelised kaaluksid üles igasuguse marginaali negatiivse mõju, mis võib tekkida asjassepuutuvate importijate/retseptisegu tegijate suhtes.

4.   Turustajate ja tarbijate huvid

| (109) | Komisjon sai taotluse turustajaid ja agrokemikaalide kasutajaid esindavalt ühenduselt ELs. See ühendus esitas mitu väidet, mis puudutasid ühenduse tootjate käitumist ühenduse turul agrokemikaalide sõltumatute turustajate kahjustamiseks. |
| --- | --- |

(109)

Komisjon sai taotluse turustajaid ja agrokemikaalide kasutajaid esindavalt ühenduselt ELs. See ühendus esitas mitu väidet, mis puudutasid ühenduse tootjate käitumist ühenduse turul agrokemikaalide sõltumatute turustajate kahjustamiseks.

| (110) | See ühendus ja üks importija/retseptisegu tegija väitis, et ühenduse turg on impordi eest õiguslike tõketega tugevalt kaitstud, nimelt nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiiviga 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, (8) muutes meetmete säilitamise ebavajalikuks. Ühendus kordas seda väidet pärast tulemuste avalikustamist. Tuleb märkida, et see direktiiv ei puuduta kaubanduskaitset, vaid pigem keskkonnakaitset. Sellegipoolest väideti, et glüfosaadi registreerimiseks vajaliku teabe hankimine on kulukas ja aeganõudev ning toimib importijatele/retseptisegu tegijatele glüfosaadi importimisel kolmandatest riikidest takistusena. Praktikas ei tundu see siiski olevat tõsiseltvõetav takistus, sest paljudel importijatel/retseptisegu tegijatel on õnnestunud registreerida toode vastavalt direktiivile 91/414/EMÜ. Lisaks teatas koostööd tegev importija/retseptisegu tegija, et meetmete kõrvaldamisel impordiks ta Hiina Rahvavabariigist pärinevat glüfosaati. Seetõttu leitakse, et direktiiv 91/414/EMÜ ei sulge ühenduse turgu Hiina Rahvavabariigist pärineva glüfosaadi impordile. |
| --- | --- |

(110)

See ühendus ja üks importija/retseptisegu tegija väitis, et ühenduse turg on impordi eest õiguslike tõketega tugevalt kaitstud, nimelt nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiiviga 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, (8) muutes meetmete säilitamise ebavajalikuks. Ühendus kordas seda väidet pärast tulemuste avalikustamist. Tuleb märkida, et see direktiiv ei puuduta kaubanduskaitset, vaid pigem keskkonnakaitset. Sellegipoolest väideti, et glüfosaadi registreerimiseks vajaliku teabe hankimine on kulukas ja aeganõudev ning toimib importijatele/retseptisegu tegijatele glüfosaadi importimisel kolmandatest riikidest takistusena. Praktikas ei tundu see siiski olevat tõsiseltvõetav takistus, sest paljudel importijatel/retseptisegu tegijatel on õnnestunud registreerida toode vastavalt direktiivile 91/414/EMÜ. Lisaks teatas koostööd tegev importija/retseptisegu tegija, et meetmete kõrvaldamisel impordiks ta Hiina Rahvavabariigist pärinevat glüfosaati. Seetõttu leitakse, et direktiiv 91/414/EMÜ ei sulge ühenduse turgu Hiina Rahvavabariigist pärineva glüfosaadi impordile.

| (111) | Ühendus väitis ka seda, et retseptisegu tegijate poolt teatava ühenduse tootja happest või soolast toodetud geneeriliste standardsete retseptisegude madalat hinda kompenseerib sama tootja müüdavate ekvivalentsete margitoodete kõrge hind. Väideti, et need madala hinnaga geneerilised tooted toimiksid takistusena teistele ühenduse turule sisenda soovivatele tootjatele, kaasa arvatud Hiina Rahvavabariigist pärineva glüfosaadi impordile. Kuigi kinnitati, et retseptisegu tegijad ostavad hapet ja/või soola sellelt ühenduse tootjalt madalate hindadega, ei saa öelda, et ühenduse tootja oleks saanud oma retseptisegu eest kõrget hinda. Nagu põhjenduses 75 väidetakse, müüsid ühenduse tootjad, kaasa arvatud asjassepuutuv tootja, oma standardseid retseptisegusid (mis on margitooted) analüüsiperioodil kahjumiga, mis muudab ebatõenäoliseks väite, mille kohaselt saaksid nad oma margitoodete eest kõrgemat hinda. |
| --- | --- |

(111)

Ühendus väitis ka seda, et retseptisegu tegijate poolt teatava ühenduse tootja happest või soolast toodetud geneeriliste standardsete retseptisegude madalat hinda kompenseerib sama tootja müüdavate ekvivalentsete margitoodete kõrge hind. Väideti, et need madala hinnaga geneerilised tooted toimiksid takistusena teistele ühenduse turule sisenda soovivatele tootjatele, kaasa arvatud Hiina Rahvavabariigist pärineva glüfosaadi impordile. Kuigi kinnitati, et retseptisegu tegijad ostavad hapet ja/või soola sellelt ühenduse tootjalt madalate hindadega, ei saa öelda, et ühenduse tootja oleks saanud oma retseptisegu eest kõrget hinda. Nagu põhjenduses 75 väidetakse, müüsid ühenduse tootjad, kaasa arvatud asjassepuutuv tootja, oma standardseid retseptisegusid (mis on margitooted) analüüsiperioodil kahjumiga, mis muudab ebatõenäoliseks väite, mille kohaselt saaksid nad oma margitoodete eest kõrgemat hinda.

| (112) | See ühendus väitis ka, et kaks ühenduse tootjat on sõlminud ühenduses kartellikokkuleppe, sest üks neist tundub olevat piiranud oma turuosa ühenduses, kuigi võiks varustada palju suuremat osa ühenduse turust. Sellega seoses tuleks märkida, et väite toetuseks esitatud tõendusmaterjal ei olnud veenev, sest ka muud asjaolud peale kartellikokkuleppe võivad selgitada väidetavat turuosa piiramist ühenduse tootja poolt. Esiteks tuleb rõhutada, et mitte ainult kõnealuse tootja turuosa, vaid ka teiste tootjate turuosa ei muutunud analüüsiperioodi jooksul oluliselt. Teiseks võidakse eksporditurul müüa kõrgema hinnaga ning seega asjaolu, et ettevõte ei müünud ühenduses rohkem kui sellest väljaspool, saab selgitada ka muude mõjuritega, nagu äriühingu enda pingutused, et maksimeerida tulu eksporditurgudelt, mis on kasumlikumad kui ühenduse turg. Lisaks on ühenduse tootmisharu toodang märkimisväärselt suurem kui ühenduse tarbimine ning seetõttu on kõigi ühenduse tootjate jaoks majanduslikult oluline eksportida glüfosaati kolmandatesse riikidesse, et saavutada oma püsikulude täielikuks absorbeerimiseks suur võimsuse kasutamine. Selles kontekstis on praegu ebapiisavalt tõendeid, et teha järeldusi kartelli olemasolu kohta, mille raames piiratakse tahtlikult ühenduse turule tarnitavaid koguseid, kahjustades nii tarbijaid. Lõpuks tuleks küsimus igasuguse kartelli olemasolust suunata pigem trustidevastasesse uurimisse. Komisjon ei ole praeguseks algatanud ühtegi trustidevastast menetlust. |
| --- | --- |

(112)

See ühendus väitis ka, et kaks ühenduse tootjat on sõlminud ühenduses kartellikokkuleppe, sest üks neist tundub olevat piiranud oma turuosa ühenduses, kuigi võiks varustada palju suuremat osa ühenduse turust. Sellega seoses tuleks märkida, et väite toetuseks esitatud tõendusmaterjal ei olnud veenev, sest ka muud asjaolud peale kartellikokkuleppe võivad selgitada väidetavat turuosa piiramist ühenduse tootja poolt. Esiteks tuleb rõhutada, et mitte ainult kõnealuse tootja turuosa, vaid ka teiste tootjate turuosa ei muutunud analüüsiperioodi jooksul oluliselt. Teiseks võidakse eksporditurul müüa kõrgema hinnaga ning seega asjaolu, et ettevõte ei müünud ühenduses rohkem kui sellest väljaspool, saab selgitada ka muude mõjuritega, nagu äriühingu enda pingutused, et maksimeerida tulu eksporditurgudelt, mis on kasumlikumad kui ühenduse turg. Lisaks on ühenduse tootmisharu toodang märkimisväärselt suurem kui ühenduse tarbimine ning seetõttu on kõigi ühenduse tootjate jaoks majanduslikult oluline eksportida glüfosaati kolmandatesse riikidesse, et saavutada oma püsikulude täielikuks absorbeerimiseks suur võimsuse kasutamine. Selles kontekstis on praegu ebapiisavalt tõendeid, et teha järeldusi kartelli olemasolu kohta, mille raames piiratakse tahtlikult ühenduse turule tarnitavaid koguseid, kahjustades nii tarbijaid. Lõpuks tuleks küsimus igasuguse kartelli olemasolust suunata pigem trustidevastasesse uurimisse. Komisjon ei ole praeguseks algatanud ühtegi trustidevastast menetlust.

| (113) | Teisest küljest ei olnud märke dumpinguvastaste meetmete jätkumise võimalike kahjulike mõjude kohta glüfosaadi turustajate suhtes. |
| --- | --- |

(113)

Teisest küljest ei olnud märke dumpinguvastaste meetmete jätkumise võimalike kahjulike mõjude kohta glüfosaadi turustajate suhtes.

| (114) | Toote tarbijad on põhiliselt talupidajad. Glüfosaadi hinna langemine mõjutaks nende kulutasuvust minimaalselt, sest glüfosaat moodustab põllukultuuride kasvatamise kogukuludest suhteliselt väikese osa. Tehti kindlaks, et meetmete aegumine viiks talupidajate kasumimarginaali paranemiseni suurusjärgus 0,1 %. |
| --- | --- |

(114)

Toote tarbijad on põhiliselt talupidajad. Glüfosaadi hinna langemine mõjutaks nende kulutasuvust minimaalselt, sest glüfosaat moodustab põllukultuuride kasvatamise kogukuludest suhteliselt väikese osa. Tehti kindlaks, et meetmete aegumine viiks talupidajate kasumimarginaali paranemiseni suurusjärgus 0,1 %.

| (115) | Eespool toodud põhjustel leitakse, et kõik meetmete säilitamisest tulenevad eelised ühenduse turule kaaluvad üles kõik marginaalsed negatiivsed mõjud, mis võivad tekkida asjakohastel turustajatel ja tarbijatel. |
| --- | --- |

(115)

Eespool toodud põhjustel leitakse, et kõik meetmete säilitamisest tulenevad eelised ühenduse turule kaaluvad üles kõik marginaalsed negatiivsed mõjud, mis võivad tekkida asjakohastel turustajatel ja tarbijatel.

5.   Järeldus ühenduse huvide kohta

| (116) | Juhul kui olemasolevad meetmed aeguvad, tekib ühenduse tootmisharule hinnalanguse tõttu ühenduse turu eeldatavasti märkimisväärne kahju, mis viib kas turuosa kaotamiseni Hiina Rahvavabariigist pärinevale suurenenud impordile või, kui ühenduse tootmisharu üritab oma turuosa säilitada, selle müügihinna edasise halvenemise. Importijad/retseptisegu tegijad saaksid suurenenud turuosast tänu Hiina Rahvavabariigist pärineva glüfosaadi odavale tarnimisele kasu, kuid võrreldes ühenduse tootmisharule tekitatava kahjuga oleks selle majanduslik mõju importijatele/retseptisegu tegijatele väike selle tõttu, et neil tuleb langetada hindu ka oma klientidel. Dumpinguvastaste meetmete jätkumisel ei leitud glüfosaadi turustajate suhtes ühtegi negatiivset mõju olevat. Kuigi kasutajad saaksid madalamatest hindadest teatavat kasu, ei ole sellel märkimisväärset mõju nende kasumimarginaalile või nende tegevusele. |
| --- | --- |

(116)

Juhul kui olemasolevad meetmed aeguvad, tekib ühenduse tootmisharule hinnalanguse tõttu ühenduse turu eeldatavasti märkimisväärne kahju, mis viib kas turuosa kaotamiseni Hiina Rahvavabariigist pärinevale suurenenud impordile või, kui ühenduse tootmisharu üritab oma turuosa säilitada, selle müügihinna edasise halvenemise. Importijad/retseptisegu tegijad saaksid suurenenud turuosast tänu Hiina Rahvavabariigist pärineva glüfosaadi odavale tarnimisele kasu, kuid võrreldes ühenduse tootmisharule tekitatava kahjuga oleks selle majanduslik mõju importijatele/retseptisegu tegijatele väike selle tõttu, et neil tuleb langetada hindu ka oma klientidel. Dumpinguvastaste meetmete jätkumisel ei leitud glüfosaadi turustajate suhtes ühtegi negatiivset mõju olevat. Kuigi kasutajad saaksid madalamatest hindadest teatavat kasu, ei ole sellel märkimisväärset mõju nende kasumimarginaalile või nende tegevusele.

| (117) | Pärast erinevate osapoolte huvide kaalumist leidis komisjon, et meetmete jätkumise vastu ei ole ühtegi komisjoni huvidega seotud sundivat põhjust. |
| --- | --- |

(117)

Pärast erinevate osapoolte huvide kaalumist leidis komisjon, et meetmete jätkumise vastu ei ole ühtegi komisjoni huvidega seotud sundivat põhjust.

G.   KAVANDATAVAD TOLLIMAKSUD

| (118) | Maksumäära kindlaksmääramisel võrdlustootena kasutatud tootetüüp oli glüfosaathape, sest see on tavaliselt kõigi Hiina Rahvavabariigist eksporditavate ja ühenduses toodetavate glüfosaadivormide aluseks. Leiti, et hape moodustab standardse 360se retseptisegu ekvivalentkoguse tootmiskuludest 55 %. Lisaks moodustas happevorm rohkem kui 90 % Hiina Rahvavabariigist uurimisperioodi ajal imporditud mahust. Seetõttu leitakse, et glüfosaaathapet puudutava teabe põhjal kehtestatud tollimaks on representatiivne kõigi Hiina Rahvavabariigist imporditavate glüfosaadivormide suhtes. |
| --- | --- |

(118)

Maksumäära kindlaksmääramisel võrdlustootena kasutatud tootetüüp oli glüfosaathape, sest see on tavaliselt kõigi Hiina Rahvavabariigist eksporditavate ja ühenduses toodetavate glüfosaadivormide aluseks. Leiti, et hape moodustab standardse 360se retseptisegu ekvivalentkoguse tootmiskuludest 55 %. Lisaks moodustas happevorm rohkem kui 90 % Hiina Rahvavabariigist uurimisperioodi ajal imporditud mahust. Seetõttu leitakse, et glüfosaaathapet puudutava teabe põhjal kehtestatud tollimaks on representatiivne kõigi Hiina Rahvavabariigist imporditavate glüfosaadivormide suhtes.

| (119) | Dumpingu kahjulike mõjude kõrvaldamiseks vajaliku hinnatõusu arvutamisel peeti vajalikuks võrrelda dumpinguhinnaga impordi hindu ühenduse tootmisharu glüfosaathappe tootmiskuludega, mida suurendati nii palju, et saavutada mõistlik kasumitase. Komisjon võttis seisukoha, mille järgi 5 %line kasumimarginaal on mõistlik kasum, sest glüfosaathape on laiatarbekaup, mida teoreetiliselt müüakse hulgi vaheklientidele, kes kannavad retseptisegu tegemise lisakulud, enne kui glüfosaat turul lõppkasutajale müüakse, nagu tehti kindlaks juba esialgses uurimises. |
| --- | --- |

(119)

Dumpingu kahjulike mõjude kõrvaldamiseks vajaliku hinnatõusu arvutamisel peeti vajalikuks võrrelda dumpinguhinnaga impordi hindu ühenduse tootmisharu glüfosaathappe tootmiskuludega, mida suurendati nii palju, et saavutada mõistlik kasumitase. Komisjon võttis seisukoha, mille järgi 5 %line kasumimarginaal on mõistlik kasum, sest glüfosaathape on laiatarbekaup, mida teoreetiliselt müüakse hulgi vaheklientidele, kes kannavad retseptisegu tegemise lisakulud, enne kui glüfosaat turul lõppkasutajale müüakse, nagu tehti kindlaks juba esialgses uurimises.

| (120) | Selle alusel võrreldi uurimisperioodil selle tootetüübi CIF-tasandi ekspordihinda ühenduse piiril ühenduse tootjate tootmiskulude kogukulu kaalutud keskmisega, mida suurendati nii, et kasumimarginaal oleks 5 %. Selle võrdluse põhjal oli turuhinnast madalama müügi marginaaliks 80 %. |
| --- | --- |

(120)

Selle alusel võrreldi uurimisperioodil selle tootetüübi CIF-tasandi ekspordihinda ühenduse piiril ühenduse tootjate tootmiskulude kogukulu kaalutud keskmisega, mida suurendati nii, et kasumimarginaal oleks 5 %. Selle võrdluse põhjal oli turuhinnast madalama müügi marginaaliks 80 %.

| (121) | Et kahjumarginaal on suurem kui leitud dumpingumarginaal, peaksid dumpinguvastased tollimaksud põhinema dumpingumarginaalil vastavalt algmääruse artikli 7 lõike 2 sätetele. |
| --- | --- |

(121)

Et kahjumarginaal on suurem kui leitud dumpingumarginaal, peaksid dumpinguvastased tollimaksud põhinema dumpingumarginaalil vastavalt algmääruse artikli 7 lõike 2 sätetele.

| (122) | Eespool kirjeldatud tulemuste tõttu peetakse vajalikuks määrata esialgsete meetmetega kehtestatud dumpinguvastased tollimaksud kindlaks järgmisel tasemel:







  Riik | Äriühing | Dumpinguvastase tollimaksu määr |
| --- | --- | --- | --- |
| Hiina Rahvavabariik | Kõik eksportivad tootjad | 29,9 % |

(122)

Eespool kirjeldatud tulemuste tõttu peetakse vajalikuks määrata esialgsete meetmetega kehtestatud dumpinguvastased tollimaksud kindlaks järgmisel tasemel:

Riik

Äriühing

Dumpinguvastase tollimaksu määr

Hiina Rahvavabariik

Kõik eksportivad tootjad

29,9 %

| (123) | Glüfosaadi suhtes kehtivat dumpinguvastast tollimaksu laiendati määrusega (EÜ) nr 163/2002, et hõlmata lisaks ka Malaisiast ja Taiwanist saadetud glüfosaadi import, olenemata sellest, kas seda deklareeritakse Malaisiast või Taiwanist pärinevana või mitte. Asjaolu tõttu, et selles ülevaates väljaarvutatud dumpinguvastane tollimaks asendab kehtivat maksu, tuleks laiendada vaatlusaluse toote suhtes kehtestatav dumpinguvastane tollimaks, nagu on sätestatud eespool põhjenduses 122, ka Malaisiast ja Taiwanist saadetud glüfosaadi impordile, olenemata sellest, kas seda deklareeritakse Malaisiast või Taiwanist pärinevana või mitte. Kaks eksportivat tootjat, kes vabastati meetmetest, mida on laiendatud määrusega (EÜ) nr 163/2002, tuleks samuti vabastada selle määrusega kehtestatud meetmetest. |
| --- | --- |

(123)

Glüfosaadi suhtes kehtivat dumpinguvastast tollimaksu laiendati määrusega (EÜ) nr 163/2002, et hõlmata lisaks ka Malaisiast ja Taiwanist saadetud glüfosaadi import, olenemata sellest, kas seda deklareeritakse Malaisiast või Taiwanist pärinevana või mitte. Asjaolu tõttu, et selles ülevaates väljaarvutatud dumpinguvastane tollimaks asendab kehtivat maksu, tuleks laiendada vaatlusaluse toote suhtes kehtestatav dumpinguvastane tollimaks, nagu on sätestatud eespool põhjenduses 122, ka Malaisiast ja Taiwanist saadetud glüfosaadi impordile, olenemata sellest, kas seda deklareeritakse Malaisiast või Taiwanist pärinevana või mitte. Kaks eksportivat tootjat, kes vabastati meetmetest, mida on laiendatud määrusega (EÜ) nr 163/2002, tuleks samuti vabastada selle määrusega kehtestatud meetmetest.

| (124) | Kooskõlas dumpinguvastase algmääruse artikliga 20 teavitati kõiki asjassepuutuvaid osapooli olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada alandada olemasolevate meetmete taset. Neile võimalus esitada pärast kõnealust teatavakstegemist teatava ajavahemiku jooksul oma märkused. Saadud märkused võeti arvesse. |
| --- | --- |

(124)

Kooskõlas dumpinguvastase algmääruse artikliga 20 teavitati kõiki asjassepuutuvaid osapooli olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada alandada olemasolevate meetmete taset. Neile võimalus esitada pärast kõnealust teatavakstegemist teatava ajavahemiku jooksul oma märkused. Saadud märkused võeti arvesse.

| (125) | Eespool toodust järeldub, et kontrollmenetlusega seotud uurimise tulemuste põhjal tuleks määrusega (EÜ) nr 368/98 kehtestatud dumpinguvastast tollimaksu alandada 29,9 %le, väljendatuna protsendimäärana vabast netohinnast ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist, |
| --- | --- |

(125)

Eespool toodust järeldub, et kontrollmenetlusega seotud uurimise tulemuste põhjal tuleks määrusega (EÜ) nr 368/98 kehtestatud dumpinguvastast tollimaksu alandada 29,9 %le, väljendatuna protsendimäärana vabast netohinnast ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks CN-koodide ex 2931 00 95 (TARICi kood 2931009582) ja ex 3808 30 27 (TARICi kood 3808302719) alla kuuluva Hiina Rahvavabariigist pärineva glüfosaadi impordi suhtes.

2.   Käesolevaga laiendatakse lõikes 1 mainitud dumpinguvastast tollimaksu Malaisiast saadetud glüfosaadi impordile (olenemata sellest, kas seda deklareeritakse Malaisiast pärinevana või mitte) (TARICi koodid 2931009581 ja 3808302711), välja arvatud Crop Protection (M) Sdn. Bhd., Lot 746, Jalan Haji Sirat 4 1/2 Miles, off Jalan Kapar, 42100 Klang, Selangor Darul Ehsan, Malaisia (TARICi lisakood A309), poolt toodetu.

3.   Käesolevaga laiendatakse lõikes 1 mainitud dumpinguvastast tollimaksu Taiwanist saadetud glüfosaadi impordile (olenemata sellest, kas seda deklareeritakse Taiwanist pärinevana või mitte) (TARICi koodid 2931009581 ja 3808302711), välja arvatud Sinon Corporation, No. 23, Sec. 1, Mei Chuan W. Rd, Taichung, Taiwan (TARICi lisakood A310), poolt toodetu.

4.   Ühenduse piiril enne tollivormistust kehtiva vaba netohinna suhtes rakendatav tollimaks, mida kohaldatakse lõigetes 1 ja 3 kirjeldatud toodete vaba netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on 29,9 %.

5.   Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.

Artikkel 2

Dumpinguvastane tollimaks kehtestatakse viieks aastaks alates käesoleva määruse jõustumise päevast.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. september 2004

Nõukogu nimel

eesistuja

L. J. BRINKHORST

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 461/2004 (ELT L 77, 13.3.2004, lk 12).

1

(2)  EÜT L 47, 18.2.1998, lk 1.

2

(3)  EÜT L 124, 25.5.2000, lk 1.

3

(4)  EÜT L 30, 31.1.2002, lk 1.

4

(5)  EÜT C 120, 23.5.2002, lk 3.

5

(6)  ELT C 36, 15.2.2003, lk 18.

6

(7)  Glüfosaathappe ja isopropüülpülamiini sool.

7

(8)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2004/71/EÜ (ELT L 127, 29.4.2004, lk 104).

8

---

| 30.9.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 303/19 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 303/19

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1684/2004,

29. september 2004,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 30. septembril 2004.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. september 2004

Komisjoni nimel

põllumajanduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1947/2002 (EÜT L 299, 1.11.2002, lk 17).

1

---

LISA

Komisjoni 29. septembri 2004. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | 052 | 36,1 |
| 999 | 36,1 |
| 0707 00 05 | 052 | 90,6 |
| 999 | 90,6 |
| 0709 90 70 | 052 | 84,2 |
| 999 | 84,2 |
| 0805 50 10 | 052 | 70,8 |
| 388 | 54,5 |
| 524 | 67,5 |
| 528 | 49,5 |
| 999 | 60,6 |
| 0806 10 10 | 052 | 86,1 |
| 220 | 112,0 |
| 400 | 163,7 |
| 624 | 150,8 |
| 999 | 128,2 |
| 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 | 388 | 54,2 |
| 400 | 73,6 |
| 512 | 77,8 |
| 720 | 17,2 |
| 800 | 137,8 |
| 804 | 80,8 |
| 999 | 73,6 |
| 0808 20 50 | 052 | 97,8 |
| 388 | 89,0 |
| 528 | 56,2 |
| 999 | 81,0 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | 052 | 112,9 |
| 624 | 78,5 |
| 999 | 95,7 |
| 0809 40 05 | 052 | 73,4 |
| 066 | 65,6 |
| 400 | 117,1 |
| 624 | 125,9 |
| 999 | 95,5 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

052

36,1

999

36,1

0707 00 05

052

90,6

999

90,6

0709 90 70

052

84,2

999

84,2

0805 50 10

052

70,8

388

54,5

524

67,5

528

49,5

999

60,6

0806 10 10

052

86,1

220

112,0

400

163,7

624

150,8

999

128,2

0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90

388

54,2

400

73,6

512

77,8

720

17,2

800

137,8

804

80,8

999

73,6

0808 20 50

052

97,8

388

89,0

528

56,2

999

81,0

0809 30 10, 0809 30 90

052

112,9

624

78,5

999

95,7

0809 40 05

052

73,4

066

65,6

400

117,1

624

125,9

999

95,5

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11). Kood 999 tähistab “muud päritolu”.

---

| 30.9.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 303/21 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 303/21

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1685/2004,

29. september 2004,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1327/2004, mis käsitleb alalist pakkumismenetlust valge suhkru ekspordimaksude ja/või eksporditoetuste kindlaksmääramiseks 2004/2005. turustusaastaks

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. juuni 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1260/2001 suhkruturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 22 lõiget 2, artikli 27 lõikeid 5 ja 15 ja artikli 33 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruse (EÜ) nr 1327/2004 artikli 4 lõike 2 punktis b (2) on sätestatud osalise pakkumismenetluse tähtajad. Kuna enamikus liikmesriikidest on 1. ja 2. november 2004 riigipühad, siis töökorralduse ja korrektse haldamisega seotud põhjustel jääb neljapäevaks, 4. novembriks 2004 planeeritud pakkumismenetlus ära. Artikli 4 lõikes 2 tuleks teha vastavad muudatused. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruse (EÜ) nr 1327/2004 artikli 4 lõike 2 punktis b (2) on sätestatud osalise pakkumismenetluse tähtajad. Kuna enamikus liikmesriikidest on 1. ja 2. november 2004 riigipühad, siis töökorralduse ja korrektse haldamisega seotud põhjustel jääb neljapäevaks, 4. novembriks 2004 planeeritud pakkumismenetlus ära. Artikli 4 lõikes 2 tuleks teha vastavad muudatused.

| (2) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(2)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga asendatakse määruse (EÜ) nr 1327/2004 artikli 4 lõike 2 punkti b neljas taane järgmisega:

| “— | 11 ja 25 november 2004,”. |
| --- | --- |

“—

11 ja 25 november 2004,”.

Artikkel 2

Liikmesriigid muudavad oma pakkumismenetluse teadaandeid, et viia need kooskõlla artiklis 1 kirjeldatud muudatusega.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. september 2004

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Franz FISCHLER

---

(1)  EÜT L 178, 30.6.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 39/2004 (ELT L 6, 10.1.2004, lk 16).

1

(2)  ELT L 246, 20.7.2004, lk 23.

2

---

| 30.9.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 303/22 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 303/22

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1686/2004,

28. september 2004,

millega lubatakse ülekandeid Aomenist pärit tekstiili- ja rõivatoodete koguseliste piirnormide vahel

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 3030/93 teatavate tekstiilitoodete kolmandatest riikidest importimise ühiseeskirjade kohta, (1) eriti selle artiklit 7,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Majandusühenduse ja Aomeni vahelise tekstiilitoodetega kauplemise kokkuleppe (heaks kiidetud nõukogu otsusega nr 87/497/EMÜ, (2) ja viimati muudetud nõukogu otsusega nr 95/131/EÜ, (3) heaks kiidetud kirjavahetuse teel sõlmitud kokkuleppega) artiklis 7 on sätestatud, et võib lubada ülekandeid kategooriate ja kvoodiaastate vahel. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Majandusühenduse ja Aomeni vahelise tekstiilitoodetega kauplemise kokkuleppe (heaks kiidetud nõukogu otsusega nr 87/497/EMÜ, (2) ja viimati muudetud nõukogu otsusega nr 95/131/EÜ, (3) heaks kiidetud kirjavahetuse teel sõlmitud kokkuleppega) artiklis 7 on sätestatud, et võib lubada ülekandeid kategooriate ja kvoodiaastate vahel.

| (2) | Aomen esitas 5. mail 2004 kvoodiaastate vahelise ülekande taotluse. |
| --- | --- |

(2)

Aomen esitas 5. mail 2004 kvoodiaastate vahelise ülekande taotluse.

| (3) | Aomeni poolt taotletavad ülekanded kuuluvad artiklis 7 osutatud ja määruse (EMÜ) nr 3030/93 VIII lisa 9. veerus sätestatud soodustussätete reguleerimisalasse. |
| --- | --- |

(3)

Aomeni poolt taotletavad ülekanded kuuluvad artiklis 7 osutatud ja määruse (EMÜ) nr 3030/93 VIII lisa 9. veerus sätestatud soodustussätete reguleerimisalasse.

| (4) | Seetõttu on asjakohane see taotlus rahuldada. |
| --- | --- |

(4)

Seetõttu on asjakohane see taotlus rahuldada.

| (5) | Käesolev määrus peaks soovitavalt jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist, et ettevõtjad võiksid sellest võimalikult kiiresti kasu saada. |
| --- | --- |

(5)

Käesolev määrus peaks soovitavalt jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist, et ettevõtjad võiksid sellest võimalikult kiiresti kasu saada.

| (6) | Käesolevas määruses ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EMÜ) nr 3030/93 artiklis 17 nimetatud tekstiilikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesolevas määruses ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EMÜ) nr 3030/93 artiklis 17 nimetatud tekstiilikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

2004. kvoodiaastal on Aomenist pärinevate EÜ ja Aomeni vahelises lepingus nimetatud tekstiilitoodete koguseliste piirnormide vahelised ülekanded lubatud käesoleva määruse lisas sätestatud korras.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. september 2004

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Pascal LAMY

---

(1)  EÜT L 275, 8.11.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 487/2004 (ELT L 79, 17.3.2004, lk 1).

1

(2)  EÜT L 287, 9.10.1987, lk 46.

2

(3)  EÜT L 94, 26.4.1995, lk 1.

3

---

LISA

| 743 AOMEN | 2004. aasta kohandus: ülekanne 2003. aastast |
| --- | --- |
| Rühm | Kategooria | Ühik | Piirkogus 2004. aastal | Määr pärast eelmisi muudatusi | Kogus | % | Soodustus | Määr |
| IB | 7 | tk | 5 907 000 | 6 261 420 | 295 350 | 5,0 | Ülekanne 2003. aastast | 6 556 770 |
| IB | 8 | tk | 8 257 000 | 5 641 148 | 412 850 | 5,0 | Ülekanne 2003. aastast | 6 053 998 |
| IIB | 13 | tk | 9 446 000 | 10 107 220 | 377 840 | 4,0 | Ülekanne 2003. aastast | 10 485 060 |
| IIB | 16 | tk | 508 000 | 543 560 | 25 400 | 5,0 | Ülekanne 2003. aastast | 568 960 |
| IIB | 26 | tk | 1 322 000 | 1 414 540 | 66 100 | 5,0 | Ülekanne 2003. aastast | 1 480 640 |
| IIB | 31 | tk | 10 789 000 | 11 544 230 | 539 450 | 5,0 | Ülekanne 2003. aastast | 12 083 680 |
| IIB | 78 | kg | 2 115 000 | 2 263 050 | 105 750 | 5,0 | Ülekanne 2003. aastast | 2 368 800 |
| IIB | 83 | kg | 517 000 | 553 190 | 15 510 | 3,0 | Ülekanne 2003. aastast | 568 700 |

743 AOMEN

2004. aasta kohandus: ülekanne 2003. aastast

Rühm

Kategooria

Ühik

Piirkogus 2004. aastal

Määr pärast eelmisi muudatusi

Kogus

%

Soodustus

Määr

IB

7

tk

5 907 000

6 261 420

295 350

5,0

Ülekanne 2003. aastast

6 556 770

IB

8

tk

8 257 000

5 641 148

412 850

5,0

Ülekanne 2003. aastast

6 053 998

IIB

13

tk

9 446 000

10 107 220

377 840

4,0

Ülekanne 2003. aastast

10 485 060

IIB

16

tk

508 000

543 560

25 400

5,0

Ülekanne 2003. aastast

568 960

IIB

26

tk

1 322 000

1 414 540

66 100

5,0

Ülekanne 2003. aastast

1 480 640

IIB

31

tk

10 789 000

11 544 230

539 450

5,0

Ülekanne 2003. aastast

12 083 680

IIB

78

kg

2 115 000

2 263 050

105 750

5,0

Ülekanne 2003. aastast

2 368 800

IIB

83

kg

517 000

553 190

15 510

3,0

Ülekanne 2003. aastast

568 700

---

| 30.9.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 303/24 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 303/24

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1687/2004,

28. september 2004,

millega lubatakse ülekandeid India Vabariigist pärit tekstiil- ja rõivatoodete koguseliste piirnormide vahel

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 3030/93 teatavate tekstiiltoodete kolmandatest riikidest importimise ühiseeskirjade kohta, (1) eriti selle artiklit 7,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ühenduse ja India Vabariigi vahel sõlmitud ning 31. detsembril 1994. aastal parafeeritud vastastikuse mõistmise memorandumis, mis käsitleb tekstiiltoodete turulepääsu korda, (2) on sätestatud, et India taotlusi erandjuhtudel võimaldatava paindlikkuse võimaldamiseks käsitletakse soodsamatel tingimustel. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ühenduse ja India Vabariigi vahel sõlmitud ning 31. detsembril 1994. aastal parafeeritud vastastikuse mõistmise memorandumis, mis käsitleb tekstiiltoodete turulepääsu korda, (2) on sätestatud, et India taotlusi erandjuhtudel võimaldatava paindlikkuse võimaldamiseks käsitletakse soodsamatel tingimustel.

| (2) | India Vabariik on 8. juunil 2004 esitanud taotluse kategooriavahelisteks ülekanneteks. |
| --- | --- |

(2)

India Vabariik on 8. juunil 2004 esitanud taotluse kategooriavahelisteks ülekanneteks.

| (3) | India Vabariigi poolt taotletavad ülekanded kuuluvad artiklis 7 osutatud ja määruse (EMÜ) nr 3030/93 VIII lisa 9. veerus sätestatud soodustussätete reguleerimisalasse. |
| --- | --- |

(3)

India Vabariigi poolt taotletavad ülekanded kuuluvad artiklis 7 osutatud ja määruse (EMÜ) nr 3030/93 VIII lisa 9. veerus sätestatud soodustussätete reguleerimisalasse.

| (4) | On asjakohane see taotlus rahuldada. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane see taotlus rahuldada.

| (5) | Käesolev määrus peaks soovitavalt jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist, et ettevõtjad võiksid sellest võimalikult kiiresti kasu saada. |
| --- | --- |

(5)

Käesolev määrus peaks soovitavalt jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist, et ettevõtjad võiksid sellest võimalikult kiiresti kasu saada.

| (6) | Käesolevas määruses ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EMÜ) nr 3030/93 artiklis 17 sätestatud tekstiilikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesolevas määruses ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EMÜ) nr 3030/93 artiklis 17 sätestatud tekstiilikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

2004. kvoodiaastal on India Vabariigist pärit tekstiiltoodete suhtes kehtestatud koguseliste piirnormide vahelised ülekanded lubatud vastavalt määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. september 2004

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Pascal LAMY

---

(1)  EÜT L 275, 8.11.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 487/2004 (ELT L 79, 17.3.2004, lk 1).

1

(2)  EÜT L 153, 27.6.1996, lk 53.

2

---

LISA

| 664 INDIA | Kohandus |
| --- | --- |
| Rühm | Kategooria | Ühik | Piirkogus 2004. aastal | Kohandatud määr | Kogus ühikutes | Kogus tonnides | % | Soodustus | Uus kohandatud määr |
| IA | 3 | kg | 38 567 000 | 41 266 690 | – 4 000 000 | – 4 000 | – 10,4 | Ülekanne kategooriatest 4, 6, 7 | 37 266 690 |
| IB | 4 | tk | 100 237 000 | 98 919 259 | 12 960 000 | 2 000 | 12,9 | Ülekanne kategooriast 3 | 111 879 259 |
| IB | 6 | tk | 13 706 000 | 13 633 135 | 1 760 000 | 1 000 | 12,8 | Ülekanne kategooriast 3 | 15 393 135 |
| IB | 7 | tk | 78 485 000 | 78 716 569 | 5 550 000 | 1 000 | 7,1 | Ülekanne kategooriast 3 | 84 266 569 |

664 INDIA

Kohandus

Rühm

Kategooria

Ühik

Piirkogus 2004. aastal

Kohandatud määr

Kogus ühikutes

Kogus tonnides

%

Soodustus

Uus kohandatud määr

IA

3

kg

38 567 000

41 266 690

– 4 000 000

– 4 000

– 10,4

Ülekanne kategooriatest 4, 6, 7

37 266 690

IB

4

tk

100 237 000

98 919 259

12 960 000

2 000

12,9

Ülekanne kategooriast 3

111 879 259

IB

6

tk

13 706 000

13 633 135

1 760 000

1 000

12,8

Ülekanne kategooriast 3

15 393 135

IB

7

tk

78 485 000

78 716 569

5 550 000

1 000

7,1

Ülekanne kategooriast 3

84 266 569

---

| 30.9.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 303/26 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 303/26

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1688/2004,

29. september 2004,

millega määratakse kindlaks ladustusasutuste kohaldatav töötlemata kuivatatud viinamarjade ja viigimarjade kokkuostuhind 2004/2005. turustusaastaks

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 28. oktoobri 1996. aasta määrust (EÜ) nr 2201/96 töödeldud puu- ja köögiviljatoodete turu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 8,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ladustusasutuste kohaldatava töötlemata kuivatatud viigimarjade ja viinamarjade kokkuostuhinna kindlaksmääramise kriteeriumid on sätestatud määruse (EÜ) nr 2201/96 artikli 9 lõikes 2 ning toodete kokkuostu ja haldamise tingimused ladustusasutuste jaoks on sätestatud komisjoni 23. juuli 1999. aasta määruses (EÜ) nr 1622/1999 (millega sätestatakse töötlemata kuivatatud viinamarjade ja viigimarjade ladustamiskava käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 2201/96 üksikasjalikud rakenduseeskirjad. (2) |
| --- | --- |

(1)

Ladustusasutuste kohaldatava töötlemata kuivatatud viigimarjade ja viinamarjade kokkuostuhinna kindlaksmääramise kriteeriumid on sätestatud määruse (EÜ) nr 2201/96 artikli 9 lõikes 2 ning toodete kokkuostu ja haldamise tingimused ladustusasutuste jaoks on sätestatud komisjoni 23. juuli 1999. aasta määruses (EÜ) nr 1622/1999 (millega sätestatakse töötlemata kuivatatud viinamarjade ja viigimarjade ladustamiskava käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 2201/96 üksikasjalikud rakenduseeskirjad. (2)

| (2) | Seega tuleks 2004/05. turustusaasta kokkuostuhind kehtestada kuivatatud viinamarjade puhul maailmaturuhindade arengu põhjal ja kuivatatud viigimarjade puhul vastavalt komisjoni 9. septembri 2004 aasta määrusele (EÜ) nr 1583/2004, millega kinnitatakse töötlemata kuivatatud viigimarjade tootjatele makstav miinimumhind ja kuivatatud viigimarjade puhul antava tootmistoetuse suurus 2004/05. turustusaastaks. (3) |
| --- | --- |

(2)

Seega tuleks 2004/05. turustusaasta kokkuostuhind kehtestada kuivatatud viinamarjade puhul maailmaturuhindade arengu põhjal ja kuivatatud viigimarjade puhul vastavalt komisjoni 9. septembri 2004 aasta määrusele (EÜ) nr 1583/2004, millega kinnitatakse töötlemata kuivatatud viigimarjade tootjatele makstav miinimumhind ja kuivatatud viigimarjade puhul antava tootmistoetuse suurus 2004/05. turustusaastaks. (3)

| (3) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas puu- ja köögiviljatooteturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas puu- ja köögiviljatooteturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

2004/05. turustusaastal on määruse (EÜ) nr 2201/96 artikli 9 lõikes 2 osutatud kokkuostuhind:

| — | töötlemata kuivatatud viinamarjade puhul 418,89 eurot 1 tonni netomassi kohta, |
| --- | --- |

—

töötlemata kuivatatud viinamarjade puhul 418,89 eurot 1 tonni netomassi kohta,

| — | töötlemata kuivatatud viigimarjade puhul 542,70 eurot 1 tonni netomassi kohta. |
| --- | --- |

—

töötlemata kuivatatud viigimarjade puhul 542,70 eurot 1 tonni netomassi kohta.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. september 2004

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Franz FISCHLER

---

(1)  EÜT L 297, 21.11.1996, lk 29. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 386/2004 (ELT L 64, 2.3.2004, lk 25).

1

(2)  EÜT L 192, 24.7.1999, lk 33.

2

(3)  ELT L 289, 10.9.2004, lk 58.

3

---

| 30.9.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 303/27 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 303/27

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) NR 1689/2004,

29. september 2004,

millega kehtestatakse toorpuuvilla hinnanguline toodang 2004/2005. turustusaastaks ja sellest tulenev soovitushinna ajutine hinnaalandus

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Kreeka ühinemisakti, eriti puuvilla käsitlevat protokolli nr 4, viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1050/2001, (1)

võttes arvesse nõukogu 22. mai 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1051/2001 puuvilla tootmistoetuste kohta, (2) eriti selle artikli 19 lõike 2 esimest taanet,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt komisjoni 2. augusti 2001. aasta määrusele (EÜ) nr 1591/2001 (millega sätestatakse puuvilla toetuskava üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (3) artikli 16 lõikele 1 tuleb määruse (EÜ) nr 1051/2001 artikli 14 lõike 3 esimeses lõigus osutatud toorpuuvilla hinnanguline toodang ning sellest tulenev soovitushinna ajutine hinnaalandus kindlaks määrata enne asjaomase turustusaasta 10. septembrit. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt komisjoni 2. augusti 2001. aasta määrusele (EÜ) nr 1591/2001 (millega sätestatakse puuvilla toetuskava üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (3) artikli 16 lõikele 1 tuleb määruse (EÜ) nr 1051/2001 artikli 14 lõike 3 esimeses lõigus osutatud toorpuuvilla hinnanguline toodang ning sellest tulenev soovitushinna ajutine hinnaalandus kindlaks määrata enne asjaomase turustusaasta 10. septembrit.

| (2) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1051/2001 artikli 19 lõikele 2 tuleb hinnangulise toodangu kehtestamisel arvesse võtta saagiprognoose. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1051/2001 artikli 19 lõikele 2 tuleb hinnangulise toodangu kehtestamisel arvesse võtta saagiprognoose.

| (3) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1051/2001 artikli 14 lõikele 3 arvutatakse soovitushinna ajutine hinnaalandus kõnealuse määruse artikli 7 sätete alusel, asendades tegeliku toodangu hinnangulise toodanguga pluss 15 %. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1051/2001 artikli 14 lõikele 3 arvutatakse soovitushinna ajutine hinnaalandus kõnealuse määruse artikli 7 sätete alusel, asendades tegeliku toodangu hinnangulise toodanguga pluss 15 %.

| (4) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas looduslike kiudude turu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas looduslike kiudude turu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevaga määratakse kindlaks toorpuuvilla hinnanguline toodang 2004/2005. turustusaastaks:

| — | 1 055 000 tonni Kreekas, |
| --- | --- |

—

1 055 000 tonni Kreekas,

| — | 324 518 tonni Hispaanias, |
| --- | --- |

—

324 518 tonni Hispaanias,

| — | 951 tonni Portugalis. |
| --- | --- |

—

951 tonni Portugalis.

2.   Käesolevaga määratakse kindlaks soovitushinna ajutine hinnaalandus 2004/2005. turustusaastaks:

| — | 35,185 eurot 100 kg kohta Kreeka puhul, |
| --- | --- |

—

35,185 eurot 100 kg kohta Kreeka puhul,

| — | 29,658 eurot 100 kg kohta Hispaania puhul, |
| --- | --- |

—

29,658 eurot 100 kg kohta Hispaania puhul,

| — | 0 eurot 100 kg kohta Portugali puhul. |
| --- | --- |

—

0 eurot 100 kg kohta Portugali puhul.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on täielikult siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

Brüssel, 29. september 2004

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Franz FISCHLER

---

(1)  Protokoll on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1050/2001 (EÜT L 148, 1.6.2001, lk 1).

1

(2)  EÜT L 148, 1.6.2001, lk 3.

2

(3)  EÜT L 210, 3.8.2001, lk 10. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1486/2002 (EÜT L 223, 20.8.2002, lk 3).

3

---

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Nõukogu

| 30.9.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 303/28 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 303/28

---

NÕUKOGU OTSUS,

24. september 2004,

millega kohandatakse otsust 2004/246/EÜ Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia ühinemise tõttu

(2004/664/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia ühinemislepingut (edaspidi “2003. aasta ühinemisleping”),

võttes arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia ühinemisakti (edaspidi “2003. aasta ühinemisakt”), eriti selle artikli 57 lõiget 1,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Teatavaid õigusakte, mis jäävad kehtima pärast 1. maid 2004 ja vajavad kohandamist ühinemise tõttu, ei kohandatud 2003. aasta ühinemisaktiga, või kohandati, kuid nad vajavad edasist kohandamist. |
| --- | --- |

(1)

Teatavaid õigusakte, mis jäävad kehtima pärast 1. maid 2004 ja vajavad kohandamist ühinemise tõttu, ei kohandatud 2003. aasta ühinemisaktiga, või kohandati, kuid nad vajavad edasist kohandamist.

| (2) | 2003. aasta ühinemisakti artikli 57 lõike 2 kohaselt võtab sellised kohandused alati vastu nõukogu, kui nõukogu on vastu võtnud esialgse akti kas üksi või koos Euroopa Parlamendiga. |
| --- | --- |

(2)

2003. aasta ühinemisakti artikli 57 lõike 2 kohaselt võtab sellised kohandused alati vastu nõukogu, kui nõukogu on vastu võtnud esialgse akti kas üksi või koos Euroopa Parlamendiga.

| (3) | Otsuse 2004/246/EÜ (1) alusel on liikmesriigid volitatud naftareostusest põhjustatud kahju kompenseerimise rahvusvahelise fondi asutamise 1992. aasta rahvusvahelise konventsiooni 2003. aasta protokollile Euroopa Ühenduse huvides alla kirjutama, seda ratifitseerima või sellega ühinema ning samal ajal on Austria ja Luksemburg volitatud Euroopa Ühenduse huvides ühinema alusdokumentidega. |
| --- | --- |

(3)

Otsuse 2004/246/EÜ (1) alusel on liikmesriigid volitatud naftareostusest põhjustatud kahju kompenseerimise rahvusvahelise fondi asutamise 1992. aasta rahvusvahelise konventsiooni 2003. aasta protokollile Euroopa Ühenduse huvides alla kirjutama, seda ratifitseerima või sellega ühinema ning samal ajal on Austria ja Luksemburg volitatud Euroopa Ühenduse huvides ühinema alusdokumentidega.

| (4) | Vastavalt 2003. aasta ühinemisakti artiklile 53 kohaldatakse otsust 2004/246/EÜ uute liikmesriikide suhtes alates ühinemise hetkest. Nende uute liikmesriikide puhul, kes ei ole alusdokumentide lepinguosalised, nimelt Tšehhi Vabariik, Eesti, Ungari ja Slovakkia, on vajalik nõukogu eriluba, mis võimaldab neil riikidel ühineda kõnealuste alusdokumentidega ja 2003. aasta protokolliga ning kutsub neid nõustuma ühinema nimetatud alusdokumentide ja protokolliga enne 2005. aasta detsembri lõppu. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt 2003. aasta ühinemisakti artiklile 53 kohaldatakse otsust 2004/246/EÜ uute liikmesriikide suhtes alates ühinemise hetkest. Nende uute liikmesriikide puhul, kes ei ole alusdokumentide lepinguosalised, nimelt Tšehhi Vabariik, Eesti, Ungari ja Slovakkia, on vajalik nõukogu eriluba, mis võimaldab neil riikidel ühineda kõnealuste alusdokumentidega ja 2003. aasta protokolliga ning kutsub neid nõustuma ühinema nimetatud alusdokumentide ja protokolliga enne 2005. aasta detsembri lõppu.

| (5) | Ühendkuningriigi ja Iirimaa suhtes on nõukogu 22. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 44/2001 kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (2) siduv ja seetõttu osalevad nad käesoleva otsuse vastuvõtmisel ja kohaldamisel. |
| --- | --- |

(5)

Ühendkuningriigi ja Iirimaa suhtes on nõukogu 22. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 44/2001 kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (2) siduv ja seetõttu osalevad nad käesoleva otsuse vastuvõtmisel ja kohaldamisel.

| (6) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel, mistõttu see ei ole talle siduv ega kuulu tema suhtes kohaldamisele. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel, mistõttu see ei ole talle siduv ega kuulu tema suhtes kohaldamisele.

| (7) | Seepärast tuleks otsust 2004/246/EÜ vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(7)

Seepärast tuleks otsust 2004/246/EÜ vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust 2004/246/EÜ muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artikli 1 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  “2.   Lisaks sellele volitatakse Tšehhi Vabariiki, Eestit, Luksemburgi, Ungarit, Austriat ja Slovakkiat ühinema alusdokumentidega.” |
| --- | --- |

1.

Artikli 1 lõige 2 asendatakse järgmisega:

“2.   Lisaks sellele volitatakse Tšehhi Vabariiki, Eestit, Luksemburgi, Ungarit, Austriat ja Slovakkiat ühinema alusdokumentidega.”

| 2. | Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:
  “1.   Liikmesriigid astuvad vajalikke samme väljendamaks oma nõusolekut ühineda lisafondi protokolliga vastavalt selle artikli 19 lõikele 2 mõistliku aja jooksul ja võimaluse korral enne 30. juunit 2004, välja arvatud Tšehhi Vabariik, Eesti, Luksemburg, Ungari, Austria ja Slovakkia, kes väljendavad nõusolekut ühineda protokolliga käesoleva artikli lõikes 3 sätestatud tingimustel.”; |
| --- | --- | --- |

2.

Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

“1.   Liikmesriigid astuvad vajalikke samme väljendamaks oma nõusolekut ühineda lisafondi protokolliga vastavalt selle artikli 19 lõikele 2 mõistliku aja jooksul ja võimaluse korral enne 30. juunit 2004, välja arvatud Tšehhi Vabariik, Eesti, Luksemburg, Ungari, Austria ja Slovakkia, kes väljendavad nõusolekut ühineda protokolliga käesoleva artikli lõikes 3 sätestatud tingimustel.”;

| b) | lõige 3 asendatakse järgmisega:
  “3.   Tšehhi Vabariik, Eesti, Luksemburg, Ungari, Austria ja Slovakkia astuvad vajalikke samme väljendamaks oma nõusolekut ühineda alusdokumentidega ja lisafondi protokolliga võimaluse korral enne 31. detsembrit 2005.” |
| --- | --- |

b)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

“3.   Tšehhi Vabariik, Eesti, Luksemburg, Ungari, Austria ja Slovakkia astuvad vajalikke samme väljendamaks oma nõusolekut ühineda alusdokumentidega ja lisafondi protokolliga võimaluse korral enne 31. detsembrit 2005.”

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Seda kohaldatakse alates 1. maist 2004.

Artikkel 3

Käesolev otsus on vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingule adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 24. september 2004

Nõukogu nimel

eesistuja

L. J. BRINKHORST

---

(1)  ELT L 78, 16.3.2004, lk 22.

1

(2)  EÜT L 12, 16.1.2001, lk 1.

2

---

Komisjon

| 30.9.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 303/30 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 303/30

---

KOMISJONI OTSUS,

22. september 2004,

liiki Gallus gallus kuuluvatel munakanadel kodulindude salmonelloosi levimust käsitleva alusuuringu kohta

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 3512 all)

(2004/665/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta otsust 90/424/EMÜ kulutuste kohta veterinaaria valdkonnas, (1) eriti selle artikleid 19 ja 20,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 2160/2003 (salmonella ja teiste konkreetsete toidupõhiste zoonootilise toimega mõjurite kontrolli kohta) (2) artiklile 4, tuleks kehtestada ühenduse eesmärk munakanade populatsioonides kodulindude salmonelloosi levimuse vähendamiseks 12. detsembriks 2005. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 2160/2003 (salmonella ja teiste konkreetsete toidupõhiste zoonootilise toimega mõjurite kontrolli kohta) (2) artiklile 4, tuleks kehtestada ühenduse eesmärk munakanade populatsioonides kodulindude salmonelloosi levimuse vähendamiseks 12. detsembriks 2005.

| (2) | Eesmärgi sätestamiseks peaksid olema kättesaadavad võrreldavad andmed liikmesriikides munakanade populatsioonides kodulindude salmonelloosi levimuse kohta. Selline teave ei ole kättesaadav ning seepärast tuleks läbi viia eriuuring, et jälgida munakanade hulgas kodulindude salmonelloosi levimust asjakohase ajavahemiku jooksul, et võtta arvesse võimalikke hooajalisi erinevusi. |
| --- | --- |

(2)

Eesmärgi sätestamiseks peaksid olema kättesaadavad võrreldavad andmed liikmesriikides munakanade populatsioonides kodulindude salmonelloosi levimuse kohta. Selline teave ei ole kättesaadav ning seepärast tuleks läbi viia eriuuring, et jälgida munakanade hulgas kodulindude salmonelloosi levimust asjakohase ajavahemiku jooksul, et võtta arvesse võimalikke hooajalisi erinevusi.

| (3) | Otsuse 90/424/EMÜ artiklis 19 on sätestatud, et ühendus võtab või aitab liikmesriikidel võtta tehnilisi ja teaduslikke meetmeid, mis on vajalikud ühenduse veterinaaria-alaste õigusaktide ning veterinaariahariduse ja -koolituse arendamiseks. |
| --- | --- |

(3)

Otsuse 90/424/EMÜ artiklis 19 on sätestatud, et ühendus võtab või aitab liikmesriikidel võtta tehnilisi ja teaduslikke meetmeid, mis on vajalikud ühenduse veterinaaria-alaste õigusaktide ning veterinaariahariduse ja -koolituse arendamiseks.

| (4) | Uuring võimaldab saada ühenduse veterinaaria-alaste õigusaktide väljatöötamiseks vajalikku tehnilist teavet. Pidades silmas liikmesriikides munakanade hulgas kodulindude salmonelloosi levimuse kohta võrreldavate andmete kogumise tähtsust, peaks ühendus andma liikmesriikidele rahalist toetust uuringu erinõuete rakendamisel. On asjakohane hüvitada 100 % laboratoorsete analüüsidega seotud kuludest analüüsi maksimumsumma ulatuses. |
| --- | --- |

(4)

Uuring võimaldab saada ühenduse veterinaaria-alaste õigusaktide väljatöötamiseks vajalikku tehnilist teavet. Pidades silmas liikmesriikides munakanade hulgas kodulindude salmonelloosi levimuse kohta võrreldavate andmete kogumise tähtsust, peaks ühendus andma liikmesriikidele rahalist toetust uuringu erinõuete rakendamisel. On asjakohane hüvitada 100 % laboratoorsete analüüsidega seotud kuludest analüüsi maksimumsumma ulatuses.

| (5) | Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1258/1999 (3) artikli 3 lõikele 2 rahastab ühenduse eeskirjade kohaselt võetud veterinaar- ja taimetervisemeetmeid Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi tagatisrahastu; finantskontrolli läbiviimise eesmärgil kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1258/1999 artikleid 8 ja 9. |
| --- | --- |

(5)

Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1258/1999 (3) artikli 3 lõikele 2 rahastab ühenduse eeskirjade kohaselt võetud veterinaar- ja taimetervisemeetmeid Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi tagatisrahastu; finantskontrolli läbiviimise eesmärgil kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1258/1999 artikleid 8 ja 9.

| (6) | Tuleks anda ühenduse rahalist toetust, kui ettenähtud meetmed on tõhusalt rakendatud ning eeldusel, et asutused esitavad kogu vajaliku teabe ettenähtud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(6)

Tuleks anda ühenduse rahalist toetust, kui ettenähtud meetmed on tõhusalt rakendatud ning eeldusel, et asutused esitavad kogu vajaliku teabe ettenähtud tähtaja jooksul.

| (7) | On vaja selgitada riigi vääringus esitatud toetusetaotluste konverteerimisel kasutatavat määra, mis on määratletud nõukogu 15. detsembri 1998. aasta määruse (EÜ) nr 2799/98 (millega kehtestatakse põllumajanduse eurol põhinev valuutakord) (4) artikli 1 punktis d. |
| --- | --- |

(7)

On vaja selgitada riigi vääringus esitatud toetusetaotluste konverteerimisel kasutatavat määra, mis on määratletud nõukogu 15. detsembri 1998. aasta määruse (EÜ) nr 2799/98 (millega kehtestatakse põllumajanduse eurol põhinev valuutakord) (4) artikli 1 punktis d.

| (8) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Uuringu eesmärk ja üldsätted

1.   Ühendus viib läbi tehnilise uuringu (edaspidi “uuring”), mille eesmärk on hinnata kogu Euroopa Liidus Salmonella spp. levimust toidumune tootvate munakanade (Gallus gallus) karjades tootmisperioodi lõpus.

2.   Tulemusi kasutatakse määruse (EÜ) nr 2160/2003 artikliga 4 ettenähtud ühenduse eesmärkide sätestamiseks.

3.   Uuringuga hõlmatakse üheaastane ajavahemik, mis algab 1. oktoobril 2004.

4.   Käesoleva otsuse kohaldamisel tähendab “pädev asutus” liikmesriigi asutust või asutusi vastavalt määruse (EÜ) nr 2160/2003 artiklile 3.

5.   Lõike 1 kohaldamisel teevad komisjon ja liikmesriigid koostööd vastavalt artiklitele 2–6.

Artikkel 2

Valikuraam

1.   Liikmesriigid korraldavad proovide võtmise uuringu läbiviimiseks alates 1. oktoobrist 2004 põllumajandusettevõtetes, kus on vähemalt 1 000 munakana. Vajaduse korral võetakse artiklis 5 osutatud tehniliste nõuete kohaselt proove ka väiksemates põllumajandusettevõtetes, keskendudes eelistatavalt põllumajandusettevõtetele, kus on üle 350 kana.

2.   Iga valitud põllumajandusettevõtte puhul võetakse proov ühelt sobivas vanuses linnukarjalt.

3.   Proovide võtmine viiakse läbi pädeva asutuse poolt või selle juhendamisel asutuste poolt, kellele pädev asutus on delegeerinud kõnealuse vastutuse.

4.   Igas liikmesriigis võetakse proovid vähemalt 172 põllumajandusettevõttes. Vähem kui 172 põllumajandusettevõttega liikmesriikides võetakse proovid kõikides põllumajandusettevõtetes. Igal juhul eelistatakse proovide võtmisel põllumajandusettevõtteid, kus on üle 1 000 kana.

Artikkel 3

Salmonella spp. tuvastamine ja serotüüpide kindlaksmääramine

1.   Kodulindude salmonelloosi tuvastamine ja serotüüpide määratlemine toimub riikide tugilaborites.

2.   Erandina lõikest 1, juhul kui riigi tugilaboril ei ole võimalik teha kõiki analüüse või kui ei ole tegemist rutiinselt tuvastamisega tegeleva laboriga, võivad pädevad asutused määrata analüüse tegema piiratud arvu muid kodulindude salmonelloosi ametliku kontrollimisega seotud laboreid. Need laborid peavad tõestama oma kogemust vajalike tuvastamismeetodite kasutamisel ja rakendama ISO standardile 17025 vastavat kvaliteeditagamissüsteemi ning neid kontrollib riigi tugilabor.

3.   Salmonella spp. tuvastamine teostatakse ühenduse kodulindude salmonelloosi tugilabori poolt soovitatud meetodi kohaselt.

4.   Serotüüpide kindlaksmääramine teostatakse Kaufmann-White skeemi kohaselt.

Artikkel 4

Andmete kogumine, hindamine ja esitamine

1.   Loomadel esineva Salmonella seire kohta direktiivi 2003/99/EÜ artikli 9 kohaselt iga-aastase riikliku aruande koostamise eest vastutav riigi ametiasutus kogub ja hindab artikli 3 kohaselt saadud tulemusi vastavalt artiklis 2 osutatud valikuraamile ning esitab oma hinnangu komisjonile.

2.   Kõik uuringu eesmärgil kogutud asjakohased andmed edastatakse komisjoni nõudmisel Euroopa Toiduohutusametile.

3.   Riiklikud kokkuvõtlikud andmed ja tulemused tehakse avalikult kättesaadavaks konfidentsiaalsust tagaval viisil.

Artikkel 5

Tehnilised nõuded

Käesoleva otsuse artiklites 3 kuni 4 osutatud ülesanded ja tegevused viiakse läbi vastavalt toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee 15 juulil 2004. aasta istungil esitatud tehnilistele nõuetele, mis on avaldatud komisjoni veebilehel.

Artikkel 6

Ühenduse rahalise toetuse ulatus

1.   Ühendus annab rahalist toetust teatavate kulude puhul, mis liikmesriigid on kandud seoses laboratoorsete analüüsidega, st seoses Salmonella spp. bakterioloogilise tuvastamise ja asjakohaste isolaatide serotüüpide kindlaksmääramisega.

2.   Ühenduse rahalise toetuse maksimummäär on 20 eurot analüüsi kohta Salmonella spp. bakteriaalse tuvastamise puhul ja 30 eurot asjakohaste isolaatide serotüüpide kindlaksmääramise puhul.

3.   Ühenduse rahaline toetus ei ületa I lisas uuringu toimumise ajaks kehtestatud summasid.

Artikkel 7

Ühenduse rahalise toetuse tingimused

1.   Artiklis 6 osutatud rahalist toetust antakse igale liikmesriigile eeldusel, et uuringu rakendamine on kooskõlas asjakohaste ühenduse õigusaktide sätetega, sealhulgas konkurentsieeskirjade ja riigihankelepingute sõlmimist käsitlevate eeskirjadega, ning punktidega a–d ettenähtud tingimused on täidetud.

| a) | 1. oktoobriks 2004 jõustatakse uuringu rakendamiseks vajalikud õigusnormid. |
| --- | --- |

a)

1. oktoobriks 2004 jõustatakse uuringu rakendamiseks vajalikud õigusnormid.

| b) | Hiljemalt neli nädalat pärast aruandeperioodi lõppu esitatakse esimest kolme kuud hõlmav arenguaruanne. |
| --- | --- |

b)

Hiljemalt neli nädalat pärast aruandeperioodi lõppu esitatakse esimest kolme kuud hõlmav arenguaruanne.

| c) | Hiljemalt 15. oktoobriks 2005 esitatakse lõpparuanne uuringu tehnilise teostuse kohta, millele on lisatud ajavahemikul 1. oktoober 2004 kuni 30. september 2005 kantud kulusid õigustav ja saadud tulemusi kajastav tõendusmaterjal. Kantud kulusid käsitlev tõendusmaterjal sisaldab vähemalt II lisas sätestatud teavet. |
| --- | --- |

c)

Hiljemalt 15. oktoobriks 2005 esitatakse lõpparuanne uuringu tehnilise teostuse kohta, millele on lisatud ajavahemikul 1. oktoober 2004 kuni 30. september 2005 kantud kulusid õigustav ja saadud tulemusi kajastav tõendusmaterjal. Kantud kulusid käsitlev tõendusmaterjal sisaldab vähemalt II lisas sätestatud teavet.

| d) | Uuringut rakendatakse tõhusalt. |
| --- | --- |

d)

Uuringut rakendatakse tõhusalt.

2.   Iga liikmesriigi nõudmisel võib maksta ette 50 % toetuse kogusummast.

3.   Lõike 1 punktis c osutatud tähtaja ületamine toob kaasa rahalise toetuse järkjärgulise ja kumulatiivse vähendamise 25 % võrra kogusummast iga 15. oktoobrile 2005 järgneva kahenädalase viivituse eest.

Artikkel 8

Riigi omavääringus esitatud taotluste konverteerimiskurss

Riigi omavääringus “n” kuus esitatud taotluste konverteerimiskurss on “n+1” kuu kümnenda päeva konverteerimiskurss või kursi noteerimisele eelneva päeva kurss.

Artikkel 9

Kohaldatavus

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. oktoobrist 2004.

Artikkel 10

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 22. september 2004

Komisjoni nimel

komisjoni liige

David BYRNE

---

(1)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 19. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta direktiiviga 2003/99/EÜ (ELT L 325, 12.12.2003, lk 31).

1

(2)  ELT L 325, 12.12.2003, lk 1.

2

(3)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 103.

3

(4)  EÜT L 349, 24.12.1998, lk 1.

4

---

I LISA

Liikmesriikidele antava ühenduse rahalise toetuse maksimummäär

| (eurodes) |
| --- |
| Liikmesriik | Summa |
| Austria (AT) | 59 368 |
| Belgia (BE) | 42 312 |
| Küpros (CY) | 5 412 |
| Taani (DK) | 31 160 |
| Eesti (EE) | 4 920 |
| Soome (FI) | 55 432 |
| Prantsusmaa (FR) | 81 672 |
| Saksamaa (DE) | 87 412 |
| Kreeka (EL) | 38 048 |
| Ungari (HU) | 45 264 |
| Iirimaa (IE) | 28 208 |
| Itaalia (IT) | 70 684 |
| Läti (LV) | 3 280 |
| Leedu (LT) | 3 280 |
| Luksemburg (LU) | 3 280 |
| Madalmaad (NL) | 77 736 |
| Poola (PL) | 72 160 |
| Portugal (PT) | 28 208 |
| Sloveenia (SI) | 17 056 |
| Hispaania (ES) | 80 360 |
| Rootsi (SE) | 34 440 |
| Ühendkuningriik (UK) | 71 504 |
| Slovaki Vabariik (SK) | 6 560 |
| Tšehhi Vabariik (CZ) | 14 760 |
| Malta (MT) | 3 280 |
| Kokku | 965 796 |

(eurodes)

Liikmesriik

Summa

Austria (AT)

59 368

Belgia (BE)

42 312

Küpros (CY)

5 412

Taani (DK)

31 160

Eesti (EE)

4 920

Soome (FI)

55 432

Prantsusmaa (FR)

81 672

Saksamaa (DE)

87 412

Kreeka (EL)

38 048

Ungari (HU)

45 264

Iirimaa (IE)

28 208

Itaalia (IT)

70 684

Läti (LV)

3 280

Leedu (LT)

3 280

Luksemburg (LU)

3 280

Madalmaad (NL)

77 736

Poola (PL)

72 160

Portugal (PT)

28 208

Sloveenia (SI)

17 056

Hispaania (ES)

80 360

Rootsi (SE)

34 440

Ühendkuningriik (UK)

71 504

Slovaki Vabariik (SK)

6 560

Tšehhi Vabariik (CZ)

14 760

Malta (MT)

3 280

Kokku

965 796

---

II LISA

Tõestatud finantsaruanne liigi Gallus gallus munakanade hulgas Salmonella spp. levimust käsitleva alusuuringu rakendamise kohta

Aruandeperiood alates kuni

Aruanne uuringu käigus tekkinud kulude kohta, mille puhul antakse ühenduse toetust

Finantstoetust sätestava komisjoni otsuse viitenumber:

| Järgmiste toimingutega kaasnenud kulud | Analüüside arv | Aruandeperioodi jooksul tehtud analüüsidega kaasnenud kogukulu (riigi vääringus) |
| --- | --- | --- |
| Salmonella spp. bakterioloogia | | |
| Kodulindude salmonelloosi isolaatide serotüüpide kindlaksmääramine | | |

Järgmiste toimingutega kaasnenud kulud

Analüüside arv

Aruandeperioodi jooksul tehtud analüüsidega kaasnenud kogukulu (riigi vääringus)

Salmonella spp. bakterioloogia

Kodulindude salmonelloosi isolaatide serotüüpide kindlaksmääramine

Abisaaja kinnitus

KINNITAME, ET

| — | eespool nimetatud kulud on tegelikud ja tekkisid seoses otsuses määratletud ülesannetega ning olid nende ülesannete täitmiseks hädavajalikud, |
| --- | --- |

—

eespool nimetatud kulud on tegelikud ja tekkisid seoses otsuses määratletud ülesannetega ning olid nende ülesannete täitmiseks hädavajalikud,

| — | kõik kulusid tõendavad dokumendid on auditeerimiseks kättesaadavad. |
| --- | --- |

—

kõik kulusid tõendavad dokumendid on auditeerimiseks kättesaadavad.

Kuupäev:

Rahaliselt vastutav isik:

Allkiri:

---

| 30.9.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 303/35 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 303/35

---

KOMISJONI OTSUS,

29. september 2004,

madala patogeensusega klassikalise lindude katku tõrjemeetmeid täiendava vaktsineerimise kohta Itaalias ja teatavate liikumist käsitlevate tõrjemeetmete kohta ning otsuse 2002/975/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 3581 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2004/666/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 11. detsembri 1989. aasta direktiivi 89/662/EMÜ ühendusesiseses kaubanduses seoses siseturu väljakujundamisega kohaldatavate veterinaarkontrollide kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivi 90/425/EMÜ, milles käsitletakse ühendusesiseses kaubanduses teatavate elusloomade ja toodete suhtes seoses siseturu väljakujundamisega kohaldatavaid veterinaar- ja zootehnilisi kontrolle, (2) eriti selle artikli 10 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 19. mai 1992. aasta direktiivi 92/40/EMÜ, millega kehtestatakse klassikalise lindude katku tõrjemeetmed, (3) eriti selle artiklit 16,

võttes arvesse nõukogu direktiivi 2002/99/EÜ 16. detsembri 2002, milles sätestatakse inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste tootmist, töötlemist, turustamist ja ühendusse toomist reguleerivad loomatervishoiu eeskirjad, (4) eriti selle artikli 13 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 2002. aasta oktoobris teatas Itaalia komisjonile, et Veneto ja Lombardia piirkonnas on avastatud nakatumisjuhte madala patogeensusega klassikalise lindude katku viiruse alatüüpi H7N3 ning et haigus levib kiiresti. |
| --- | --- |

(1)

2002. aasta oktoobris teatas Itaalia komisjonile, et Veneto ja Lombardia piirkonnas on avastatud nakatumisjuhte madala patogeensusega klassikalise lindude katku viiruse alatüüpi H7N3 ning et haigus levib kiiresti.

| (2) | Itaalia võttis nakkuse leviku piiramiseks kohe meetmeid, sealhulgas nakatunud linnukarjade hukkamine. Täiendava meetmena taotlesid Itaalia ametivõimud ka luba klassikalise lindude katku vastase vaktsineerimiskava läbiviimiseks vähemalt 18 kuu jooksul, et vältida nakkuse edasist levimist. |
| --- | --- |

(2)

Itaalia võttis nakkuse leviku piiramiseks kohe meetmeid, sealhulgas nakatunud linnukarjade hukkamine. Täiendava meetmena taotlesid Itaalia ametivõimud ka luba klassikalise lindude katku vastase vaktsineerimiskava läbiviimiseks vähemalt 18 kuu jooksul, et vältida nakkuse edasist levimist.

| (3) | Vaktsineerimiskava kiideti heaks komisjoni 12. detsembri 2002. aasta otsusega 2002/975/EÜ madala patogeensusega klassikalise lindude katku tõrjemeetmeid täiendava vaktsineerimise kohta Itaalias ja teatavate liikumist käsitlevate tõrjemeetmete kohta, (5) millega nähakse ette klassikalise lindude katku vaktsineerimiseeskirjad konkreetses geograafilises piirkonnas. Otsus sisaldas ka konkreetseid kontrollimeetmeid nagu liikumispiirangud eluskodulindude, haude- ja toiuldumunade ühendusesisesele kaubandusele. |
| --- | --- |

(3)

Vaktsineerimiskava kiideti heaks komisjoni 12. detsembri 2002. aasta otsusega 2002/975/EÜ madala patogeensusega klassikalise lindude katku tõrjemeetmeid täiendava vaktsineerimise kohta Itaalias ja teatavate liikumist käsitlevate tõrjemeetmete kohta, (5) millega nähakse ette klassikalise lindude katku vaktsineerimiseeskirjad konkreetses geograafilises piirkonnas. Otsus sisaldas ka konkreetseid kontrollimeetmeid nagu liikumispiirangud eluskodulindude, haude- ja toiuldumunade ühendusesisesele kaubandusele.

| (4) | Toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee istungitel ette kantud vaktsineerimiskava tulemused on vaktsineerimispiirkonna tauditõrje seisukohast üldiselt soositud. Nakkus on siiski levinud mõnedele vaktsineerimispiirkonnaga külgnevatele aladele. Sellest tulenevalt laiendati otsusega 2002/975/EÜ, muudetud otsusega 2003/436/EÜ, (6) vaktsineerimispiirkonda, et katta ka selliseid külgnevaid alasid. |
| --- | --- |

(4)

Toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee istungitel ette kantud vaktsineerimiskava tulemused on vaktsineerimispiirkonna tauditõrje seisukohast üldiselt soositud. Nakkus on siiski levinud mõnedele vaktsineerimispiirkonnaga külgnevatele aladele. Sellest tulenevalt laiendati otsusega 2002/975/EÜ, muudetud otsusega 2003/436/EÜ, (6) vaktsineerimispiirkonda, et katta ka selliseid külgnevaid alasid.

| (5) | 2003. aasta septembri lõpust ei ole klassikalise lindude katku alatüübi H7N3 viiruse levikut vaktsineerimispiirkonnas tehtud intensiivse seire käigus täheldatud. Seetõttu taotles Itaalia teatud muudatuste tegemist vaktsineerimiskavasse ja ühendusesisese kaubanduse piirangutesse. Otsusega 2002/975/EÜ, muudetud otsusega 2004/159/EÜ, kiideti need muudatused ja piirangud heaks. |
| --- | --- |

(5)

2003. aasta septembri lõpust ei ole klassikalise lindude katku alatüübi H7N3 viiruse levikut vaktsineerimispiirkonnas tehtud intensiivse seire käigus täheldatud. Seetõttu taotles Itaalia teatud muudatuste tegemist vaktsineerimiskavasse ja ühendusesisese kaubanduse piirangutesse. Otsusega 2002/975/EÜ, muudetud otsusega 2004/159/EÜ, kiideti need muudatused ja piirangud heaks.

| (6) | 2004. aasta veebruaris isoleeriti madala patogeensusega klassikalise lindude katku viiruse alatüüp H5N3 ühes pardikarjas vaktsineerimispiirkonnas Lombardia piirkonnas. Kuigi epidemioloogilised uuringud ei ole tuvastanud nakkuse levimist, on kindlaks tehtud oht klassikalise lindude katku viiruse alatüübi H5 levimiseks. Praegu ei ole vaktsineerimiskava raames viiruse alatüübi H7 vastu vaktsineeritud kodulinnud ega ka vaktsineerimata kodulindude populatsioon kaitstud klassikalise lindude katku alatüübi H5 põhjustatava võimaliku taudi eest. Seetõttu on Itaalia taotlenud praeguse vaktsineerimiskava muutmist, et lubada praeguses vaktsineerimispiirkonnas vaktsineerida kodulinde bivalentse vaktsiiniga, mis kaitseb ühtlasi klassikalise lindude katku viiruse alatüüpide H7 ja H5 eest, ning jätkata seda vaktsineerimist kuni 31. detsembrini 2005. |
| --- | --- |

(6)

2004. aasta veebruaris isoleeriti madala patogeensusega klassikalise lindude katku viiruse alatüüp H5N3 ühes pardikarjas vaktsineerimispiirkonnas Lombardia piirkonnas. Kuigi epidemioloogilised uuringud ei ole tuvastanud nakkuse levimist, on kindlaks tehtud oht klassikalise lindude katku viiruse alatüübi H5 levimiseks. Praegu ei ole vaktsineerimiskava raames viiruse alatüübi H7 vastu vaktsineeritud kodulinnud ega ka vaktsineerimata kodulindude populatsioon kaitstud klassikalise lindude katku alatüübi H5 põhjustatava võimaliku taudi eest. Seetõttu on Itaalia taotlenud praeguse vaktsineerimiskava muutmist, et lubada praeguses vaktsineerimispiirkonnas vaktsineerida kodulinde bivalentse vaktsiiniga, mis kaitseb ühtlasi klassikalise lindude katku viiruse alatüüpide H7 ja H5 eest, ning jätkata seda vaktsineerimist kuni 31. detsembrini 2005.

| (7) | Kuna otsust 2002/975/EÜ on juba kaks korda muudetud, on ühenduse õigusaktide selguse huvides asjakohane see otsus kehtetuks tunnistada ja asendada käesoleva otsusega. |
| --- | --- |

(7)

Kuna otsust 2002/975/EÜ on juba kaks korda muudetud, on ühenduse õigusaktide selguse huvides asjakohane see otsus kehtetuks tunnistada ja asendada käesoleva otsusega.

| (8) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevaga kiidetakse heaks komisjonile Itaalia poolt esitatud klassikalise lindude katku vastase vaktsineerimise muudetud kava, mis viiakse läbi I lisas kirjeldatud vaktsineerimispiirkonnas.

2.   Lõikes 1 osutatud vaktsineerimiskava kohast intensiivset seiret ja järelevalvet tehakse I lisas kirjeldatud vaktsineerimispiirkonnas ja sellega külgnevas piirkonnas, mida on kirjeldatud II lisas.

Artikkel 2

Eluskodulindude, haudemunade ja värske kodulinnuliha viimisel I lisas kirjeldatud piirkonda või sealt välja ning nende vedamisel kirjeldatud piirkonnas kohaldatakse artiklis 1 ja järgmistes artiklites nimetatud vaktsineerimiskavas sätestatud piiranguid.

Artikkel 3

Itaaliast ei saadeta välja eluskodulinde ega haudemune, mis tuuakse ja/või mis pärinevad I lisas kirjeldatud piirkonna kodulinnukasvatustest.

Artikkel 4

Itaaliast tulevatel eluskodulindude ja haudemunade saadetistel peavad olema veterinaartõendid, mis sisaldavad märget: “Saadetise loomatervishoiu nõuded vastavad otsusele 2004/666/EÜ”.

Artikkel 5

1.   Värske kodulinnuliha märgistatakse vastavalt nõukogu direktiivi 2002/99/EÜ II lisale ja seda ei saadeta Itaaliast välja, kui see on saadud:

| a) | klassikalise lindude katku vastu vaktsineeritud kodulindudelt; |
| --- | --- |

a)

klassikalise lindude katku vastu vaktsineeritud kodulindudelt;

| b) | klassikalise lindude katku suhtes seropositiivsetelt kodulinnukarjadelt, mis on määratud tapmiseks ametliku järelevalve all vastavalt artiklis 1 osutatud vaktsineerimiskavale; |
| --- | --- |

b)

klassikalise lindude katku suhtes seropositiivsetelt kodulinnukarjadelt, mis on määratud tapmiseks ametliku järelevalve all vastavalt artiklis 1 osutatud vaktsineerimiskavale;

| c) | kodulinnukasvatustest, mis asuvad artiklis 1 osutatud vaktsineerimiskava tingimuste kohaselt rajatud piiranguvööndis. |
| --- | --- |

c)

kodulinnukasvatustest, mis asuvad artiklis 1 osutatud vaktsineerimiskava tingimuste kohaselt rajatud piiranguvööndis.

2.   Erandina lõike 1 punktist a ei märgistata klassikalise lindude katku vastu alatüüpide (H7N1) ja (H5N9) heteroloogse vaktsiiniga vaktsineeritud kalkunite ja kanade värsket liha vastavalt nõukogu direktiivi 2002/99/EÜ II lisale ning seda võib saata teistesse liikmesriikidesse juhul, kui liha on saadud kalkunitelt ja kanadelt, kes:

| i) | on pärit kodulinnukarjadest, mida on korrapäraselt inspekteeritud ja mis on andnud klassikalise lindude katku suhtes testimisel negatiivse tulemuse, nagu on sätestatud heakskiidetud vaktsineerimiskavas, kusjuures erilist tähelepanu pööratakse sentinellitibudele.Testimisel kasutatakse:






  — | vaktsineeritud lindude puhul iIFA-testi, |
| --- | --- | --- |

i)

on pärit kodulinnukarjadest, mida on korrapäraselt inspekteeritud ja mis on andnud klassikalise lindude katku suhtes testimisel negatiivse tulemuse, nagu on sätestatud heakskiidetud vaktsineerimiskavas, kusjuures erilist tähelepanu pööratakse sentinellitibudele.Testimisel kasutatakse:

—

vaktsineeritud lindude puhul iIFA-testi,

| — | sentinellitibude puhul kas hemaglutinatsiooni inhibitsiooni testi (HI), agar-geeli immuundifusioontesti või ELISA-testi. Vajaduse korral kasutatakse siiski ka iIFA-testi; |
| --- | --- |

—

sentinellitibude puhul kas hemaglutinatsiooni inhibitsiooni testi (HI), agar-geeli immuundifusioontesti või ELISA-testi. Vajaduse korral kasutatakse siiski ka iIFA-testi;

| ii) | on pärit kodulinnukarjadest, mida riiklik veterinaararst on kliiniliselt inspekteerinud 48 tunni jooksul enne pealelaadimist, pöörates erilist tähelepanu sentinellitibudele; |
| --- | --- |

ii)

on pärit kodulinnukarjadest, mida riiklik veterinaararst on kliiniliselt inspekteerinud 48 tunni jooksul enne pealelaadimist, pöörates erilist tähelepanu sentinellitibudele;

| iii) | on pärit kodulinnukarjadest, mida on seroloogiliselt negatiivsete tulemustega testitud riiklikus klassikalise lindude katku laboris, kasutades käesoleva otsuse III lisas sätestatud proovide võtmise ja testimise korda; |
| --- | --- |

iii)

on pärit kodulinnukarjadest, mida on seroloogiliselt negatiivsete tulemustega testitud riiklikus klassikalise lindude katku laboris, kasutades käesoleva otsuse III lisas sätestatud proovide võtmise ja testimise korda;

| iv) | saadetakse otse pädeva asutuse nimetatud tapamajja ja tapetakse viivitamatult pärast saabumist. Linde tuleb hoida eraldi teistest karjadest, mis ei vasta käesolevatele sätetele. |
| --- | --- |

iv)

saadetakse otse pädeva asutuse nimetatud tapamajja ja tapetakse viivitamatult pärast saabumist. Linde tuleb hoida eraldi teistest karjadest, mis ei vasta käesolevatele sätetele.

3.   Lõikes 2 sätestatud nõuetele vastava värske kalkuni- ja kanalihaga peab olema kaasas direktiivi 71/118/EMÜ (7) VI lisas ettenähtud veterinaartõend, mille IV punkti alapunktis a peab sisalduma järgmine riikliku veterinaari kinnitus:

“Kirjeldatud kalkuniliha/kanaliha (8) vastab otsusele 2004/666/EÜ.

Artikkel 6

Itaalia tagab, et I lisas kirjeldatud vaktsineerimispiirkonnas:

| a) | kasutatakse toidumunade kogumiseks, ladustamiseks ja vedamiseks ainult ühekordselt kasutatavat pakendimaterjali või pakendimaterjali, mida saab tõhusalt pesta ning desinfitseerida; |
| --- | --- |

a)

kasutatakse toidumunade kogumiseks, ladustamiseks ja vedamiseks ainult ühekordselt kasutatavat pakendimaterjali või pakendimaterjali, mida saab tõhusalt pesta ning desinfitseerida;

| b) | kõiki eluskodulindude, haudemunade, värske kodulinnuliha, toidumunade ja linnusööda vedamiseks kasutatavaid transpordivahendeid puhastatakse ning desinfitseeritakse vahetult enne ja pärast iga vedu desinfitseerimisvahenditega vastavalt pädeva asutuse heakskiidetud kasutamismeetoditele. |
| --- | --- |

b)

kõiki eluskodulindude, haudemunade, värske kodulinnuliha, toidumunade ja linnusööda vedamiseks kasutatavaid transpordivahendeid puhastatakse ning desinfitseeritakse vahetult enne ja pärast iga vedu desinfitseerimisvahenditega vastavalt pädeva asutuse heakskiidetud kasutamismeetoditele.

Artikkel 7

1.   Itaalia teatab komisjonile ja teistele liikmesriikidele bivalentse vaktsiiniga vaktsineerimise kava alguskuupäeva vähemalt üks päev varem.

2.   Artiklite 2–6 sätted jõustatakse alates vaktsineerimise algusest.

Artikkel 8

1.   Itaalia esitab kuuekuuliste ajavahemike järel komisjonile aruande, mis sisaldab teavet artiklis 1 nimetatud vaktsineerimiskava tõhususe kohta.

2.   Käesolev otsus ja eeskätt ajavahemik, mille kestel artiklites 2–6 sätestatud liikumispiirangud jätkuvalt kehtivad pärast vaktsineerimiskava lõppu, vaadatakse vastavalt läbi.

Artikkel 9

Otsus 2002/975/EÜ tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 10

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. oktoobrist 2004.

Artikkel 11

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 29. september 2004

Komisjoni nimel

komisjoni liige

David BYRNE

---

(1)  EÜT L 395, 30.12.1989, lk 13. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2004/41/EÜ (ELT L 157, 30.4.2004, lk 33).

1

(2)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 29. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2002/33/EÜ (EÜT L 315, 19.11.2002, lk 14).

2

(3)  EÜT L 167, 22.6.1992, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 806/2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 1).

3

(4)  EÜT L 18, 23.1.2003, lk 11.

4

(5)  EÜT L 337, 13.12.2002, lk 87. Otsust on viimati muudetud otsusega 2004/159/EÜ (ELT L 50, 20.2.2004, lk 63).

5

(6)  ELT L 149, 17.6.2003, lk 33.

6

(7)  EÜT L 55, 8.3.1971, lk 23. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2004/41/EÜ.

7

(8)  mittevajalik maha tõmmata”.

8

---

I LISA

VAKTSINEERIMISPIIRKOND

Veneto piirkond

Verona provints

| ALBAREDO D'ADIGE | |
| --- | --- |
| ANGIARI | |
| ARCOLE | |
| BELFIORE | |
| BONAVIGO | |
| BOVOLONE | |
| BUTTAPIETRA | |
| CALDIERO | piirkond, mis jääb A4 kiirteest lõuna poole |
| CASALEONE | |
| CASTEL D'AZZANO | |
| CASTELNUOVO DEL GARDA | piirkond, mis jääb A4 kiirteest lõuna poole |
| CEREA | |
| COLOGNA VENETA | |
| COLOGNOLA AI COLLI | piirkond, mis jääb A4 kiirteest lõuna poole |
| CONCAMARISE | |
| ERBÈ | |
| GAZZO VERONESE | |
| ISOLA DELLA SCALA | |
| ISOLA RIZZA | |
| LAVAGNO | piirkond, mis jääb A4 kiirteest lõuna poole |
| MINERBE | |
| MONTEFORTE D'ALPONE | piirkond, mis jääb A4 kiirteest lõuna poole |
| MOZZECANE | |
| NOGARA | |
| NOGAROLE ROCCA | |
| OPPEANO | |
| PALÙ | |
| PESCHIERA DEL GARDA | piirkond, mis jääb A4 kiirteest lõuna poole |
| POVEGLIANO VERONESE | |
| PRESSANA | |
| RONCO ALL'ADIGE | |
| ROVERCHIARA | |
| ROVEREDO DI GUÀ | |
| SALIZZOLE | |
| SAN BONIFACIO | piirkond, mis jääb A4 kiirteest lõuna poole |
| SAN GIOVANNI LUPATOTO | piirkond, mis jääb A4 kiirteest lõuna poole |
| SANGUINETTO | |
| SAN MARTINO BUON ALBERGO | piirkond, mis jääb A4 kiirteest lõuna poole |
| SAN PIETRO DI MORUBIO | |
| SOAVE | piirkond, mis jääb A4 kiirteest lõuna poole |
| SOMMACAMPAGNA | piirkond, mis jääb A4 kiirteest lõuna poole |
| SONA | piirkond, mis jääb A4 kiirteest lõuna poole |
| SORGÀ | |
| TREVENZUOLO | |
| VALEGGIO SUL MINCIO | |
| VERONA | piirkond, mis jääb A4 kiirteest lõuna poole |
| VERONELLA | |
| VIGASIO | |
| VILLAFRANCA DI VERONA | |
| ZEVIO | |
| ZIMELLA | |

ALBAREDO D'ADIGE

ANGIARI

ARCOLE

BELFIORE

BONAVIGO

BOVOLONE

BUTTAPIETRA

CALDIERO

piirkond, mis jääb A4 kiirteest lõuna poole

CASALEONE

CASTEL D'AZZANO

CASTELNUOVO DEL GARDA

piirkond, mis jääb A4 kiirteest lõuna poole

CEREA

COLOGNA VENETA

COLOGNOLA AI COLLI

piirkond, mis jääb A4 kiirteest lõuna poole

CONCAMARISE

ERBÈ

GAZZO VERONESE

ISOLA DELLA SCALA

ISOLA RIZZA

LAVAGNO

piirkond, mis jääb A4 kiirteest lõuna poole

MINERBE

MONTEFORTE D'ALPONE

piirkond, mis jääb A4 kiirteest lõuna poole

MOZZECANE

NOGARA

NOGAROLE ROCCA

OPPEANO

PALÙ

PESCHIERA DEL GARDA

piirkond, mis jääb A4 kiirteest lõuna poole

POVEGLIANO VERONESE

PRESSANA

RONCO ALL'ADIGE

ROVERCHIARA

ROVEREDO DI GUÀ

SALIZZOLE

SAN BONIFACIO

piirkond, mis jääb A4 kiirteest lõuna poole

SAN GIOVANNI LUPATOTO

piirkond, mis jääb A4 kiirteest lõuna poole

SANGUINETTO

SAN MARTINO BUON ALBERGO

piirkond, mis jääb A4 kiirteest lõuna poole

SAN PIETRO DI MORUBIO

SOAVE

piirkond, mis jääb A4 kiirteest lõuna poole

SOMMACAMPAGNA

piirkond, mis jääb A4 kiirteest lõuna poole

SONA

piirkond, mis jääb A4 kiirteest lõuna poole

SORGÀ

TREVENZUOLO

VALEGGIO SUL MINCIO

VERONA

piirkond, mis jääb A4 kiirteest lõuna poole

VERONELLA

VIGASIO

VILLAFRANCA DI VERONA

ZEVIO

ZIMELLA

Lombardia piirkond

Brescia provints

| ACQUAFREDDA | |
| --- | --- |
| ALFIANELLO | |
| BAGNOLO MELLA | |
| BASSANO BRESCIANO | |
| BORGOSATOLLO | |
| BRESCIA | piirkond, mis jääb A4 kiirteest lõuna poole |
| CALCINATO | piirkond, mis jääb A4 kiirteest lõuna poole |
| CALVISANO | |
| CAPRIANO DEL COLLE | |
| CARPENEDOLO | |
| CASTENEDOLO | piirkond, mis jääb A4 kiirteest lõuna poole |
| CIGOLE | |
| DELLO | |
| DESENZANO DEL GARDA | piirkond, mis jääb A4 kiirteest lõuna poole |
| FIESSE | |
| FLERO | |
| GAMBARA | |
| GHEDI | |
| GOTTOLENGO | |
| ISORELLA | |
| LENO | |
| LONATO | piirkond, mis jääb A4 kiirteest lõuna poole |
| MANERBIO | |
| MILZANO | |
| MONTICHIARI | |
| MONTIRONE | |
| OFFLAGA | |
| PAVONE DEL MELLA | |
| PONCARALE | |
| PONTEVICO | |
| POZZOLENGO | piirkond, mis jääb A4 kiirteest lõuna poole |
| PRALBOINO | |
| QUINZANO D'OGLIO | |
| REMEDELLO | |
| REZZATO | piirkond, mis jääb A4 kiirteest lõuna poole |
| SAN GERVASIO BRESCIANO | |
| SAN ZENO NAVIGLIO | |
| SENIGA | |
| VEROLANUOVA | |
| VEROLAVECCHIA | |
| VISANO | |

ACQUAFREDDA

ALFIANELLO

BAGNOLO MELLA

BASSANO BRESCIANO

BORGOSATOLLO

BRESCIA

piirkond, mis jääb A4 kiirteest lõuna poole

CALCINATO

piirkond, mis jääb A4 kiirteest lõuna poole

CALVISANO

CAPRIANO DEL COLLE

CARPENEDOLO

CASTENEDOLO

piirkond, mis jääb A4 kiirteest lõuna poole

CIGOLE

DELLO

DESENZANO DEL GARDA

piirkond, mis jääb A4 kiirteest lõuna poole

FIESSE

FLERO

GAMBARA

GHEDI

GOTTOLENGO

ISORELLA

LENO

LONATO

piirkond, mis jääb A4 kiirteest lõuna poole

MANERBIO

MILZANO

MONTICHIARI

MONTIRONE

OFFLAGA

PAVONE DEL MELLA

PONCARALE

PONTEVICO

POZZOLENGO

piirkond, mis jääb A4 kiirteest lõuna poole

PRALBOINO

QUINZANO D'OGLIO

REMEDELLO

REZZATO

piirkond, mis jääb A4 kiirteest lõuna poole

SAN GERVASIO BRESCIANO

SAN ZENO NAVIGLIO

SENIGA

VEROLANUOVA

VEROLAVECCHIA

VISANO

Mantova provints

| CASTIGLIONE DELLE STIVIERE | |
| --- | --- |
| CAVRIANA | |
| CERESARA | |
| GOITO | |
| GUIDIZZOLO | |
| MARMIROLO | |
| MEDOLE | |
| MONZAMBANO | |
| PONTI SUL MINCIO | |
| ROVERBELLA | |
| SOLFERINO | |
| VOLTA MANTOVANA | |

CASTIGLIONE DELLE STIVIERE

CAVRIANA

CERESARA

GOITO

GUIDIZZOLO

MARMIROLO

MEDOLE

MONZAMBANO

PONTI SUL MINCIO

ROVERBELLA

SOLFERINO

VOLTA MANTOVANA

---

II LISA

VAKTSINEERIMISPIIRKONNAGA KÜLGNEV ALA, KUS TOIMUB INTENSIIVNE SEIRE

Lombardia piirkond

Bergamo provints

| ANTEGNATE | |
| --- | --- |
| BAGNATICA | piirkond, mis jääb A4 kiirteest lõuna poole |
| BARBATA | |
| BARIANO | |
| BOLGARE | piirkond, mis jääb A4 kiirteest lõuna poole |
| CALCINATE | |
| CALCIO | |
| CASTELLI CALEPIO | piirkond, mis jääb A4 kiirteest lõuna poole |
| CAVERNAGO | |
| CIVIDATE AL PIANO | |
| COLOGNO AL SERIO | |
| CORTENUOVA | |
| COSTA DI MEZZATE | piirkond, mis jääb A4 kiirteest lõuna poole |
| COVO | |
| FARA OLIVANA CON SOLA | |
| FONTANELLA | |
| GHISALBA | |
| GRUMELLO DEL MONTE | piirkond, mis jääb A4 kiirteest lõuna poole |
| ISSO | |
| MARTINENGO | |
| MORENGO | |
| MORNICO AL SERIO | |
| PAGAZZANO | |
| PALOSCO | |
| PUMENENGO | |
| ROMANO DI LOMBARDIA | |
| SERIATE | piirkond, mis jääb A4 kiirteest lõuna poole |
| TELGATE | piirkond, mis jääb A4 kiirteest lõuna poole |
| TORRE PALLAVICINA | |

ANTEGNATE

BAGNATICA

piirkond, mis jääb A4 kiirteest lõuna poole

BARBATA

BARIANO

BOLGARE

piirkond, mis jääb A4 kiirteest lõuna poole

CALCINATE

CALCIO

CASTELLI CALEPIO

piirkond, mis jääb A4 kiirteest lõuna poole

CAVERNAGO

CIVIDATE AL PIANO

COLOGNO AL SERIO

CORTENUOVA

COSTA DI MEZZATE

piirkond, mis jääb A4 kiirteest lõuna poole

COVO

FARA OLIVANA CON SOLA

FONTANELLA

GHISALBA

GRUMELLO DEL MONTE

piirkond, mis jääb A4 kiirteest lõuna poole

ISSO

MARTINENGO

MORENGO

MORNICO AL SERIO

PAGAZZANO

PALOSCO

PUMENENGO

ROMANO DI LOMBARDIA

SERIATE

piirkond, mis jääb A4 kiirteest lõuna poole

TELGATE

piirkond, mis jääb A4 kiirteest lõuna poole

TORRE PALLAVICINA

Brescia provints

| AZZANO MELLA | |
| --- | --- |
| BARBARIGA | |
| BASSANO BRESCIANO | |
| BERLINGO | |
| BORGO SAN GIACOMO | |
| BRANDICO | |
| CASTEGNATO | piirkond, mis jääb A4 kiirteest lõuna poole |
| CASTEL MELLA | |
| CASTELCOVATI | |
| CASTREZZATO | |
| CAZZAGO SAN MARTINO | piirkond, mis jääb A4 kiirteest lõuna poole |
| CHIARI | |
| COCCAGLIO | |
| COLOGNE | |
| COMEZZANO-CIZZAGO | |
| CORZANO | |
| ERBUSCO | piirkond, mis jääb A4 kiirteest lõuna poole |
| LOGRATO | |
| LONGHENA | |
| MACLODIO | |
| MAIRANO | |
| ORZINUOVI | |
| ORZIVECCHI | |
| OSPITALETTO | piirkond, mis jääb A4 kiirteest lõuna poole |
| PALAZZOLO SULL'OGLIO | piirkond, mis jääb A4 kiirteest lõuna poole |
| POMPIANO | |
| PONTOGLIO | |
| ROCCAFRANCA | |
| RONCADELLE | piirkond, mis jääb A4 kiirteest lõuna poole |
| ROVATO | piirkond, mis jääb A4 kiirteest lõuna poole |
| RUDIANO | |
| SAN PAOLO | |
| TORBOLE CASAGLIA | |
| TRAVAGLIATO | |
| TRENZANO | |
| URAGO D'OGLIO | |
| VILLACHIARA | |

AZZANO MELLA

BARBARIGA

BASSANO BRESCIANO

BERLINGO

BORGO SAN GIACOMO

BRANDICO

CASTEGNATO

piirkond, mis jääb A4 kiirteest lõuna poole

CASTEL MELLA

CASTELCOVATI

CASTREZZATO

CAZZAGO SAN MARTINO

piirkond, mis jääb A4 kiirteest lõuna poole

CHIARI

COCCAGLIO

COLOGNE

COMEZZANO-CIZZAGO

CORZANO

ERBUSCO

piirkond, mis jääb A4 kiirteest lõuna poole

LOGRATO

LONGHENA

MACLODIO

MAIRANO

ORZINUOVI

ORZIVECCHI

OSPITALETTO

piirkond, mis jääb A4 kiirteest lõuna poole

PALAZZOLO SULL'OGLIO

piirkond, mis jääb A4 kiirteest lõuna poole

POMPIANO

PONTOGLIO

ROCCAFRANCA

RONCADELLE

piirkond, mis jääb A4 kiirteest lõuna poole

ROVATO

piirkond, mis jääb A4 kiirteest lõuna poole

RUDIANO

SAN PAOLO

TORBOLE CASAGLIA

TRAVAGLIATO

TRENZANO

URAGO D'OGLIO

VILLACHIARA

Cremona provints

| CAMISANO | |
| --- | --- |
| CASALE CREMASCO-VIDOLASCO | |
| CASALETTO DI SOPRA | |
| CASTEL GABBIANO | |
| SONCINO | |

CAMISANO

CASALE CREMASCO-VIDOLASCO

CASALETTO DI SOPRA

CASTEL GABBIANO

SONCINO

Mantova provints

| ACQUANEGRA SUL CHIESE | |
| --- | --- |
| ASOLA | |
| BIGARELLO | |
| CANNETO SULL'OGLIO | |
| CASALMORO | |
| CASALOLDO | |
| CASALROMANO | |
| CASTEL D'ARIO | |
| CASTEL GOFFREDO | |
| CASTELBELFORTE | |
| GAZOLDO DEGLI IPPOLITI | |
| MARIANA MANTOVANA | |
| PIUBEGA | |
| PORTO MANTOVANO | |
| REDONDESCO | |
| RODIGO | |
| RONCOFERRARO | |
| SAN GIORGIO DI MANTOVA | |
| VILLIMPENTA | |

ACQUANEGRA SUL CHIESE

ASOLA

BIGARELLO

CANNETO SULL'OGLIO

CASALMORO

CASALOLDO

CASALROMANO

CASTEL D'ARIO

CASTEL GOFFREDO

CASTELBELFORTE

GAZOLDO DEGLI IPPOLITI

MARIANA MANTOVANA

PIUBEGA

PORTO MANTOVANO

REDONDESCO

RODIGO

RONCOFERRARO

SAN GIORGIO DI MANTOVA

VILLIMPENTA

Veneto piirkond

Padua provints

| CARCERI | |
| --- | --- |
| CASALE DI SCODOSIA | |
| ESTE | |
| LOZZO ATESTINO | |
| MEGLIADINO SAN FIDENZIO | |
| MEGLIADINO SAN VITALE | |
| MONTAGNANA | |
| OSPEDALETTO EUGANEO | |
| PONSO | |
| SALETTO | |
| SANTA MARGHERITA D’ADIGE | |
| URBANA | |

CARCERI

CASALE DI SCODOSIA

ESTE

LOZZO ATESTINO

MEGLIADINO SAN FIDENZIO

MEGLIADINO SAN VITALE

MONTAGNANA

OSPEDALETTO EUGANEO

PONSO

SALETTO

SANTA MARGHERITA D’ADIGE

URBANA

Verona provints

| BEVILACQUA | |
| --- | --- |
| BOSCHI SANT'ANNA | |
| BUSSOLENGO | |
| PESCANTINA | |
| SOMMACAMPAGNA | piirkond, mis jääb A4 kiirteest põhja poole |
| SONA | piirkond, mis jääb A4 kiirteest põhja poole |

BEVILACQUA

BOSCHI SANT'ANNA

BUSSOLENGO

PESCANTINA

SOMMACAMPAGNA

piirkond, mis jääb A4 kiirteest põhja poole

SONA

piirkond, mis jääb A4 kiirteest põhja poole

Vicenza provints

| AGUGLIARO | |
| --- | --- |
| ALBETTONE | |
| ALONTE | |
| ASIGLIANO VENETO | |
| BARBARANO VICENTINO | |
| CAMPIGLIA DEI BERICI | |
| CASTEGNERO | |
| LONIGO | |
| MONTEGALDA | |
| MONTEGALDELLA | |
| MOSSANO | |
| NANTO | |
| NOVENTA VICENTINA | |
| ORGIANO | |
| POIANA MAGGIORE | |
| SAN GERMANO DEI BERICI | |
| SOSSANO | |
| VILLAGA | |

AGUGLIARO

ALBETTONE

ALONTE

ASIGLIANO VENETO

BARBARANO VICENTINO

CAMPIGLIA DEI BERICI

CASTEGNERO

LONIGO

MONTEGALDA

MONTEGALDELLA

MOSSANO

NANTO

NOVENTA VICENTINA

ORGIANO

POIANA MAGGIORE

SAN GERMANO DEI BERICI

SOSSANO

VILLAGA

---

III LISA

PROOVIDE VÕTMISE JA TESTIMISE KORD

1.   Sissejuhatus ja üldine kasutus

Välja töötatud kaudse immunofluorestsentstesti (iIFA-test) eesmärk on eristada vaktsineeritud/viirusega nakatunud ja vaktsineeritud/viirusega nakatamata kalkuneid ja kanu DIVA (nakatunud ja vaktsineeritud lindude eristamine) vaktsineerimisstrateegia raames, kasutades epideemilisest viirusest valmistatud heteroloogilist vaktsiini.

2.   Testi kasutamine värske kalkuni- ja kanaliha saatmiseks Itaalia vaktsineerimispiirkonnast teistesse liikmesriikidesse

Klassikalise lindude katku vastu vaktsineeritud kodulinnukarjadest pärit liha võib saata teistesse liikmesriikidesse tingimusel, et kõiki linde on hoitud ühes hoones ja riiklik veterinaararst on seitse päeva enne tapmist võtnud vereproovi vähemalt kümnelt tapale määratud vaktsineeritud kalkunilt või kanalt. Kui siiski kodulinde on hoitud rohkem kui ühes karjas või ruumis, valitakse proovivõtuks juhuslikul alusel vähemalt 20 vaktsineeritud lindu kõikidest linnukasvatuse karjadest või ruumidest.

---