----

----

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

----

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 2041/2004,

15. november 2004,

teatavate Venemaa Föderatsioonist pärit terasetoodete impordi kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 133,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Ilma et see piiraks otsuse 2002/602/ESTÜ kohaldamist, lubatakse ühendusse importida kuni 200 000 tonni Venemaalt pärit teises lõigus nimetatud terasetoodete lisakoguseid.

Kõnealused terasetooted on klassifitseeritud TARICi koodide 7208370010, 7208380010 ja 7208390010 alla. Toodete klassifitseerimise alus on ühenduse tariifi- ja statistikanomenklatuur (edaspidi “kaupade koondnomenklatuur” või lühend “CN”). Käesoleva määrusega hõlmatud toodete päritolu määratakse kindlaks ühenduses kehtivate eeskirjade kohaselt.

Artikkel 2

1.   Artiklis 1 sätestatud Venemaalt pärit terasetooted lubatakse ühenduses vabasse ringlusse üksnes impordiloa alusel, mille on välja andnud liikmesriigi asutus artikli 4 sätete kohaselt.

2.   Selle tagamiseks, et kogused, mille kohta antakse välja impordilitsents, mingil ajal ei ületa üldisi koguselisi piirnorme, annavad II lisas loetletud liikmesriikide pädevad asutused impordilitsentsi välja üksnes siis, kui komisjon on kinnitanud, et kogused mahuvad koguseliste piirnormide piiresse.

3.   Käesoleva määruse kohaldamisel ning alates selle kohaldamiskuupäevast käsitatakse toodete lähetamise kuupäevana nende eksportimise transpordivahendile laadimise kuupäeva. Lähetamine peab toimuma hiljemalt 31. detsembril 2004.

Artikkel 3

1.   Artiklis 1 osutatud koguselisi piirnorme ei kohaldata toodete suhtes, mis on paigutatud vabatsooni või vabalattu või mida imporditakse tolliladustamise, ajutise impordi või seestöötlemise korra (peatamissüsteemi) alusel.

2.   Kui lõikes 1 osutatud tooted lubatakse seejärel vabasse ringlusse muutmata kujul või pärast töö või töötluse läbimist, kohaldatakse artikli 2 lõiget 2 ning sel viisil vabastatud tooted arvestatakse artiklis 1 sätestatud koguselisest piirnormist maha.

Artikkel 4

1.   Artikli 2 lõike 2 kohaldamiseks teatavad II lisas loetletud liikmesriikide pädevad asutused enne impordilitsentside väljaandmist komisjonile impordikogused, mis vastuvõetud impordilitsentside taotlustes on esitatud. Komisjon omakorda teatab, liikmesriikide teadete saabumise järjekorras (põhimõttel “kes ees, see mees”), kas taotletud koguseid võib importida. Impordilitsents väljastatakse viie tööpäeva jooksul pärast komisjonilt positiivse kinnituse saamist.

2.   Komisjonile saadetud teatistes sisalduvad taotlused on kehtivad, kui nendes on selgelt igal üksikjuhtumil märgitud ekspordiriik, imporditavad kogused, kvoodiperiood ja liikmesriik, kus tooted kavatsetakse vabasse ringlusse lasta, ning spetsiaalne kood artiklis 1 osutatud toodete kindlaksmääramiseks. Kõnealuste koguseliste piirnormide nõuetekohaseks haldamiseks vajalikud tehnilised üksikasjad lepitakse kokku terasealase koostöö komitees.

3.   Lõigetes 1 ja 2 osutatud teatised edastatakse elektrooniliselt selleks rajatud arvutivõrgu kaudu, välja arvatud siis, kui olulistel tehnilistel põhjusel on vaja ajutiselt kasutada muid sidevahendeid.

4.   Võimaluse korral kinnitab komisjon asutustele teatatud taotlustes esitatud kogused täies ulatuses.

5.   Impordilitsentsid või samaväärsed dokumendid antakse välja I lisa kohaselt.

6.   Käesoleva määruse kohaselt väljaantud impordilitsentsid kehtivad kogu ühenduse tolliterritooriumil. Iga ühenduse importija võib impordilitsentsi taotleda ükskõik millises pädevas asutuses.

7.   Importija taotlus tuleb teha hiljemalt 31. detsembril 2004 ning sisaldab järgmisi andmeid:

8.   Impordilitsentsi kehtivusajaks määratakse neli kuud. Importija nõuetekohaselt motiveeritud taotluse korral võivad liikmesriigi pädevad asutused kehtivuse tähtaega kahe kuu võrra pikendada.

9.   Pädevad siseriiklikud asutused võivad nende poolt kehtestatud tingimustel lubada deklaratsioonide või taotluste esitamist või trükkimist elektroonilisel teel. Kõik dokumendid ja tõendid peavad siiski olema pädevatele siseriiklikele asutustele kättesaadavad.

10.   Impordilitsentsi võib väljastada elektrooniliselt, kui asjaomastel tolliasutustel on sellele dokumendile juurdepääs arvutivõrgu kaudu.

11.   Importijad ei ole kohustatud importima impordilitsentsil märgitud üldkogust ühe saadetisena.

Artikkel 5

1.   Kui avastatakse, et tehingu sooritamise ühikuhind erineb impordilitsentsis märgitust kummaski suunas vähem kui 5 % või et importimiseks esitatud toodete üldkogus ületab impordilitsentsis märgitud koguse vähem kui 5 %, ei takista see kõnealuste toodete vabasse ringlusse lubamist.

2.   Impordilitsentside taotlused ja impordilitsentsid on konfidentsiaalsed. Need on ette nähtud kasutamiseks ainult pädevatele siseriiklike asutustele ja taotlejale.

Artikkel 6

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolevat määrust kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2004.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. november 2004

Nõukogu nimel

eesistuja

M. VAN DER HOEVEN

----

(1)EÜT L 195, 24.7.2002, lk 55. Lepingut on viimati muudetud Euroopa Ühenduse ja Venemaa Föderatsiooni valitsuse vahelise lepinguga (ELT L 255, 31.7.2004, lk 33).

(2)EÜT L 195, 24.7.2002, lk 38. Direktiivi on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1386/2004 (ELT L 255, 31.7.2004, lk 1).

(3)EÜT C 180, 11.7.1991, lk 4 esitatud kriteeriumide alusel.

----

I LISA

----

II LISA

LISTA DE LAS AUTORIDADES NACIONALES COMPETENTES

SEZNAM PŘÍSLUŠNÝCH VNITROSTÁTNÍCH ORGÁNŮ

LISTE OVER KOMPETENTE NATIONALE MYNDIGHEDER

LISTE DER ZUSTÄNDIGEN BEHÖRDEN DER MITGLIEDSTAATEN

PÄDEVATE RIIKLIKE ASUTUSTE NIMEKIRI

ΔΙΕΥΘΥΝΣΕΙΣ ΤΩΝ ΑΡΧΩΝ ΕΚΔΟΣΗΣ ΑΔΕΙΩΝ ΤΩΝ ΚΡΑΤΩΝ ΜΕΛΩΝ

LIST OF THE COMPETENT NATIONAL AUTHORITIES

LISTE DES AUTORITÉS NATIONALES COMPÉTENTES

ELENCO DELLE AUTORITÀ NAZIONALI COMPETENTI

VALSTU KOMPETENTO IESTĀŽU SARAKSTS

KOMPETENTINGŲ NACIONALINIŲ INSTITUCIJŲ SĄRAŠAS

AZ ILLETÉKES NEMZETI HATÓSÁGOK LISTÁJA

LISTA TA' L-AWTORITAJIET KOMPETENTI NAZZJONALI

LIJST VAN BEVOEGDE NATIONALE INSTANTIES

LISTA WŁAŚCIWYCH ORGANÓW KRAJOWYCH

LISTA DAS AUTORIDADES NACIONAIS COMPETENTES

ZOZNAM PRÍSLUŠNÝCH VNÚTROŠTÁTNYCH ORGÁNOV

SEZNAM PRISTOJNIH NACIONALNIH ORGANOV

LUETTELO TOIMIVALTAISISTA KANSALLISISTA VIRANOMAISISTA

FÖRTECKNING ÖVER BEHÖRIGA NATIONELLA MYNDIGHETER

----

----

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 2042/2004,

29. november 2004,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 30. novembril 2004.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. november 2004

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

----

(1)EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1947/2002 (EÜT L 299, 1.11.2002, lk 17).

----

LISA

Komisjoni 29. novembri 2004. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

----

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11). Kood 999 tähistab “muud päritolu”.

----

----

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 2043/2004,

26. november 2004,

millega Iirimaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse põhjaatlandi hõbekala püük

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 2847/93 ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatava kontrollisüsteemi loomise kohta (1) ja eriti selle artikli 21 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Iirimaa lipu all sõitvad või Iirimaal registreeritud laevad on täitnud Iirimaale 2004. aastaks määratud kvoodi põhjaatlandi hõbekala püügiks ICES III, IV alapiirkonnas (ühenduse veed ja veed, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla).

Iirimaa lipu all sõitvatel või Iirimaal registreeritud laevadel on keelatud põhjaatlandi hõbekala püük ICES III, IV alapiirkonnas (ühenduse veed ja veed, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla), samuti on pärast käesoleva määruse kohaldamiskuupäeva keelatud eespool nimetatud laevade püütud kõnealuste kalavarude pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. augustist 2004.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. november 2004

Komisjoni nimel

kalanduse peadirektor

Jörgen HOLMQUIST

----

(1)EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1954/2003 (ELT L 289, 7.11.2003, lk 1).

(2)EÜT L 356, 31.12.2002, lk 1.

----

----

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 2044/2004,

29. november 2004,

millega määratakse kindlaks kõikide traditsiooniliste ettevõtjate A/B- ja C-tariifikvootide alusel imporditavate banaanide individuaalsete kvootide suhtes kohaldatavad korrigeerimiskoefitsiendid aastaks 2004

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 13. veebruari 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 404/93 banaanituru ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artiklit 20,

võttes arvesse komisjoni 7. mai 2001. aasta määrust (EÜ) nr 896/2001, millega sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 404/93 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses banaanide importimisega ühendusse, (2) eriti selle artikli 5 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EMÜ) nr 404/93 artiklis 18 sätestatud A/B- ja C-tariifikvootide puhul on määruse (EÜ) nr 896/2001 artikli 5 lõikes 3 sätestatud korrigeerimiskoefitsient aastaks 2004:

Liikmesriikide pädevad asutused teatavad hiljemalt 3. detsembriks 2004 asjaomastele ettevõtjatele nende individuaalsed kvoodid, mida on kohandatud vastavalt käesolevale artiklile.

Artikkel 2

Ettevõtjad saavad impordilitsentsi taotlusi esitada 7. ja 8. detsembril 2004.

Ekspordilitsentside taotlused võetakse traditsioonilistelt ettevõtjalt vastu vaid juhul, kui taotletav kogus ei ületa vahet artikkel 1 alusel teatatud individuaalse kvoodi ja talle 2004. aastaks väljastatud impordilitsentsil osutatud üldkoguse vahel.

Liikmesriikide ametiasutused väljastavad impordilitsentsid niipea kui võimalik.

Artikkel 3

Määrus (EÜ) nr 2036/2003 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. november 2004

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

----

(1)EÜT L 47, 25.2.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

(2)EÜT L 126, 8.5.2001, lk 6. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 838/2004 (ELT L 127, 29.4.2004, lk 52).

(3)ELT L 302, 20.11.2003, lk 7.

----

----

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 2045/2004,

29. november 2004,

millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2131/93, milles sätestatakse sekkumisametite valduses oleva teravilja müümise kord ja tingimused

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artiklit 6,

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EMÜ) nr 2131/93 muudetakse järgmiselt.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. november 2004

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

----

(1)ELT L 270, 21.10.2003, lk 78.

(2)EÜT L 191, 31.7.1993, lk 76. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 777/2004 (ELT L 123, 27.4.2004, lk 50).

----

----

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 2046/2004,

29. november 2004,

millega määratakse teravilja ning nisu- ja rukkijahu ning nisu- ja rukkitangude eksporditoetused

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. september 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 1 punktides a, b ja c nimetatud töötlemata kujul eksporditavate toodete, välja arvatud linnaste, eksporditoetused on kindlaks määratud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. detsember 2004.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. novembril 2004

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

----

(1)ELT L 270, 21.10.2003, lk 78.

(2)EÜT L 147, 30.6.1995, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1431/2003 (ELT L 203, 12.8.2003, lk 16).

----

LISA

Komisjoni 29. novembri 2004. aasta määrusele, millega määratakse teravilja ning nisu- ja rukkipüüli, -tangude ja -jahu eksporditoetused

----

----

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 2047/2004,

29. november 2004,

millega kehtestatakse teraviljatoetuse korrigeeriv summa

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 15 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 1 lõike 1 punktides a, b ja c osutatud ekspordiartiklite (välja arvatud linnaste), eksporditoetuste suhtes kohaldatav korrigeeriv summa on esitatud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. detsembril 2004.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. november 2004

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

----

(1)ELT L 270, 21.10.2003, lk 78.

(2)EÜT L 147, 30.6.1995, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1431/2003 (ELT L 203, 12.8.2003, lk 16).

----

LISA

komisjoni 29. novembri 2004. aasta määrusele, millega kehtestatakse teraviljatoetuse korrigeeriv summa

----

----

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 2048/2004,

29. november 2004,

millega määratakse kindlaks linnaste eksporditoetused

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 1 lõike 1 punktis c osutatud eksporditoetused on kindlaks määratud lisas esitatud summade ulatuses.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. detsembril 2004.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. november 2004

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

----

(1)ELT L 270, 21.10.2003, lk 78.

(2)EÜT L 147, 30.6.1995, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1431/2003 (ELT L 203, 12.8.2003, lk 16).

----

LISA

Komisjoni 29. novembri 2004. aasta määrusele, millega määratakse kindlaks linnaste eksporditoetused

----

----

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 2049/2004,

29. november 2004,

millega määratakse kindlaks linnaste eksporditoetuse suhtes kohaldatav korrigeeriv summa

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 15 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 15 lõikes 3 osutatud korrigeeriv summa, mida kohaldatakse linnaste puhul eelnevalt kindlaksmääratud eksporditoetuste suhtes, on esitatud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. detsembril 2004.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. november 2004

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

----

(1)ELT L 270, 21.10.2003, lk 78.

(2)EÜT L 147, 30.6.1995, lk 7. Μäärust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1431/2003 (ELT L 203, 12.8.2003, lk 16).

----

LISA

Komisjoni 29. novembri 2004. aasta määrusele, millega määratakse kindlaks linnaste eksporditoetuse korrigeeriv summa

NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

Numbrilised sihtkohakoodid on kindlaks määratud määrusega (EÜ) nr 2081/2003 (EÜT L 313, 28.11.2003, lk 11).

----

----

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 2050/2004,

29. november 2004,

millega kehtestatakse toetused teravilja- ja riisisektori toodetele, mida tarnitakse ühenduse ja riiklike toiduabiprogrammide raames

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. september 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõike 3 kolmandat lõiku,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 3072/95 riisituru ühise korralduse kohta, (2) eriti selle artikli 13 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rahvusvaheliste konventsioonide või teiste abiprogrammide raames ettenähtud ühenduse ja siseriikliku toiduabialase tegevuse ja ühenduse teiste mittetulunduslike varustamistegevuste puhul kohaldatakse teravilja- ja riisisektori toodete suhtes toetusi, mis on kindlaks määratud vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. detsembril 2004.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. november 2004

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

----

(1)ELT L 270, 21.10.2003, lk 78.

(2)EÜT L 329, 30.12.1995, lk 18. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 411/2002 (EÜT L 62, 5.3.2002, lk 27).

(3)EÜT L 288, 25.10.1974, lk 1.

----

LISA

Komisjoni 29. novembri 2004. aasta määrusele, millega kehtestatakse toetused teravilja- ja riisisektori toodetele, mida tarnitakse ühenduse ja riiklike toiduabiprogrammide raames

----

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Nõukogu

----

Teatis Euroopa Ühenduse ja India Vabariigi vahelise tolliküsimustes toimuva koostöö ja vastastikuse haldusabi lepingu jõustumise kohta

Euroopa Ühenduse ja India Vabariigi vaheline tolliküsimustes toimuva koostöö ja vastastikuse haldusabi leping (1) jõustus 1. novembril 2004, pärast lepingu artiklis 22 sätestatud toimingute lõpetamist 29. oktoobril 2004.

----

(1)ELT L 304, 30.9.2004, lk 25.

----

Komisjon

----

KOMISJONI OTSUS,

19. november 2004,

millega lõpetatakse Kanadas jõus olevatest veinide geograafiliste tähistega seotud kaubandustavadest tulenevate kaubandustakistuste uurimise menetlus

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 4388 all)

(2004/806/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3286/94, millega kehtestatakse ühenduse meetmed ühise kaubanduspoliitika vallas, et tagada rahvusvahelistest kaubanduseeskirjadest, eeskätt Maailma Kaubandusorganisatsiooni egiidi all kehtestatud eeskirjadest tulenevate ühenduse õiguste kasutamine, (1) eriti selle artikli 11 lõiget 1,

olles konsulteerinud nõuandekomiteega

ning arvestades järgmist:

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

Käesolevaga lõpetatakse Kanadas jõus olevatest veinide geograafiliste tähistega seotud kaubandustavadest tulenevate kaubandustakistuste uurimise menetlus.

Brüssel, 19. november 2004

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Pascal LAMY

----

(1)EÜT L 349, 31.12.1994, lk 71. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 356/95 (EÜT L 41, 23.2.1995, lk 3).

(2)EÜT C 124, 25.5.2002, lk 6.

(3)ELT L 170, 9.7.2003, lk 29.

(4)ELT L 35, 6.2.2004, lk 1.

(5)  Kahepoolse kokkuleppe artiklis 41 on sätestatud: käesolev leping jõustub teise kuu esimesel päeval pärast kuupäeva, mil lepinguosalised on vahetanud noodid, mis kinnitavad mõlema lepingupoole käesoleva lepingu jõustumiseks vajalike vastavate menetluste lõpetamist. Euroopa Ühenduse noot edastati 16. septembril 2003 ning Kanada vastus saadeti 26. aprillil 2004.

(6)  Tööstusministeerium avaldas korralduse, millega muudetakse kaubamärgiseaduse alajaotise 11.18 lõikeid 3 ja 4 (Order Amending Subsections 11.18(3) and (4) of the Trade-marks Act ) 2004. aasta 5. maiCanada Gazette’i II osas. Korraldus jõustus registreerimise kuupäeval ehk 22. aprillil 2004.

----

----

KOMISJONI OTSUS,

29. november 2004,

millega muudetakse otsust 97/252/EÜ seoses Venemaa ettevõtete lisamisega nende kolmandate riikide ettevõtete ajutistesse loeteludesse, millest liikmesriikidel on lubatud importida inimtoiduks ettenähtud piima ja piimatooteid

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 4445 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2004/807/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. juuni 1995. aasta otsust 95/408/EÜ vaheperioodiks nende kolmandate riikide ajutiste loetelude koostamise tingimuste kohta, millest liikmesriikidel on lubatud importida teatavaid loomseid saadusi, kalastussaadusi või elusaid kahepoolmelisi karploomi, (1) eriti selle artikli 2 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 97/252/EÜ lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

Artikkel 2

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 3. detsembrist 2004.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 29. november 2004

Komisjoni nimel

komisjoni liige

David BYRNE

----

(1)EÜT L 243, 11.10.1995, lk 17. Otsust on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2004/41/EÜ (ELT L 157, 30.4.2004, lk 33).

(2)EÜT L 101, 18.4.1997, lk 46. Otsust on viimati muudetud otsusega 2003/59/EÜ (EÜT L 23, 28.1.2003, lk 28).

(3)EÜT L 24, 30.1.1998, lk 9. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 882/2004 (ELT L 165, 30.4.2004, lk 1).

----

LISA

Lisasse tehakse vastavalt ISO-koodi tähestikjärjestusele järgmised kanded:

“País: Rusia / Země: Rusko / Land: Rusland / Land: Russland / Riik: Venemaa / Χώρα: Ρωσία / Country: Russia / Pays: Russie / Paese: Russia / Valsts: Krievija / Šalis: Rusija / Ország: Oroszország / Pajjiż: Russja / Land: Risland / Państwo: Rosja / País: Rússia / Krajina: Rusko / Država: Rusija / Maa: Venäjä / Land: Ryssland

----

Euroopa Keskpank

----

EUROOPA KESKPANGA SUUNIS,

16. juuli 2004,

Euroopa Keskpanga statistilise aruandluse nõuete kohta maksebilansi ja rahvusvahelise investeerimispositsiooni statistika ning rahvusvaheliste reservide skeemi valdkonnas

(EKP/2004/15)

(2004/808/EÜ)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artikleid 5.1, 12.1 ja 14.3,

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SUUNISE:

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas suunises kasutatakse järgmisi mõisteid:

Artikkel 2

RKPde statistikaga seotud kohustused

1.   RKPd teevad EKP-le kättesaadavaks andmed maksebilansitehingute ja välispositsioonide ning reservvarade positsiooni, muude välisvaluutavarade positsiooni, reservidega seotud kohustuste positsiooni ja välispositsioonide kohta, mis on vajalikud, et EKP saaks koostada euroala maksebilansi ja rahvusvahelise investeerimispositsiooni agregeeritud statistika ning rahvusvaheliste reservide skeemi. Andmed avalikustatakse kooskõlas II lisa tabelis 13 osutatud tähtaegadega.

2.   Andmetele lisatakse olulisemaid üksikjuhte ja läbivaatamise põhjusi käsitlev kergelt kättesaadav teave, kui selliste tähtsamate üksikjuhtude ja läbivaatamiste tõttu andmetesse tehtud parandused on olulised või kui seda nõuab EKP.

3.   Nõutavad andmed tehakse EKP-le kättesaadavaks kuu ja kvartali tehingute ning kvartali ja aasta positsioonide osas, nagu on sätestatud I, II ja III lisas. Need lisad vastavad kehtivatele rahvusvahelistele normidele, eelkõige IMFi maksebilansi käsiraamatu viiendale taastrükile. Eelkõige tehakse kättesaadavaks nõutavad andmed tehingute ja positsioonide kohta portfelliinvesteeringute varade osas euroala väärtpaberitega seoses, mis liigendatakse euroala residentidest emitentide sektorite lõikes, nagu on sätestatud I lisa punktides 1.1, 1.2 ja 3 ning II lisa tabelites 1, 2, 4 ja 5.

4.   Nõutavad andmed maksebilansi kohta tehakse kättesaadavaks kuude ja kvartalite kaupa. Maksebilansi kvartaalsed andmed peavad II lisa tabelis 9 osutatud osapoolte osas hõlmama geograafilist liigendust. Nõutavad andmed rahvusvaheliste reservide skeemi kohta tehakse kättesaadavaks selle kuu lõpu seisuga, mida andmed puudutavad. Nõutavad andmed rahvusvahelise investeerimispositsiooni kohta tehakse kättesaadavaks kvartalite ja aastate kaupa. Rahvusvahelise investeerimispositsiooni aastaandmed peavad II lisa tabelis 9 osutatud osapoolte osas hõlmama geograafilist liigendust.

5.   Euro kui investeerimisvääringu rahvusvahelise tähtsuse analüüsimiseks tuleb vääringute kaupa liigendatud andmed teha kättesaadavaks poolaasta kaupa kooskõlas II lisa tabeliga 6.

6.   Portfelliinvesteeringute kogumise süsteem peab alates märtsist 2008 vastama ühele VI lisas toodud tabelis osutatud mudelile, alustades andmetest jaanuari 2008 tehingute ja 2007. aasta lõpu positsioonide kohta.

Artikkel 3

Tähtajalisus

1.   Euroala kuumaksebilansi jaoks vajalikud andmed tehakse EKP-le kättesaadavaks 30. tööpäeval enne tööpäeva lõppu pärast selle kuu lõppu, mida andmed puudutavad.

2.   Kvartaalseks kokkuvõtuks vajalikud andmed euroala maksebilansi kohta tehakse EKP-le kättesaadavaks kolme kuu jooksul pärast selle kvartali lõppu, mida andmed puudutavad.

3.   Kokkuvõtuks vajalikud eurosüsteemi rahvusvaheliste reservide skeemi andmed tehakse EKP-le kättesaadavaks kolme nädala jooksul pärast selle kuu lõppu, mida andmed puudutavad.

4.   Alates 1. jaanuarist 2005 tehakse kvartaalseks kokkuvõtuks vajalikud andmed rahvusvahelise investeerimispositsiooni kohta EKP-le kättesaadavaks kolme kuu jooksul pärast selle kvartali lõppu, mida andmed puudutavad.

5.   Andmete kokkuvõtuks vajalikud aastaandmed euroala rahvusvahelise investeerimispositsiooni kohta tehakse EKP-le kättesaadavaks üheksa kuu jooksul pärast selle aasta lõppu, mida andmed puudutavad.

6.   Emissiooni vääringu ja emitendi sektori kaupa liigendatud andmed tehingute ja positsioonide kohta võlakirjade osas tehakse EKP-le kättesaadavaks kuue kuu jooksul pärast selle perioodi lõppu, mida andmed puudutavad.

7.   Euroala maksebilanssi ja rahvusvahelist investeerimispositsiooni puudutavad parandused tuleb teha EKP-le kättesaadavaks vastavalt IV lisas sätestatud ajakavale.

8.   Nende andmete siseriiklik kogumine korraldatakse nimetatud tähtaegadest kinni pidades.

Artikkel 4

Koostöö pädevate ametiasutustega, mis ei ole RKPd

1.   Kui osa või kõigi artiklis 2 kirjeldatud andmete allikateks on pädevad ametiasutused, mis ei ole RKPd, kehtestavad RKPd kohase viisi koostööks nende asutustega, et tagada andmete edastamiseks püsistruktuur, mis vastab EKP normidele, eelkõige andmete kvaliteedi osas, ja muudele nõuetele, mis on sätestatud käesolevas suunises, kui sama tulemus pole juba saavutatud siseriiklike õigusaktidega.

2.   Maksebilansi finantskonto, sellega seotud tulu ja rahvusvahelise investeerimispositsiooni osas vastutavad RKPd nendes valdkondades põhimõtete, metodoloogia ja andmete kogumise, koostamise, analüüsi ja edastamise järgimise ja arendamise tagamise eest.

3.   Kui konfidentsiaalsetena märgitud statistiliste andmete allikaks on pädevad ametiasutused, mis ei ole RKPd, kasutab EKP vastavat teavet ainuüksi EKPSiga seotud statistiliste ülesannete täitmiseks, kui andmeesitaja või andmed esitanud muu füüsiline või juriidiline isik, üksus või filiaal, eeldusel et ta on identifitseeritav, ei ole andnud otseselt nõusolekut kõnesoleva teabe kasutamiseks muudel eesmärkidel.

Artikkel 5

Edastamise nõuded

Nõutav statistiline teave tuleb teha EKP-le kättesaadavaks vormis, mis vastab IV lisas sätestatud nõuetele.

Artikkel 6

Statistilise teabe kvaliteet

1.   Ilma et see piiraks V lisas sätestatud EKP järelevalve ülesandeid, tagavad RKPd EKP-le kättesaadavaks tehtava statistilise teabe kvaliteedi järelevalve ja hindamise koostöös muude pädevate ametiasutustega, mis ei ole RKPd, artikli 4 kohaselt, kui see on asjakohane. Samamoodi hindab EKP andmeid, mis puudutavad euroala maksebilansi ja rahvusvahelise investeerimispositsiooni statistikat ning rahvusvahelisi reserve. Hindamine peab olema õigeaegne. EKP juhatus esitab igal aastal EKP nõukogule aruande andmete kvaliteedi kohta.

2.   Hinnang portfelliinvesteeringute tehingute ja positsioonide ning seonduva tulu andmete kvaliteedile peab põhinema piisaval CSDB väärtpaberite teabel. EKP, kes on CSDB haldaja, peab alates juunist 2006 kontrollima, et väärtpaberite teabe kajastamine on piisav, et võimaldada RKPdel või asjakohastel juhtudel muudel ametiasutustel täielikult täita käesolevas suunises määratletud kvaliteedikriteeriume.

3.   Andmete esitamiseks portfelliinvesteeringute varade euroala väärtpaberite tehingute ja positsioonide kohta, liigendatuna euroala residentidest emiteerijate sektori lõikes, võib kasutada prognoose, kuni väärtpaberite kaupa portfelliinvesteeringu andmete kogumise süsteem muutub kohustuslikuks.

4.   Andmete esitamiseks portfelliinvesteeringute emissiooni vääringu kohta võib kasutada prognoose, kuni väärtpaberite kaupa portfelliinvesteeringu andmete kogumise süsteem muutub kohustuslikuks.

5.   EKP poolne statistilise teabe kvaliteedi järelevalve võib hõlmata andmetes tehtud paranduste kontrolli: esiteks selleks, et võtta arvesse statistilise teabe viimane hindamine, seeläbi parandades kvaliteeti; teiseks, et tagada võimalikult suurel määral vastavate maksebilansi kirjete vaheline järjepidevus igal erineval aruandeperioodil.

Artikkel 7

Lihtsustatud menetlus muudatuste tegemiseks

Võttes arvesse STC seisukohti, on EKP juhatusel õigus teha tehnilisi muudatusi käesoleva suunise lisadesse, kui sellega ei muudeta raampõhimõtteid ega mõjutata liikmesriikide andmeesitajate aruandluskoormust.

Artikkel 8

Kehtetuks tunnistamine

Suunis EKP/2003/7 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 9

Jõustumine

Käesolev suunis jõustub 1. septembril 2004.

Artikkel 10

Adressaadid

Käesolev suunis on adresseeritud osalevate liikmesriikide keskpankadele.

Frankfurt Maini ääres, 16. juuli 2004

EKP nõukogu nimel

EKP president

Jean-Claude TRICHET

----

(1)EÜT L 318, 27.11.1998, lk 8.

(2)ELT C 292, 30.11.2004.

(3)ELT L 131, 28.5.2003, lk 20.

----

I LISA

Euroopa Keskpanga statistilised nõuded

1.   Maksebilansi statistika

Euroopa Keskpank (EKP) nõuab maksebilansi statistikat kahe sagedusega: kuiselt ja kvartaalselt vastavate kalendriperioodide kohta. Aastaandmed koostatakse vastava aasta kohta liikmesriigi kvartali aruannetes esitatud andmete summeerimise teel. Maksebilansi statistika peaks olema võimalikult suurel määral kooskõlas muu statistikaga, mis esitatakse rahapoliitika teostamise jaoks.

1.1.   Maksebilansi kuustatistika

Eesmärk

Euroala kuise maksebilansi eesmärgiks on tuua välja põhikirjed, mis mõjutavad monetaartingimusi ja valuutaturgusid (vt II lisa tabel 1).

Nõuded

On oluline, et andmed oleksid sobivad kasutamiseks euroala maksebilansi arvutamisel.

Arvestades kuise maksebilansi andmete esitamise lühikest tähtaega, andmete suurt koondatust ning nende kasutamist rahapoliitika eesmärkidel ja valuutatehinguteks, lubab EKP teatavat kõrvalekaldumist rahvusvahelistest normidest (vt käesoleva suunise artikli 2 lõiget 3), kui see on vältimatu. Täielik tekke või tehingupõhine kajastamine ei ole nõutav. Kokkuleppel EKPga võivad riikide keskpangad (RKPd) esitada andmeid jooksev- ja finantskonto kohta arvelduspõhiselt. Tähtajast kinnipidamise vajaduse korral aktsepteerib EKP hinnangulisi või esialgseid andmeid.

Kõik laiemad tehingute kategooriad tuleb esitada varade ja kohustustena (või jooksevkonto kirjete puhul kreediti või deebetina). Üldiselt nõuab see RKPdelt maksebilansitehingute puhul muude euroala liikmesriikide residentidega tehtud tehingute ja euroalaväliste tehingute eristamist. RKPd teevad seda ühetaoliselt.

Kui euroala liikmed muutuvad, nõutakse RKPdelt euroala riikide koosseisu määratluse muutmist alates kuupäevast, kui liikmelisuse muudatus toimub. Parima hinnangu andmist laienenud euroala hõlmavate tagasivaateliste andmete kohta nõutakse nii eelmise koosseisu euroala RKPdelt kui ka uu(t)elt osaleva(te)lt liikmesriigilt/liikmesriikidelt.

Euroala kuuandmete sisukaks koondamiseks portfelliinvesteeringute valdkonnas nõutakse euroala residentide emiteeritud väärtpaberite tehingute ja mitte-euroala residentide emiteeritud väärtpaberite tehingute eristamist. Euroala portfelliinvesteeringute varade netotehingute statistika koostatakse aruannetes esitatud mitte-euroala residentide emiteeritud väärtpaberite netotehingute koondamisega. Euroala portfelliinvesteeringute kohustuste netotehingute statistika koostatakse kõigi riigi kohustuste netotehingute ja euroala residentide emiteeritud ja ostetud väärtpaberite netotehingute konsolideerimisega.

Analoogset aruandlusnõuet ja koondandmete koostamismeetodit kohaldatakse ka portfelliinvesteeringute tulu kohta.

Maksebilansi andmete koostamiseks rahapoliitilistel eesmärkidel nõutakse RKPdelt andmete esitamist institutsionaalse sektori lõikes. Kuu maksebilansi puhul on sektoriteks liigendus järgmine:

Maksebilansi koostamiseks sektorite lõikes, mis võimaldab monetaarse ülevaate koostamist, nõutakse RKPdelt käesoleva suunise II lisa tabelis 13 sätestatud kuupäevast alates andmete esitamist netotehingute kohta euroala residentide emiteeritud väärtpaberitesse tehtud portfelliinvesteeringutega, mis on liigendatud institutsionaalse sektori lõikes, kuhu emitent kuulub. Lisaks sellele hõlmavad portfelliinvesteeringute kohustused liigendust siseriiklike emitentide institutsionaalse sektori lõikes.

Euroala portfelliinvesteeringute kohustuste netotehingute statistika sektorite lõikes koostatakse seejärel vastavate sektorite kõigi riigi netokohustuste ja vastavate euroala residentide emiteeritud ja ostetud väärtpaberite netotehingute konsolideerimisega.

Alates märtsist 2008 jaanuariga 2008 seonduvate tehingute osas koguvad RKPd (ja teised pädevad siseriiklikud ametiasutused, kui on) portfelliinvesteeringuandmeid vastavalt ühele VI lisas toodud tabelis kirjeldatud näidisele.

1.2.   Maksebilansi kvartalistatistika

Eesmärk

Euroala kvartaalse maksebilansi eesmärgiks on pakkuda üksikasjalikumat teavet, et võimaldada maksebilansitehingute täiendavat analüüsi. Seda statistikat saab kasutada eelkõige euroala sektorite ja finantskontode jaoks ja Euroopa Liidu/euroala maksebilansi ühiseks avaldamiseks koostöös Euroopa Ühenduste Komisjoniga (Eurostat).

Nõuded

Maksebilansi kvartalistatistika vastab võimalikult suurel määral rahvusvahelistele normidele (vt käesoleva suunise artikli 2 lõige 3). Maksebilansi kvartalistatistika nõutav liigendus on esitatud II lisa tabelis 2. Ühtlustatud põhimõtted ja mõisted, mida kasutatakse kapitali ja finantskonto puhul, on sätestatud III lisas.

Kvartaalse jooksevkonto liigendus on sarnane jaotusega, mida nõutakse kuuandmete puhul. Tulude puhul on vaja üksikasjalikumat liigendust kvartaalselt.

Finantskonto “muude investeeringute” puhul järgib EKP Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) maksebilansi käsiraamatu viiendas taastrükis (edaspidi BPM5) esitatud nõudeid. Liigenduses on samuti muudatus (st esmatähtis on sektor). See sektoriteks jaotus on vastavuses BPM5 jaotusega, kus esmatähtsad on instrumendid. Sarnaselt BPM5-ga eristatakse sularaha ja hoiused laenudest ja muudest investeeringutest.

RKPdelt nõutakse maksebilansi kvartalistatistikas osalevate liikmesriikidega tehtud tehingute ja kõikide muude maksebilansitehingute eristamist. Nagu kuuandmete puhul, nõutakse ka kvartaliandmete puhul portfelliinvesteeringute valdkonnas euroala residentide emiteeritud väärtpaberite tehingute ja mitte-euroala residentide emiteeritud väärtpaberite tehingute eristamist. Euroala portfelliinvesteeringute varade netotehingute statistika koostatakse aruannetes esitatud mitte-euroala residentide emiteeritud väärtpaberite netotehingute koondamisega. Euroala portfelliinvesteeringute kohustuste netotehingud koostatakse kõigi riigi kohustuste netotehingute ja euroala residentide emiteeritud ja ostetud väärtpaberite netotehingute konsolideerimisega.

Analoogset aruandlusnõuet ja koondandmete koostamismeetodit kohaldatakse ka portfelliinvesteeringute tulu kohta.

Otseinvesteeringute kohta nõutakse RKPdelt igal kvartalil aruannet liigenduses “Rahaloomeasutused (välja arvatud keskpangad)/mitte-rahaloomeasutused”. “Portfelliinvesteeringu varade” ja “muude investeeringute” kohta esitatavate aruannete liigendus institutsionaalsete sektorite lõikes järgib IMFi standardkomponente ja hõlmab järgmist: i) rahandusasutused; ii) rahaloomeasutused (välja arvatud keskpangad); iii) valitsussektor ja iv) muud sektorid.

Euroala portfelliinvesteeringute kohustuste netotehingute statistika koostamiseks euroala residentidest emitentide sektori lõikes on kvartaliandmete nõuded sarnased kuu maksebilansi nõuetega.

Euroala maksebilansi puhul nõutakse andmeid tekkepõhise investeerimistulu kohta kvartaalselt. Kooskõlas riikliku arvepidamise süsteemiga (System of National Accounts) soovitab BPM5, et intressi tuleks kajastada tekkepõhiselt. See nõue mõjutab jooksevkontot (investeerimistulu) ja finantskontot.

2.   Rahvusvaheliste reservide skeem

Eesmärk

Rahvusvaheliste reservide skeem on kuuaruanne RKPde ja EKP reservvarade, muude välisvaluutavarade ja reservidega seotud kohustuste kohta, mis koostatakse vastavalt IMFi/Rahvusvaheliste Arvelduste Panga (BIS) ühisele skeemile “Rahvusvaheliste reservide ja välisvaluuta likviidsuse” kohta. See teave täiendab andmeid reservvarade kohta, mis on hõlmatud euroala maksebilansi ja rahvusvahelise investeerimispositsiooni statistikas.

Nõuded

Euroala reservvarad on EKP (“koondatud reservid”) ja RKPde (“koondamata reservid”) väga likviidsed, turukõlblikud ja krediidivõimelised nõuded mitte-euroala residentide vastu, mis on vääringustatud välisvaluutas (st muudes vääringutes peale euro), kuld, reservipositsioonid IMFis ja SDR positsioonid. Nende hulka võivad kuuluda ka tuletisinstrumentide positsioonid. Reservvarad koostatakse brutona, tasaarveldamata reservidega seotud kohustusi. RKPdelt nõutavate andmete liigendus on esitatud II lisa tabeli 3 punktis I.A.

Välisvaluutades vääringustatud eurosüsteemi varad, mis ei vasta sellele määratlusele, s.o i) nõuded euroala residentide vastu; ja ii) nõuded mitte-euroala residentide vastu, mis ei vasta likviidsuse, turukõlblikkuse ja krediidivõime kriteeriumidele, kajastatakse rahvusvaheliste reservide skeemi kirje “muud välisvaluutavarad” all (II lisa tabeli 3 punkt I.B).

Eurodes vääringustatud nõudeid mitteresidentide vastu ja osalevate liikmesriikide valitsuste välisvaluutade saldosid ei käsitleta reservvaradena; need summad kajastatakse “muude investeeringute” all, kui nad kajastavad nõudeid mitte-euroala residentide vastu.

Vastavalt II lisa tabeli 3 punktidele II–IV esitatakse täiendavalt teave eurosüsteemi teadaolevate ja tingimuslike lühiajaliste netorahavoogude kohta, mis on seotud eurosüsteemi reservvarade ja muude välisvaluutavaradega, mis on nn “reservidega seotud kohustused”.

3.   Rahvusvahelise investeerimispositsiooni statistika

Eesmärk

Rahvusvaheline investeerimispositsioon on euroala kui terviku välisvarade ja -kohustuste aruanne rahapoliitika ja valuutaturu analüüsiks. Eelkõige aitab see kaasa liikmesriikide välise haavatavuse hindamisele ja raha hoidva sektori likviidse välisvara hoiuste arengute jälgimisele. See statistiline teave on kesksel kohal teiste riikide konto koostamisel euroala kvartali finantskontode all ja võib olla abiks ka maksebilansi voogude koostamisel.

Nõuded

EKP nõuab rahvusvahelise investeerimispositsiooni statistikat kvartali ja aasta kohta perioodi lõpu seisuga.

Rahvusvahelise investeerimispositsiooni andmed vastavad võimalikult suurel määral rahvusvahelistele normidele (vt käesoleva suunise artikli 2 lõige 3). EKP koostab rahvusvahelise investeerimispositsiooni euroala kui terviku kohta. Euroala rahvusvahelise investeerimispositsiooni liigendus on esitatud II lisa tabelis 4.

Rahvusvaheline investeerimispositsioon näitab vaatlusperioodi lõpu finantspositsioone, mille väärtust hinnatakse perioodi lõpu hindades. Positsioonide väärtus saab muutuda järgmiste tegurite tõttu. Esiteks, ühe osa väärtuse muutusest vaatlusperioodil tingivad finantstehingud, mis on toimunud ja kajastatud maksebilansis. Teiseks, osa positsioonide muutustest antud perioodi alguses ja lõpus põhjustavad näidatud finantsvarade ja -kohustuste hinnamuutused. Kolmandaks, juhul kui positsioonid ei ole vääringustatud arvestusühikutes, mida kasutatakse rahvusvahelise investeerimispositsiooni jaoks, mõjutavad väärtusi ka vahetuskursi muutused muude valuutade suhtes. Lõpuks käsitletakse muid muudatusi, mis ei ole tingitud eespool toodud teguritest, “muude korrigeerimistena”.

Euroala finantsvoogude ja -positsioonide nõuetekohane vastavusseviimine nõuab muutuste eristamist, mis tulenevad hinnast, vahetuskursi muutustest ja muudest korrigeerimistest.

Rahvusvahelise investeerimispositsiooni kajastamine peaks olema võimalikult lähedane maksebilansi kvartalivoogude omale. Põhimõtted, mõisted ja liigendused on kooskõlas nendega, mida kasutatakse maksebilansi kvartalivoogude puhul. Niivõrd kui võimalik, peaksid rahvusvahelise investeerimispositsiooni andmed olema vastavuses muu statistikaga, näiteks rahandus- ja pangandusstatistikaga, finantsarvestusega ja riikliku arvepidamisega.

Kuu ja kvartali maksebilansi puhul nõutakse RKPdelt rahvusvahelise investeerimispositsiooni statistikas osalevate liikmesriikide suhtes esinevate positsioonide eristamist kõigist muudest välispositsioonidest. Portfelliinvesteeringute kontodel nõutakse euroala residentide emiteeritud väärtpaberite positsioonide ja mitte-euroala residentide emiteeritud väärtpaberite positsioonide eristamist. Euroala portfelliinvesteeringute netovarade statistika koostatakse aruannetes esitatud mitte-euroala residentide emiteeritud väärtpaberite netovarade koondamisega. Euroala portfelliinvesteeringute netokohustuste statistika koostatakse kõigi riigi netokohustuste ja euroala residentide emiteeritud ja ostetud väärtpaberite netopositsioonide konsolideerimisega.

RKPdelt nõutakse kvartali- ja aastapositsioonide esitamist “otseinvesteeringute”, “varadesse tehtud portfelliinvesteeringute” ja “muude investeeringute” kohta sama sektoriliigendusega nagu maksebilansi kvartalivoogude puhul.

Selleks, et EKP saaks koostada euroala portfelliinvesteeringute netokohustuste liigenduse sektorite lõikes, on nõuded RKPdele rahvusvahelise investeerimispositsiooni andmete kohta samad nagu maksebilansi voogude puhul, arvestades käesoleva suunise artikli 2 lõike 6 sätteid.

Rahvusvahelise investeerimispositsiooni portfelliinvesteeringute varad ja kohustused koostatakse üksnes positsiooniandmete alusel.

Alates märtsi lõpust 2008 koguvad RKPd (ja teised pädevad siseriiklikud ametiasutused, kui on) vähemalt kvartaalselt portfelliinvesteeringute varade ja kohustuste positsioonid väärtpaberite kaupa vastavalt VI lisas olevas tabelis toodud näidistele.

----

II LISA

NÕUTAVAD JAOTUSED

TABEL 1

Riikide kuu andmed euroala maksebilansi jaoks (1)

TABEL 2

Riikide kvartali andmed euroala maksebilansi jaoks (3)

TABEL 3

Eurosüsteemi kuised rahvusvahelised reservid; euroala reservidega seotud kohustused

I.   Ametlikud reservvarad ja muud välisvaluutavarad (ligikaudne turuhind)

II.   Teadaolevad lühiajalised välisvaluutavarade netoväljavood (nimiväärtus)

III.   Tingimuslikud lühiajalised välisvaluutavarade netoväljavood (nimiväärtus)

IV.   Memokirjed

TABEL 4

Riikide kvartali andmed euroala rahvusvahelise investeerimispositsiooni jaoks (5)

TABEL 5

Riikide aasta andmed euroala rahvusvahelise investeerimispositsiooni jaoks (7)

TABEL 6

Euro kui investeerimisvääringu rahvusvahelise tähtsuse analüüsiks vajalik võlaväärtpaberite statistika (9)

TABEL 7

Riikide kvartaliandmed euroala maksebilansi jaoks geograafilises liigenduses (10)

TABEL 8

Riikide aastaandmed euroala rahvusvahelise investeerimispositsiooni jaoks geograafilises liigenduses (11)

TABEL 9

EKP geograafiline liigendus kvartali maksebilansi voogude ja aasta rahvusvahelise investeerimispositsiooni andmete jaoks

TABEL 10

Euroala liikmesriikide osaks olevad territooriumid või nendega seotud riigid

TABEL 11

Offshore-keskuste loetelu EKP geograafilise liigenduse jaoks kvartali maksebilansi voogude ja aasta rahvusvahelise investeerimispositsiooni andmete osas

TABEL 12

Rahvusvaheliste keskuste (17) loetelu EKP geograafilise liigenduse jaoks kvartali maksebilansi voogude ja aasta rahvusvahelise investeerimispositsiooni andmete osas

1.   Euroopa Liidu institutsioonid

1.1.   Põhilised Euroopa Liidu institutsioonid, asutused ja üksused (v.a EKP)

1.2.   Muud eelarvelised Euroopa Liidu institutsioonid, asutused ja üksused

2.   Rahvusvahelised organisatsioonid

2.1.   Rahvusvahelised rahandusorganisatsioonid

2.2.   Rahvusvahelised rahandusega mitteseotud organisatsioonid

2.2.1.   Põhilised ÜRO organisatsioonid

2.2.2.   Muud ÜRO organisatsioonid

2.2.3.   Muud põhilised rahvusvahelised institutsioonid, asutused ja üksused (v.a EKP)

2.2.4.   Muud rahvusvahelised organisatsioonid

TABEL 13

Nõuete ja tähtaegade kokkuvõte

----

(1)

(2)  Sektorite liigendus põhineb i) euroala väliste portfelliinvesteeringu varade euroala valdajatel (extra); ja ii) euroala portfelliinvesteeringu varade ja portfelliinvesteeringute kohustuste euroala emiteerijatel (intra).

(3)

(4)  Sektorite liigendus põhineb i) euroala väliste portfelliinvesteeringu varade euroala valdajatel (extra); ja ii) euroala portfelliinvesteeringu varade ja portfelliinvesteeringute kohustuste euroala emiteerijatel (intra).

(5)

(6)  Sektorite liigendus põhineb i) euroala väliste portfelliinvesteeringu varade euroala valdajatel (extra); ja ii) euroala portfelliinvesteeringu varade ja portfelliinvesteeringute kohustuste euroala emiteerijatel (intra).

(7)

(8)  Sektorite liigendus põhineb i) euroala väliste portfelliinvesteeringu varade euroala valdajatel (extra); ja ii) euroala portfelliinvesteeringu varade ja portfelliinvesteeringute kohustuste euroala emiteerijatel (intra).

(9)

(10)  Step 3 osutab tabelis 9 täpsustatud geograafilisele liigendusele.

(11)  Step 3 osutab tabelis 9 täpsustatud geograafilisele liigendusele.

(12)  Vaata tabeli 12 osutusi. Liigendust ei ole vaja.

(13)  Liigendust ei ole vaja.

(14)  Kohustuslik ainult maksebilansi finantskonto, seonduva tulukonto ja rahvusvahelise investeerimispositsiooni jaoks. Jooksevkonto (v.a tulu) voogude kohta offshore-keskuste suhtes tuleb aruanne esitada eraldi või jääkkirjena. Vaata tabeli 11 osutusi. Liigendust ei ole vaja.

(15)  Vaata tabeli 12 osutusi. Liigendust ei ole vaja.

(16)  Arvutatakse jääk (riigi koguandmetest euroala maksebilansi/rahvusvahelise investeerimispositsiooni kirjes jäetakse välja eespool loetletud osapooltele vastavad summad).

(17)  Põhineb Euroopa Komisjoni (Eurostat) maksebilansi käsiraamatul (BoP vademecum).

----

III LISA

Maksebilansi ja rahvusvahelise investeerimispositsiooni statistikas ning rahvusvaheliste reservide skeemis kasutatavad põhimõtted ja mõisted

Euroala sisuka koondvälisstatistika koostamiseks on määratletud põhimõtted ja mõisted maksebilansi statistika (tulu-, kapitali- ja finantskonto), rahvusvahelise investeerimispositsiooni statistika ja rahvusvaheliste reservide skeemi valdkonnas. Need põhimõtted ja mõisted põhinevad Euroopa Keskpanga (EKP) nõukogu poolt heakskiidetud niinimetatud rakenduspaketil (juuli 1996) ja täiendavatel dokumentidel. Nende põhimõtete ja mõistete formuleerimisel on kasutatud kehtivaid rahvusvahelisi norme, nagu Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) maksebilansi käsiraamatu viies taastrükk (edaspidi “BPM5”) ja IMFi/Rahvusvaheliste Arvelduste Panga rahvusvaheliste reservide ja välisvaluuta likviidsuse skeem. Kõige tähtsamad ühtlustamise ettepanekud on loetletud allpool kooskõlas EKP metodoloogiliste märkustega “Balance of payments and international investment position of the euro area (including reserves)” kohta, mis on avaldatud EKP veebilehel: http://www.euro.ecb.int EKP avaldatud European Union balance of payments/international investment position statistical methods (“Euroopa Liidu maksebilansi/rahvusvahelise investeerimispositsiooni statistika metoodika”, edaspidi) “B.o.P. Book”) 2. ja 3. peatükk sisaldavad täiendavaid juhiseid. Seda korrigeeritakse igal aastal ja see on kättesaadav nii veebilehel kui trükitud kujul.

1.   Valitud kirjete põhimõtted ja mõisted

1.1.   Investeerimistulu (vt ka B.o.P. Book punkt 3.4)

Investeerimistulu hõlmab euroala residentide omandis olevatest mitte-euroala finantsvaradest tulenevat tulu (kreedit) ja, vastupidi, mitte-euroala residentide omanduses olevatest euroala finantsvaradest tulenevat tulu (deebet). Kui (kapitali)osaluselt saadav kasum ja kahjum on eraldi tuvastatavad, ei liigitata neid investeerimistuluna, vaid investeeringu väärtuse muutusena turuhinna muutuse tõttu.

Investeerimistulu hõlmab tulu, mis saadakse otseinvesteeringutest, portfelliinvesteeringutest ja muudest investeeringutest ning eurosüsteemi reservvaradest. Intressimäära tuletisinstrumentidega seotud netorahavood kajastatakse siiski “tuletisinstrumentide” all finantskontol. Reinvesteeritud tulu kajastatakse “otseinvesteeringute tulu” all. See on määratletud otseinvesteerija osana otseinvesteeringuettevõtte teenitud konsolideeritud kogukasumist antud vaatlusperioodil (pärast maksude, intressi ja väärtuse languse arvestamist) miinus vaatlusperioodil väljamaksmisele kuuluvad dividendid, isegi kui dividendid on seotud eelmistel perioodidel teenitud kasumiga.

Maksebilansi kuu ja kvartaliandmete nõuded on peaaegu identsed BPM5-s määratletud IMFi standardkomponentidega. Peamiseks erinevuseks on, et EKP ei nõua otseinvesteeringute põhikapitalilt saadava tulu liigendust jaotatud ja jaotamata kasumiks.

Intressitulu kajastatakse tekkepõhiselt (see ei ole nõutav kuuandmete puhul). Dividendid kajastatakse selle kuupäeva seisuga, mil nad kuuluvad väljamaksmisele. Reinvesteeritud tulu kajastatakse perioodil, mil see teenitakse.

1.2.   Kapitalikonto (vt ka B.o.P. Book punkt 3.6)

Kapitalikonto hõlmab kapitaliülekandeid ja mittetoodetud mittefinantsvarade soetamisi/realiseerimisi. Jooksevülekanded kajastatakse jooksevkonto all. Kapitaliülekannete koosseisu kuuluvad i) põhivara omandiõiguse ülekanded; ii) põhivara soetamise või realiseerimisega seotud või sellest tingitud kapitali ülekanded ja iii) võlausaldajate poolt kohustuste tühistamine ilma tasu vastu saamata. Kapitaliülekanded võivad olla rahalises või mitterahalises vormis (näiteks võlgade kustutamine). Jooksev ja kapitaliülekannete vaheline praktiline erinevus põhineb ülekande kasutamisel saajariigis. Mittetoodetud mittefinantsvarade soetamine/realiseerimine hõlmab peamiselt immateriaalseid varasid nagu patendid, rendi-/liisinglepingud või muud ülekantavad lepingud. Kapitalikonto selle kirje all kajastatakse üksnes selliste varade ost/müük, mitte nende kasutus.

Kui kapitalikonto IMFi standardkomponendid hõlmavad jaotust “valitsussektoriks” ja “muudeks sektoriteks” (koos täiendava liigendusega), siis EKP koostab üksnes kindlasummalise kapitalikonto ilma liigenduseta.

1.3.   Otseinvesteeringud (vt ka B.o.P. Book punkt 3.7)

Otseinvesteeringud on rahvusvaheliste investeeringute liik, mis kajastab ühes majanduses residendiks oleva üksuse eesmärki saavutada püsiv majandushuvi muus majanduses residendiks olevas ettevõttes. Euroala maksebilansi/rahvusvahelise investeerimispositsiooni puhul kohaldatakse otseinvesteerimise suhte, st püsiva majandushuvi olemasolu määramiseks kooskõlas rahvusvaheliste standarditega (IMF) “10 % osaluse kriteeriumit”. Selle kriteeriumi alusel saab esineda otseinvesteerimise suhe mitme seotud ettevõtte vahel, olenemata sellest, kas seos on ühe või mitme ahelana. See saab laieneda ka otseinvesteeringuettevõtte tütarettevõtetele, alltütarettevõtetele ja sidusettevõtetele. Kui otseinvesteering on kindlaks tehtud, kajastatakse kõik edasised finantsvood/positsioonid seotud üksuste vahel/suhtes otseinvesteeringu tehingute/positsioonidena. (1)

IMFi normide ja Eurostat/OECD suuniste kohaselt kajastatakse euroala otseinvesteerimise suhted valdussuhte põhimõttel (directional principle), mis tähendab seda, et euroala residendist otseinvestori ja mitteeuroala otseinvesteeringuettevõtete vahelised finantstehingud liigitatakse “otseinvesteeringutena välismaal”. Vastupidi, residendist otseinvesteeringuettevõtete ja mitteeuroala otseinvesteerijate vahelised finantstehingud liigitatakse euroala maksebilansi “otseinvesteeringud andmeesitaja majanduses” kirje alla.

Otseinvesteeringute alla kuuluvad põhikapital, reinvesteeritud tulu ja “muu kapital”, mis on seotud mitmesuguste võlatehingutega ettevõtete vahel. Põhikapital hõlmab ka filiaalide, tütar- ja sidusettevõtete põhikapitali. Reinvesteeritud tulu koosneb vastaskirjest otseinvestori osa kohta tulust, mida tütar- või sidusettevõtted ei jaota dividendidena, ja filiaalide tulust, mida ei kanta üle otseinvestorile ja mis kajastatakse “investeerimistulu” all. “Muu kapital” hõlmab kõiki seotud ettevõtete vahelisi finantstehinguid (kapitali sisse ja väljalaenamine) – sealhulgas võlaväärtpabereid ja tarnija krediiti (st kaubanduskrediiti) – otseinvestorite ja tütarettevõtete, filiaalide, sidusettevõtete vahel.

Otseinvesteeringute positsioonide väärtuse hindamiseks soovitatakse rahvusvaheliselt kasutada turuhindu. Seda lähenemist kohaldatakse põhikapitali positsioonide hindamisel börsidel noteeritud otseinvesteeringuettevõtjate puhul. Vastupidisel juhul, otseinvesteeringute puhul noteerimata ettevõtetesse hinnatakse aktsiakapitali väärtust raamatupidamises kajastatud väärtuse alusel, kasutades ühist määratlust, mis hõlmab järgmisi raamatupidamiskirjeid:

Memokirjetena on nõutavad sama ühist määratlust kasutades raamatupidamislikud väärtused ka otseinvesteeringuettevõtjate põhikapitali positsioonide osas.

EKP/komisjoni (Eurostat) välismaiste otseinvesteeringute rakkerühma ühise töö tulemusel anti mõned soovitused, mille eesmärgiks oli metoodika ja tavade ühtlustamine liikmesriikides. Peamised soovitused on kokku võetud tabelis 1.

1.4.   Portfelliinvesteeringud (vt ka B.o.P. Book punkt 3.8)

Euroala portfelliinvesteeringute konto sisaldab i) omandiväärtpabereid ja ii) võlaväärtpabereid võlakirjade ja rahaturuinstrumentide kujul, kui neid ei liigitata otseinvesteeringuteks või reservvaradeks. Tuletisinstrumendid, samuti tagasiostulepingud ja väärtpaberite väljalaenud ei kuulu portfelliinvesteeringute hulka.

Kirje “omandiväärtpaberid” hõlmab kõiki instrumente, mis esindavad nõudeid kapitaliettevõtete jääkväärtuse vastu pärast kõikide võlausaldajate nõuete rahuldamist. Aktsiad, osad, eelisaktsiad, osalustõendid ja muud sarnased dokumendid tähendavad põhikapitali omamist. Need hõlmavad ka kollektiivsete investeerimisasutuste, näiteks investeerimisfondide, aktsiatehinguid/-positsioone.

Võlakirjad on väärtpaberid, mis on emiteeritud esialgse kustutusajaga üle ühe aasta ja mis annavad valdajale tavaliselt i) tingimusteta õiguse kindlale rahalisele tulule või lepinguga kindlaksmääratud muutuvale rahalisele tulule (intressi maksmine sõltub võlgniku tulust); ja ii) tingimusteta õiguse kindlale summale põhiosa tagasimaksmisel kindlaksmääratud kuupäeval või kuupäevadel.

Erinevalt võlakirjadest on rahaturuinstrumendid väärtpaberid, mis on emiteeritud esialgse kustutusajaga kuni üks aasta. Üldiselt annavad nad valdajale tingimusteta õiguse saada määratud, kindla rahasumma kindlaksmääratud kuupäeval. Nende instrumentidega kaubeldakse tavaliselt alakursiga reguleeritud turgudel; alakurss sõltub intressimäärast ja kustutuspäevani jäänud ajast.

Portfelliinvesteeringute ja investeerimisandmete kogumise süsteemide rakkerühma aruandele järgnesid siseriiklikud uuringud võimaluse kohta koguda andmeid väärtpaberite kaupa euroala põhiselt. Neid uuringuid teostasid tollased 15 liimesriiki ja lepiti kokku koguda vähemalt kvartaalseid andmeid portfelliinvesteeringute positsioonide kohta euroalal väärtpaberite kaupa. Selle kokkuleppega kehtestati neli mudelit portfelliinvesteeringute statistika kogumiseks, nagu on osutatud VI lisa tabelis.

Euroala portfelliinvesteeringute netokohustuste sektorite kaupa liigenduse osas on nõuded rahvusvahelise investeerimispositsiooni andmete jaoks samad, mis maksebilansi voogude jaoks.

Portfelliinvesteeringute tehingute kajastamine euroala maksebilansis toimub hetkel, kui euroala võlausaldajad või võlgnikud kirjendavad nõude või kohustuse oma raamatupidamises. Tehingud kajastatakse saadud või makstud tegelikus hinnas, millest on maha arvatud teenustasud ja kulud. Seega võetakse kupongväärtpaberite puhul arvesse intress, mis on kogunenud alates viimasest intressimaksest, ning alakursiga emiteeritud väärtpaberite puhul intress, mis on kogunenud alates emiteerimisest. Kogunenud intressi arvestamine on nõutav kvartaalse maksebilansi finantskonto ja rahvusvahelise investeerimispositsiooni puhul; sama käsitlus on eelistatav kuise maksebilansi puhul; nendel kvartali (ja kuu) finantskonto kirjetel peavad olema vastaskirjed vastaval tulukontol.

1.5.   Tuletisinstrumendid (vt ka B.o.P. Book punkt 3.9)

Tuletisinstrumendid on finantsinstrumendid, mis on seotud konkreetse finantsinstrumendi, indikaatori või kaubaga ja mille kaudu saab finantsturgudel kaubelda konkreetsete finantsriskide enestega. Tehinguid tuletisinstrumentidega käsitletakse pigem eraldi tehingutena kui lahutamatu osana nende aluseks olevate tehingute väärtusest, millega nad seotud on.

Optsioonide, futuuride, vahetuslepingute, valuutatähtpäevatehingute, krediidituletisinstrumentide ja inkorporeeritud tuletisinstrumentidega seotud tehingud ja positsioonid kajastatakse maksebilansis, rahvusvahelistes reservides ja rahvusvahelises investeerimispositsioonis. Praktilistel põhjustel ei eristata inkorporeeritud tuletisinstrumente alusinstrumendist, millega nad on seotud.

Kooskõlas viimase rahvusvahelise lepinguga kajastatakse intressimäära tuletisinstrumentide netorahavood tuletisinstrumentidena ja mitte investeerimistuluna. Krediidituletisinstrumentide konkreetsete instrumentide liigitus tuleb otsustada igal üksikjuhul eraldi.

Esialgse marginaali makseid käsitletakse hoiuste muutustena ja need tuleks kajastada “muude investeeringute” all, kui need on tuvastatavad. Kõikumise marginaali maksete käsitlemine sõltub kõikumise marginaali vormist: optsioonilaadseid kõikumise marginaale käsitletakse põhimõtteliselt hoiuste muutustena ja need tuleks kajastada “muude investeeringute” all, kui need on tuvastatavad. Futuurilaadse kõikumise marginaali makseid käsitletakse põhimõtteliselt tehingutena tuletisinstrumentidega ja need tuleks kajastada “tuletisinstrumentide” all.

Optsioonide puhul kajastatakse kogu preemia (st optsioonide ostu-/müügihind ja seotud teenustasud).

Tuletisinstrumentide väärtuse hindamine peaks toimuma turuhinna alusel.

Tuletisinstrumentide tehingute kajastamine toimub perioodil, kui euroala võlausaldajad või võlgnikud kirjendavad nõude või kohustuse oma raamatupidamises. Praktiliste probleemide tõttu, mis on seotud varade ja kohustuste rahavoogude eristamisega teatavate tuletisinstrumentide puhul, kajastatakse kõik tuletisinstrumentide tehingud euroala maksebilansis netona. Tuletisinstrumentide varade ja kohustuste positsioonid kajastatakse rahvusvahelise investeerimispositsiooni statistikas brutona, välja arvatud need tuletisinstrumendid, mis kuuluvad reservvarade kategooriasse, mis kajastatakse netona.

1.6.   Muud investeeringud (vt ka B.o.P. Book punkt 3.10)

Muud investeeringud on määratletud ülejäägina, mis hõlmab kõiki finantstehinguid, mis ei kuulu otseinvesteeringute, portfelliinvesteeringute, tuletisinstrumentide ja reservvarade kategooria alla.

Muude investeeringute alla kuuluvad kaubanduskrediit, laenud, sularaha ja hoiused ning muud varad/muud kohustused. See sisaldab ka vastaskirjeid tekkepõhise tulu jaoks “muude investeeringute” alla liigitatud instrumentidelt.

Kaubanduskrediit sisaldab nõudeid või kohustusi, mis tulenevad vastavalt euroala tarnijate või ostjate poolt otsesest krediidi andmisest kauba ja teenuse tehinguteks, ning ettemakseid selliste tehingutega seotud lõpetamata (või ootel oleva) töö eest.

Laenud/valuuta ja hoiused sisaldavad järgmiste finantsinstrumentide tehinguid/positsioone: laenud – s.o finantsvara, mis tekib rahaliste vahendite otsese väljalaenamisega võlausaldaja (laenuandja) poolt võlgnikule (laenusaajale), mille puhul laenuandja ei saa tagatist või saab dokumendi või instrumendi, mis ei ole vabalt võõrandatav, tagasiostulaadsed tehingud, valuuta ja hoiused. Siia kuuluvad muu hulgas ka laenud kaubanduse finantseerimiseks, muud laenud ja ettemaksed (sealhulgas hüpoteegid) ja kapitalirendilepingud. Vahetegu “laenude” ja “sularaha ja hoiuste” vahel põhineb laenusaaja olemusel. See viitab, et varade poolel tuleb euroala raha hoidva sektori poolt euroalavälistele pankadele raha andmist liigitada “hoiusteks” ja euroala raha hoidva sektori poolt euroalavälistele mittepankadele (s.o üksused, mis ei ole pangad) raha andmist liigitada “laenudeks”. Kohustuste poolel tuleb euroala mittepankade poolt (s.o mitte-RAd) võetud raha alati liigitada “laenuks”. Lõpuks viitab see vahetegu, et kõiki euroala RAsid ja välispanku puudutavad tehingud tuleb liigitada “hoiusteks”.

Kõiki tagasiostu tüüpi tehinguid, st tagasiostulepinguid, müügi/tagasiostu tehinguid ja väärtpaberite väljalaenamist (sularaha tagatisel), käsitletakse euroala maksebilansis/rahvusvahelises investeerimispositsioonis tagatud laenuna, mitte väärtpaberite suunatud ostuna/müügina, ja kajastatakse “muude investeeringute” all tehingu teinud euroala residendi sektori all. See käsitlus, mis on ühtlasi kooskõlas pankade ja muude finantsasutuste raamatupidamistavaga, kajastab eeldatavalt paremini nende finantsinstrumentide majanduslikku põhjendust.

Muud varad/muud kohustused hõlmavad kõiki kirjeid peale kaubanduskrediidi, laenude ning sularaha ja hoiuste.

“Muude investeeringute” euroala sektor “eurosüsteem” sisaldab eurosüsteemi netopositsioone mitteosalevate liikmesriikide riikide keskpankade (RKPde) suhtes seoses TARGET-süsteemi toimimisega. Need Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) sisesed eurodes vääringustatud saldod/kontod on võrreldavad liikumistega rahaloomeasutuste (RAde) nostro-/vostrokontodel ning seega esitatakse need EKP-le netopõhiselt kohustuste all.

“Omandiõiguse ülemineku”, “arveldamise aja” ja “maksmise aja” põhimõtted vastavad kõik IMFi normidele.

Võrreldes BPM5 standardkomponentidega, on muudatus ka liigenduses (st esmatähtis on sektor). See sektoriteks jaotus on vastavuses BPM5 jaotusega, kus esmatähtsad on instrumendid. Maksebilansi kuuandmete puhul on nõutav lühiajaliste ja pikaajaliste rahavoogude eristamine RA sektoris. Sarnaselt BPM5-ga eristatakse sularaha ja hoiused laenudest ja muudest investeeringutest.

1.7.   Reservvara (vt ka B.o.P. Book punkt 3.11)

Euroala reservvarad koosnevad eurosüsteemi reservvaradest, st EKP ja RKPde reservvaradest.

Reservvarad peavad i) olema eurosüsteemi asjaomase rahandusasutuse või RKP tõhusa kontrolli all ja ii) olema väga likviidsed, turukõlblikud ja krediidivõimelised eurosüsteemi nõuded mitte-euroala residentide vastu, mille vääring ei ole euro, kuld, reservi positsioonid IMFis või eriarveldusühikud (SDRid).

See määratlus välistab selgesõnaliselt euroala residentide vastu olevate välisvaluutanõuete ning mitte-euroala residentide vastu olevate euronõuete käsitlemise reservvaradena nii riigi kui ka euroala tasandil. Sarnaselt ei sisalda euroala reservvarade määratlus keskvalitsuste ja/või riigikassade välisvaluuta positsioone kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu institutsioonilise korraga.

EKP reservvaradeks on varad, mis on koondatud kooskõlas EKPSi põhikirja artikliga 30 ja mida käsitletakse seega EKP otsese ja reaalse kontrolli all olevana. Niikaua kui täiendavat omandiõiguse üleandmist ei toimu, on RKPde hoitavad reservvarad nende otsese ja reaalse kontrolli all ning neid käsitletakse iga üksiku RKP reservvaradena.

Eurosüsteemi rahvusvaheliste reservide tehingute esituses tuuakse kuu tehingute kohta välja kogusumma. Täiendavad üksikasjad eurosüsteemi tehingute kohta kullaga, välisvaluutaga, SDRide positsioonidega ja reservi positsiooniga IMFis tehakse kättesaadavaks kvartaalselt vastavalt BPM5 standardkomponentidele. Kooskõlas hiljutise IMFi soovitusega selles valdkonnas esitatakse tuletisinstrumendid eraldi kategooriana.

Eurosüsteemi reservid koostatakse brutopõhiselt, tasaarveldamata reservidega seotud kohustusi (välja arvatud need reservvarad, mis kuuluvad allkategooria “tuletisinstrumendid” alla, mis kajastatakse netopõhiselt).

Väärtuse hindamise aluseks on turuhinnad, kasutades i) tehingute puhul tehingu toimumise ajal valitsevaid turuhindu ja ii) positsioonide puhul vastava perioodi lõpu sulgemise turu keskmisi hindu. Tehingu toimumise ajal valitsevaid turu vahetuskursse ja perioodi lõpu sulgemise turu keskmisi hindu kasutatakse vastavalt välisvaluutas vääringustatud varadega tehtud tehingute ja nende positsioonide konverteerimiseks eurodeks.

Tulu reservvaradelt tuleb kajastada ilma detailsema eristuseta investeerimistulu konto “muud investeeringud” all, sealhulgas intressitulu võlaväärtpaberite reservipositsioonidelt, ja tekkepõhiselt vähemalt kvartaalselt.

Seisukoht, et kasutatavad reservid võivad olla tähtsamaks näitajaks riigi võime kohta täita välisvaluutakohustusi kui brutoreservid, mida näidatakse maksebilansi ja rahvusvahelise investeerimispositsiooni statistikas, on hakanud laiemalt levima ning on kajastatud IMFi dokumendis “Special Data Dissemination Standard” (“Andmelevi eristandard”). Kasutatavate reservide arvutamiseks tuleb brutoreserve puudutavaid andmeid täiendada teabega muude välisvaluutavarade ja reservidega seotud kohustuste kohta. Vastavalt sellele täiendatakse kuuandmeid eurosüsteemi (bruto)reservvarade kohta teabega, mis puudutab muid välisvaluutavarasid ning teadaolevaid ja võimalikke lühiajalisi rahavoogusid brutoreservvarade suhtes, mis on liigitatud vastavalt järelejäänud tähtajale. Lisaks nõutakse ühe kvartali hilinemisega brutoreservvarade kohta ka valuutade jaotust, mis on nomineeritud SDR valuutades (kokku) ja muudes valuutades (kokku).

Üksikute konkreetsete kirjete osas peaksid rahalise kulla positsioonid jääma muutumatuks kõikides tagasipööratavates tehingutes kullaga (kulla vahetuslepingud, tagasiostutehingud, laenud ja hoiused). Välisvaluutas vääringustatud väärtpaberitega tehtud tagasiostutehingute tulemuseks on laenuvõtva RKP reservvarade kogusumma suurenemine, kuna tagasiostetud väärtpaberid jäävad endiselt bilanssi; pöördtehingute puhul ei kajasta laenuandev rahandusasutus muutust reservvarade kogusummas, kui mitteresidendist vastaspooleks on muu rahandusasutus või finantsasutus, sest nõuet laenuvõtja vastu käsitletakse sel juhul reservvarana.

2.   Geograafilise jaotuse rakendusmeetodid

Geograafilise jaotusega maksebilansi ja rahvusvahelise investeerimispositsiooni statistika koostamisega seotud raskused lahendab astmeline meetod. See meetod hõlmab kolme astet andmeid puudutavate nõuete täitmiseks ning iga järgmine aste on eelmisest rangem.

3.   Euroala agregaatide liigitus institutsioonilise sektori lõikes (vt ka B.o.P. Book punkt 3.1.6)

Euroala koondnäitajate sektoriteks liigendus hõlmab rahandusasutusi, valitsemissektorit, RAsid ja muid euroala sektoreid.

Rahandusasutused

Euroala statistika “rahandusasutuste” sektor hõlmab eurosüsteemi.

Valitsussektor

Euroala statistika “valitsemissektor” vastab antud sektori määratlusele SNA 93-s ja ESA 95-s ning seega hõlmab järgmisi üksusi:

RAd, välja arvatud rahandusasutused

Sektor “RAd, välja arvatud rahandusasutused” langeb kokku rahandus ja pangandusstatistika RA sektoriga (välja arvatud rahandusasutused). See hõlmab järgmise:

Muud sektorid

Euroala statistika kategooria “muud sektorid” hulka kuuluvad erinevad institutsioonilised üksused, peamiselt:

Mitte-RAd

Euroala statistika kategooria “mitte-RAde sektorid” hulka kuuluvad sektorid i) “valitsemissektor” ja ii) “muud sektorid”.

TABEL 1

Soovitused seoses välismaiste otseinvesteeringute tehingutega, sh seonduvad tulud ja positsioonid (2)

----

(1)  Erandid puudutavad tuletisinstrumentide tehinguid/positsioone seotud ettevõtete vahel, mille kajastamises pigem kategooria “tuletisinstrumendid” all kui “otseinvesteeringute/muu kapitali” all lepiti kokku euroala tasandil.

(2)  2003. aasta lõpu seisuga.

(3)  See soovitus peab eelkõige silmas kohaldatavat metoodikat, mitte vajadust hõlmata kaudseid seoseid. Vt ka pikaajalist tegevust seoses kaudsete välismaiste otseinvesteeringute suhete hõlmamisega praktikas.

(4)  See soovitus on kohaldatav ainult reinvesteeritud tulu (rahavood) ja välismaiste põhikapitali tehtud otseinvesteeringute positsioonide osas. Et mõista paremini moonutusi, mida muud kriteeriumid võiks kaasa tuua, vt välismaiste otseinvesteeringute rakkerühma aruande peatükki 2.

(5)  Erandid kehtivad esimese rahvusvahelise investeerimispositsiooni kohta (esitada T+9) ja kinnisvarasse investeeringu osas. Järgmisest lubamatust tegevusest tuleks loobuda: i) hindamiskriteeriumide valiku (turuväärtus või raamatupidamise väärtus) jätmine andmeesitajatele; ja ii) jooksva inventari meetodi/maksebilansi voogude akumuleerimise kohaldamine positsioonide koostamiseks.

(6)  Kahepoolselt määratava üleminekuperioodi jooksul võetakse vastu hinnang uute nõuete osas kokkulepitud tähtaja jooksul

(7)  Vaheteoks tavalise ja erakorralise tulu ja kahju vahel, võivad liikmesriigid keskenduda vähemale arvule ettevõtetele (suurimad ja/või valdusettevõtted).

----

IV LISA

Andmete edastamine Euroopa Keskpangale

Riikide keskpangad (RKPd) kasutavad Euroopa Keskpanga (EKP) nõutud statistilise teabe elektrooniliseks edastamiseks telekommunikatsioonivõrgul “ESCB-Net” põhinevaid Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) võimalusi. EKPSi kogu andmevahetuse puhul kasutatakse ühetaolist andmete mudelit. Selliseks elektrooniliseks statistilise teabe vahetamiseks on välja töötatud statistiline sõnumivorming GESMES/TS. See nõue ei takista muude vahendite kasutamist EKP-le statistilise teabe edastamiseks, kui varulahendusena on nii kokku lepitud.

RKPd järgivad allpool loetletud soovitusi, et tagada andmete edastamise rahuldav toimimine.

Paranduste tegemisel võivad RKPd saata EKP-le ajakohastatud andmekogumi. Parandused tuleks edastada järgmiselt:

Maksebilansi kuu ja kvartaliandmete parandused, mis on seotud tervete aastatega, teevad RKPd EKP-le kättesaadavaks märtsi lõpus ja septembri lõpus; viimase koos rahvusvahelise investeerimispositsiooni aastaandmete esitamisega. Rahvusvahelise investeerimispositsiooni kvartaliandmete parandused, mis on seotud tervete aastatega, teevad RKPd EKP-le kättesaadavaks koos rahvusvahelise investeerimispositsiooni aastaandmete esitamisega. Parandusi rahvusvaheliste reservide skeemi võib teha vajaduse korral kogu aeg. Tagada tuleb kooskõla euroala rahvusvahelise investeerimispositsiooni (kvartali ja aasta) perioodi lõpu positsioonide ja vastavate sissemaksete kirjete vahel.

----

V LISA

Statistika koostamise meetodite järelevalve

Euroopa Keskpank (EKP) teostab järelevalvet koostamismeetodite üle, mida kasutatakse maksebilansi ja rahvusvahelise investeerimispositsiooni statistika esitamiseks, ning osalevate liikmesriikide poolt regulaarselt kasutatavate põhimõtete ja mõistete üle. Järelevalve toimub EKP väljaande “European Union balance of payments/international investment position statistical methods” (“Euroopa Liidu maksebilansi/rahvusvahelise investeerimispositsiooni statistika metoodika”, edaspidi “B.o.p. Book”) ajakohastamise raames. Lisaks järelevalve eesmärgile on käsiraamatu “B.o.p. Book” eesmärgiks teavitada euroala maksebilansi koostajaid arengutest muudes euroala liikmesriikides.

“B.o.p. Book” sisaldab teavet maksebilansi ja rahvusvahelise investeerimispositsiooni statistiliste andmete struktuuri ulatuses kõikide liikmesriikide osas. See sisaldab üksikasjalikke kirjeldusi andmete koostamise meetodite ning kasutatavate põhimõtete ja mõistete kohta, samuti teavet lahknevuste kohta kokkulepitud maksebilansi ja rahvusvahelise investeerimispositsiooni statistika mõistetes liikmesriikides.

“B.o.p. Book” käsiraamatut ajakohastatakse igal aastal tihedas koostöös liikmesriikidega.

----

VI LISA

Andmete kogumine portfelliinvesteeringute valdkonnas

Arvestades portfelliinvesteeringute statistika kogumisega seotud alati kaasnevaid raskusi, peeti vajalikuks välja töötada ühine lähenemine vastava teabe kogumiseks kogu euroalal.

Nagu selgitatud III lisa punktis 1.4, viidi riikides läbi uuringud võimaluse kohta koguda andmeid väärtpaberite kaupa euroala põhiselt. Uuringutest tulenes järgmine kokkulepe: kuni 2008. aasta märtsi lõpuni koguvad euroala liikmesriigid andmeid portfelliinvesteeringute positsioonide varade ja kohustuste kohta väärtpaberite kaupa vähemalt kvartaalselt. Kuni selle ajani saavad mõned liikmesriigid anda kõigest hinnangu mõnede portfelliinvesteeringute eriliigenduste osas, eelkõige emitendi sektori ja emissiooni vääringu/riigi osas.

Centralised Securities Database (CSDB) [väärpaberite keskandmebaasi] toimimist loetakse uue kokkuvõtusüsteemi töölerakendamisel põhiliseks. Seetõttu, kui CSDB projekti 1 etapi dokumenti “Project Closure Document” (projekti lõpetamise akt) ei ole EKP nõukogule Euroopa Keskpankade Süsteemi statistikakomitee kaudu esitatud märtsi lõpuks 2005, lükatakse seda tähtaega edasi sama aja võrra, mille võrra esitamine hilineb.

Määratleti eesmärk hõlmata järgmist: agregeeritult, s.o standardkoode (ISIN või sarnaseid koode) mitte kasutades, riigi koostajale väärtpaberite positsioonide kohta esitatud andmed ei tohi ületada 15 % kogu portfelliinvesteeringute positsioonide varadest või kohustustest. Sellest piirist tuleks juhinduda liikmesriikide süsteemi hõlmatuse hindamisel. CSDB peaks hõlmama piisavalt kogu maailma portfelliinvesteeringute väärtpabereid, et võimaldada statistika koostamine väärtpaberite kaupa.

Rahvusvahelise investeerimispositsiooni portfelliinvesteeringute positsioonide varad ja kohustused koostatakse üksnes positsioonide andmete alusel.

Alates 2008. aasta märtsist (alustades andmetest 2008. aasta jaanuari tehingute kohta ja 2007. aasta lõpu positsioonide kohta) vastavad euroala portfelliinvesteeringute andmete kogumise süsteemid ühele näidisele järgmises tabelis:

Kohaldatavad portfelliinvesteeringute andmete kogumise näidised:
Märkused

----

Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt vastuvõetud aktid

----

NÕUKOGU OTSUS 2004/809/ÜVJP,

5. juuli 2004,

kokkuleppe sõlmimise kohta Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel seoses Šveitsi Konföderatsiooni osalemisega Euroopa Liidu politseimissioonil (EUPOL Proxima) endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 24,

võttes arvesse eesistujariigi soovitust,

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga kiidetakse Euroopa Liidu nimel heaks kokkulepe Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel Šveitsi Konföderatsiooni osalemise kohta Euroopa Liidu politseimissioonil (EUPOL Proxima) endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis.

Kokkuleppe tekst lisatakse käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik, kes on volitatud Euroopa Liidu suhtes siduvale kokkuleppele alla kirjutama.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 4

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 5. juuli 2004

Nõukogu nimel

eesistuja

G. ZALM

----

(1)ELT L 249, 1.10.2003, lk 66.

----

TÕLGE

KOKKULEPE

Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel Šveitsi Konföderatsiooni osalemise kohta Euroopa Liidu politseimissioonil (EUPOL Proxima) endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis

EUROOPA LIIT

ühelt poolt ja

ŠVEITSI KONFÖDERATSIOON

teiselt poolt,

edaspidi koos “osalised”,

VÕTTES ARVESSE:

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Õiguslik raamistik

1.   Šveitsi Konföderatsioon ühineb Euroopa Liidu Nõukogu poolt 29. septembril 2003 EUPOL Proxima kohta vastuvõetud ühismeetme 2003/681/ÜVJP sätetega ning mis tahes ühismeetme või otsusega, millega Euroopa Liidu Nõukogu otsustab EUPOL Proximat pikendada.

2.   Šveitsi Konföderatsiooni toetus EUPOL Proximale ei piira Euroopa Liidu sõltumatust otsuste vastuvõtmisel.

Artikkel 2

Personali staatus

1.   EUPOL Proxima juurde Šveitsi Konföderatsiooni poolt lähetatud töötajate staatust reguleerib 11. detsembril 2003 Euroopa Liidu ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahel sõlmitud kokkulepe EUPOL Proxima staatuse ja tegevuse kohta endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis.

2.   Piiramata Euroopa Liidu ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelist kokkulepet EUPOL Proxima staatuse ja tegevuse kohta endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis, kuuluvad EUPOL Proximal osalevad Šveitsi Konföderatsiooni töötajad Šveitsi Konföderatsiooni jurisdiktsiooni alla.

3.   Šveitsi Konföderatsioon vastutab kõigi nõuete eest, mis on esitatud seoses EUPOL Proximal osalemisega, olenemata sellest, kas nõude on esitanud tema töötaja või käib see tema töötaja kohta. Šveitsi Konföderatsioon vastutab oma töötaja vastu võetavate meetmete, eelkõige õiguslike ja distsiplinaarmeetmete eest.

4.   Šveitsi Konföderatsioon loobub kõigist mis tahes EUPOL Proximal osaleva riigi vastu esitatud nõuetest Šveitsi Konföderatsiooni töötajate vigastuse või surma korral või tema valduses ja EUPOL Proxima kasutuses oleva vara rikkumise või hävimise korral, juhul kui vigastus, surm, rikkumine või hävimine:

5.   Euroopa Liidu liikmesriigid kohustuvad koostama nõuetest loobumise deklaratsiooni Šveitsi Konföderatsiooni osalemise kohta EUPOL Proximal.

Artikkel 3

Salastatud teave

1.   Šveitsi Konföderatsioon võtab vajalikud meetmed, et tagada Euroopa Liidu salastatud teabe kaitstus vastavalt nõukogu otsuses 2001/264/EÜ (3) sätestatud nõukogu julgeolekueeskirjadele ning muude pädevate asutuste, sealhulgas EUPOL Proxima missiooni juhi/politseiülema välja antud edasistele juhistele.

2.   Kui Euroopa Liit ja Šveitsi Konföderatsioon on sõlminud salastatud teabe vahetamise julgeolekukorra kokkuleppe, kohaldatakse sellise kokkuleppe sätteid EUPOL Proxima suhtes.

Artikkel 4

EUPOL Proximale lähetatud töötajad

1.   Šveitsi Konföderatsioon tagab, et tema EUPOL Proximale lähetatud töötajad täidavad oma ülesandeid kooskõlas:

2.   Šveitsi Konföderatsioon teavitab EUPOL Proxima missiooni juhti/politseiülemat ning Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaati õigeaegselt igast muudatusest oma toetuses EUPOL Proximale.

3.   EUPOL Proximale lähetatud töötajad läbivad arstliku läbivaatuse, nad vaktsineeritakse ja tunnistatakse Šveitsi Konföderatsiooni pädeva asutuse poolt antava tõendiga teenistuseks tervislikult sobivaks. EUPOL Proximale lähetatud töötajad esitavad selle tõendi koopia.

4.   Lähetatud politseiametnikud töötavad oma riigi politseivormis. Barettide ja ametimärkidega varustab EUPOL Proxima.

Artikkel 5

Käsuliin

1.   Šveitsi Konföderatsiooni lähetatud töötajad täidavad oma kohustusi ja tegutsevad ainult EUPOL Proxima huve silmas pidades.

2.   Kõik töötajad jäävad oma siseriiklike ametiasutuste täielikku alluvusse.

3.   Siseriiklikud ametiasutused annavad operatiivjuhtimise üle EUPOL Proxima missiooni juhile/politseiülemale, kes kasutab operatsioonide juhtimisel hierarhilist juhtimis- ja kontrollisüsteemi.

4.   Missiooni juht/politseiülem juhib EUPOL Proximat ja hoolitseb selle igapäevase haldamise eest.

5.   Vastavalt ühismeetme 2003/681/ÜVJP artikli 9 lõikele 4 on Šveitsi Konföderatsioonil operatsioonide igapäevase haldamise seisukohast samad õigused ja kohustused kui operatsioonis osalevatel Euroopa Liidu liikmesriikidel.

6.   EUPOL Proxima missiooni juht/politseiülem vastutab personali distsiplinaarkontrolli eest. Vajaduse korral võtab distsiplinaarmeetmeid asjaomane siseriiklik ametiasutus.

7.   Šveitsi Konföderatsioon määrab riikliku kontaktisiku, kes esindab operatsioonis oma riigi kontingenti. Riiklik kontaktisik esitab EUPOL Proxima missiooni juhile/politseiülemale aruande siseriiklikest küsimustest ja vastutab kontingendi igapäevase distsipliini eest.

8.   Euroopa Liit teeb operatsiooni lõpetamist käsitleva otsuse pärast konsulteerimist Šveitsi Konföderatsiooniga, tingimusel et operatsiooni lõpetamise päeval toetab kõnealune riik jätkuvalt EUPOL Proximat.

Artikkel 6

Finantsaspektid

1.   Šveitsi Konföderatsioon katab kõik oma operatsioonil osalemisega seotud kulud, välja arvatud kulud, mis kooskõlas operatsiooni tegevuseelarvega kuuluvad Euroopa Liidu ühiste kulude alla.

2.   Šveitsi Konföderatsioon kaalub vabatahtliku toetuse eraldamist.

3.   Sellise vabatahtliku toetuse eraldamise korral allkirjastavad EUPOL Proxima missiooni juht/politseiülem ja Šveitsi Konföderatsiooni asjakohane ametiasutus praktilise maksmise korra Šveitsi Konföderatsiooni poolt EUPOL Proxima tegevuseelarvesse eraldatud toetuse kohta. Kõnealune kokkulepe hõlmab muuhulgas järgmisi sätteid:

4.   Kui põhjustatakse endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi füüsilise isiku surm või vigastus või juriidilise isiku vara rikkumine või hävimine, maksab Šveitsi Konföderatsioon, kui ta on tunnistatud vastutavaks, kompensatsiooni vastavalt artikli 2 lõigus 1 osutatud missiooni staatuse kokkuleppes ettenähtud tingimustele.

Artikkel 7

Täitmata jätmine

Kui üks osaline peaks jätma eelnevates artiklites sätestatud kohustused täitmata, on teisel osalisel õigus kokkulepe ühekuulise etteteatamisega lõpetada.

Artikkel 8

Vaidluste lahendamine

Lepingu tõlgendamisest või kohaldamisest tulenevad vaidlused lahendatakse osaliste vahel diplomaatilisel teel.

Artikkel 9

Jõustumine

1.   Käesolev leping jõustub järgmise kuu esimesel päeval pärast seda, kui osalised on teatanud teineteisele lepingu jõustamiseks vajalike siseriiklike menetluste lõpuleviimisest.

2.   Käesolevat lepingut kohaldatakse ajutiselt alates selle allkirjastamise kuupäevast.

3.   Käesolevat lepingut võib muuta osaliste vastastikuse kirjaliku kokkuleppe alusel.

4.   Käesoleva lepingu võib denonsseerida, kui üks osaline teatab teisele osalisele kirjalikult lepingu denonsseerimisest. Denonsseerimine jõustub kuue kuu möödumisel teise osalise poolt sellekohase teate kättesaamisest.

Brüsselis, 14. juuli 2004 inglise keeles neljas eksemplaris.

Euroopa Liidu nimel

Šveitsi Konföderatsiooni nimel

----

(1)ELT L 249, 1.10.2003, lk 66.

(2)ELT L 16, 23.1.2004, lk 65.

(3)EÜT L 101, 11.4.2001, lk 1.

----

----

NÕUKOGU OTSUS 2004/810/ÜVJP,

5. juuli 2004,

kokkuleppe sõlmimise kohta Euroopa Liidu ja Ukraina vahel seoses Ukraina osalemisega Euroopa Liidu politseimissioonil (EUPOL Proxima) endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 24,

võttes arvesse eesistujariigi soovitust,

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga kiidetakse Euroopa Liidu nimel heaks kokkulepe Euroopa Liidu ja Ukraina vahel Ukraina osalemise kohta Euroopa Liidu politseimissioonil (EUPOL Proxima) endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis.

Kokkuleppe tekst lisatakse käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik, kes on volitatud Euroopa Liidu suhtes siduvale kokkuleppele alla kirjutama.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 4

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 5. juuli 2004

Nõukogu nimel

eesistuja

G. ZALM

----

(1)ELT L 249, 1.10.2003, lk 66.

----

TÕLGE

KOKKULEPE

Euroopa Liidu ja Ukraina vahel Ukraina osalemise kohta Euroopa Liidu politseimissioonil (EUPOL Proxima) endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis

EUROOPA LIIT

ühelt poolt ja

UKRAINA

teiselt poolt,

edaspidi koos “osalised”,

VÕTTES ARVESSE:

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Õiguslik raamistik

1.   Ukraina ühineb Euroopa Liidu Nõukogu poolt 29. septembril 2003 EUPOL Proxima kohta vastuvõetud ühismeetme 2003/681/ÜVJP sätetega ning mis tahes ühismeetme või otsusega, millega Euroopa Liidu Nõukogu otsustab EUPOL Proximat pikendada.

2.   Ukraina toetus EUPOL Proximale ei piira Euroopa Liidu sõltumatust otsuste vastuvõtmisel.

Artikkel 2

Personali staatus

1.   EUPOL Proxima juurde Ukraina poolt lähetatud töötajate staatust reguleerib 11. detsembril 2003 Euroopa Liidu ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahel sõlmitud kokkulepe EUPOL Proxima staatuse ja tegevuse kohta endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis.

2.   Piiramata Euroopa Liidu ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelist kokkulepet EUPOL Proxima staatuse ja tegevuse kohta endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis, kuuluvad EUPOL Proximal osalevad Ukraina töötajad Ukraina jurisdiktsiooni alla.

3.   Ukraina vastutab kõigi nõuete eest, mis on esitatud seoses EUPOL Proximal osalemisega, olenemata sellest, kas nõude on esitanud tema töötaja või käib see tema töötaja kohta. Ukraina vastutab oma töötaja vastu võetavate meetmete, eelkõige õiguslike ja distsiplinaarmeetmete eest.

4.   Ukraina loobub kõigist mis tahes EUPOL Proximal osaleva riigi vastu esitatud nõuetest Ukraina töötajate vigastuse või surma korral või tema valduses ja EUPOL Proxima kasutuses oleva vara rikkumise või hävimise korral, juhul kui vigastus, surm, rikkumine või hävimine:

5.   Euroopa Liidu liikmesriigid kohustuvad koostama nõuetest loobumise deklaratsiooni Ukraina osalemise kohta EUPOL Proximal.

Artikkel 3

Salastatud teave

1.   Ukraina võtab vajalikud meetmed, et tagada Euroopa Liidu salastatud teabe kaitstus vastavalt nõukogu otsuses 2001/264/EÜ (3) sätestatud nõukogu julgeolekueeskirjadele ning muude pädevate asutuste, sealhulgas EUPOL Proxima missiooni juhi/politseiülema välja antud edasistele juhistele.

2.   Kui Euroopa Liit ja Ukraina on sõlminud salastatud teabe vahetamise julgeolekukorra kokkuleppe, kohaldatakse sellise kokkuleppe sätteid EUPOL Proxima suhtes.

Artikkel 4

EUPOL Proximale lähetatud töötajad

1.   Ukraina tagab, et tema EUPOL Proximale lähetatud töötajad täidavad oma ülesandeid kooskõlas:

2.   Ukraina teavitab EUPOL Proxima missiooni juhti/politseiülemat ning Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaati õigeaegselt igast muudatusest oma toetuses EUPOL Proximale.

3.   EUPOL Proximale lähetatud töötajad läbivad arstliku läbivaatuse, nad vaktsineeritakse ja tunnistatakse Ukraina pädeva asutuse poolt antava tõendiga teenistuseks tervislikult sobivaks. EUPOL Proximale lähetatud töötajad esitavad selle tõendi koopia.

4.   Lähetatud politseiametnikud töötavad oma riigi politseivormis. Barettide ja ametimärkidega varustab EUPOL Proxima.

Artikkel 5

Käsuliin

1.   Ukraina lähetatud töötajad täidavad oma kohustusi ja tegutsevad ainult EUPOL Proxima huve silmas pidades.

2.   Kõik töötajad jäävad oma siseriiklike ametiasutuste täielikku alluvusse.

3.   Siseriiklikud ametiasutused annavad operatiivjuhtimise üle EUPOL Proxima missiooni juhile/politseiülemale, kes kasutab operatsioonide juhtimisel hierarhilist juhtimis- ja kontrollisüsteemi.

4.   Missiooni juht/politseiülem juhib EUPOL Proximat ja hoolitseb selle igapäevase haldamise eest.

5.   Vastavalt ühismeetme 2003/681/ÜVJP artikli 9 lõikele 4 on Ukrainal operatsioonide igapäevase haldamise seisukohast samad õigused ja kohustused kui operatsioonis osalevatel Euroopa Liidu liikmesriikidel.

6.   EUPOL Proxima missiooni juht/politseiülem vastutab personali distsiplinaarkontrolli eest. Vajaduse korral võtab distsiplinaarmeetmeid asjaomane siseriiklik ametiasutus.

7.   Ukraina määrab riikliku kontaktisiku, kes esindab operatsioonis oma riigi kontingenti. Riiklik kontaktisik esitab EUPOL Proxima missiooni juhile/politseiülemale aruande siseriiklikest küsimustest ja vastutab kontingendi igapäevase distsipliini eest.

8.   Euroopa Liit teeb operatsiooni lõpetamist käsitleva otsuse pärast konsulteerimist Ukrainaga, tingimusel et operatsiooni lõpetamise päeval toetab kõnealune riik jätkuvalt EUPOL Proximat.

Artikkel 6

Finantsaspektid

1.   Ukraina katab kõik oma operatsioonil osalemisega seotud kulud, välja arvatud kulud, mis kooskõlas operatsiooni tegevuseelarvega kuuluvad Euroopa Liidu ühiste kulude alla.

2.   Ukraina kaalub vabatahtliku toetuse eraldamist.

3.   Sellise vabatahtliku toetuse eraldamise korral allkirjastavad EUPOL Proxima missiooni juht/politseiülem ja Ukraina asjakohane ametiasutus praktilise maksmise korra Ukraina poolt EUPOL Proxima tegevuseelarvesse eraldatud toetuse kohta. Kõnealune kokkulepe hõlmab muuhulgas järgmisi sätteid:

4.   Kui põhjustatakse endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi füüsilise isiku surm või vigastus või juriidilise isiku vara rikkumine või hävimine, maksab Ukraina, kui ta on tunnistatud vastutavaks, kompensatsiooni vastavalt artikli 2 lõigus 1 osutatud missiooni staatuse kokkuleppes ettenähtud tingimustele.

Artikkel 7

Täitmata jätmine

Kui üks osaline peaks jätma eelnevates artiklites sätestatud kohustused täitmata, on teisel osalisel õigus kokkulepe ühekuulise etteteatamisega lõpetada.

Artikkel 8

Vaidluste lahendamine

Lepingu tõlgendamisest või kohaldamisest tulenevad vaidlused lahendatakse osaliste vahel diplomaatilisel teel.

Artikkel 9

Jõustumine

1.   Käesolev leping jõustub järgmise kuu esimesel päeval pärast seda, kui osalised on teatanud teineteisele lepingu jõustamiseks vajalike siseriiklike menetluste lõpuleviimisest.

2.   Käesolevat lepingut kohaldatakse ajutiselt alates selle allkirjastamise kuupäevast.

3.   Käesolevat lepingut võib muuta osaliste vastastikuse kirjaliku kokkuleppe alusel.

4.   Käesoleva lepingu võib denonsseerida, kui üks osaline teatab teisele osalisele kirjalikult lepingu denonsseerimisest. Denonsseerimine jõustub kuue kuu möödumisel teise osalise poolt sellekohase teate kättesaamisest.

Haagis, 8 juulil 2004, inglise keeles neljas eksemplaris.

Euroopa Liidu nimel

Ukraina nimel

----

(1)ELT L 249, 1.10.2003, lk 66.

(2)ELT L 16, 23.1.2004, lk 65.

(3)EÜT L 101, 11.4.2001, lk 1.

----

----

NÕUKOGU OTSUS 2004/811/ÜVJP,

5. juuli 2004,

kokkuleppe sõlmimise kohta Euroopa Liidu ja Norra Kuningriigi vahel seoses Norra Kuningriigi osalemisega Euroopa Liidu politseimissioonil (EUPOL Proxima) endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 24,

võttes arvesse eesistujariigi soovitust,

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga kiidetakse Euroopa Liidu nimel heaks kokkulepe Euroopa Liidu ja Norra Kuningriigi vahel Norra Kuningriigi osalemise kohta Euroopa Liidu politseimissioonil (EUPOL Proxima) endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis.

Kokkuleppe tekst lisatakse käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik, kes on volitatud Euroopa Liidu suhtes siduvale kokkuleppele alla kirjutama.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 4

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 5. juuli 2004

Nõukogu nimel

eesistuja

G. ZALM

----

(1)ELT L 249, 1.10.2003, lk 66.

----

TÕLGE

KOKKULEPE

Euroopa Liidu ja Norra Kuningriigi vahel Norra Kuningriigi osalemise kohta Euroopa Liidu politseimissioonil (EUPOL Proxima) endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis

EUROOPA LIIT

ühelt poolt ja

NORRA KUNINGRIIK

teiselt poolt,

edaspidi koos “osalised”,

VÕTTES ARVESSE:

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Õiguslik raamistik

1.   Norra Kuningriik ühineb Euroopa Liidu Nõukogu poolt 29. septembril 2003 EUPOL Proxima kohta vastuvõetud ühismeetme 2003/681/ÜVJP sätetega ning mis tahes ühismeetme või otsusega, millega Euroopa Liidu Nõukogu otsustab EUPOL Proximat pikendada.

2.   Norra Kuningriigi toetus EUPOL Proximale ei piira Euroopa Liidu sõltumatust otsuste vastuvõtmisel.

Artikkel 2

Personali staatus

1.   EUPOL Proxima juurde Norra Kuningriigi poolt lähetatud töötajate staatust reguleerib 11. detsembril 2003 Euroopa Liidu ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahel sõlmitud kokkulepe EUPOL Proxima staatuse ja tegevuse kohta endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis.

2.   Piiramata Euroopa Liidu ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelist kokkulepet EUPOL Proxima staatuse ja tegevuse kohta endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis, kuuluvad EUPOL Proximal osalevad Norra Kuningriigi töötajad Norra Kuningriigi jurisdiktsiooni alla.

3.   Norra Kuningriik vastutab kõigi nõuete eest, mis on esitatud seoses EUPOL Proximal osalemisega, olenemata sellest, kas nõude on esitanud tema töötaja või käib see tema töötaja kohta. Norra Kuningriik vastutab oma töötaja vastu võetavate meetmete, eelkõige õiguslike ja distsiplinaarmeetmete eest.

4.   Norra Kuningriik loobub kõigist mis tahes EUPOL Proximal osaleva riigi vastu esitatud nõuetest Norra Kuningriigi töötajate vigastuse või surma korral või tema valduses ja EUPOL Proxima kasutuses oleva vara rikkumise või hävimise korral, juhul kui vigastus, surm, rikkumine või hävimine:

5.   Euroopa Liidu liikmesriigid kohustuvad koostama nõuetest loobumise deklaratsiooni Norra Kuningriigi osalemise kohta EUPOL Proximal.

Artikkel 3

Salastatud teave

1.   Norra Kuningriik võtab vajalikud meetmed, et tagada Euroopa Liidu salastatud teabe kaitstus vastavalt nõukogu 19. märtsi 2001. aasta otsuses 2001/264/EÜ (3) sätestatud nõukogu julgeolekueeskirjadele ning muude pädevate asutuste, sealhulgas EUPOL Proxima missiooni juhi/politseiülema välja antud edasistele juhistele.

2.   Kui Euroopa Liit ja Norra Kuningriik on sõlminud salastatud teabe vahetamise julgeolekukorra kokkuleppe, kohaldatakse sellise kokkuleppe sätteid EUPOL Proxima suhtes.

Artikkel 4

EUPOL Proximale lähetatud töötajad

1.   Norra Kuningriik tagab, et tema EUPOL Proximale lähetatud töötajad täidavad oma ülesandeid kooskõlas:

2.   Norra Kuningriik teavitab EUPOL Proxima missiooni juhti/politseiülemat ning Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaati õigeaegselt igast muudatusest oma toetuses EUPOL Proximale.

3.   EUPOL Proximale lähetatud töötajad läbivad arstliku läbivaatuse, nad vaktsineeritakse ja tunnistatakse Norra Kuningriigi pädeva asutuse poolt antava tõendiga teenistuseks tervislikult sobivaks. EUPOL Proximale lähetatud töötajad esitavad selle tõendi koopia.

4.   Lähetatud politseiametnikud töötavad oma riigi politseivormis. Barettide ja ametimärkidega varustab EUPOL Proxima.

Artikkel 5

Käsuliin

1.   Norra Kuningriigi lähetatud töötajad täidavad oma kohustusi ja tegutsevad ainult EUPOL Proxima huve silmas pidades.

2.   Kõik töötajad jäävad oma siseriiklike ametiasutuste täielikku alluvusse.

3.   Siseriiklikud ametiasutused annavad operatiivjuhtimise üle EUPOL Proxima missiooni juhile/politseiülemale, kes kasutab operatsioonide juhtimisel hierarhilist juhtimis- ja kontrollisüsteemi.

4.   Missiooni juht/politseiülem juhib EUPOL Proximat ja hoolitseb selle igapäevase haldamise eest.

5.   Vastavalt ühismeetme 2003/681/ÜVJP artikli 9 lõikele 4 on Norra Kuningriigil operatsioonide igapäevase haldamise seisukohast samad õigused ja kohustused kui operatsioonis osalevatel Euroopa Liidu liikmesriikidel.

6.   EUPOL Proxima missiooni juht/politseiülem vastutab personali distsiplinaarkontrolli eest. Vajaduse korral võtab distsiplinaarmeetmeid asjaomane siseriiklik ametiasutus.

7.   Norra Kuningriik määrab riikliku kontaktisiku, kes esindab operatsioonis oma riigi kontingenti. Riiklik kontaktisik esitab EUPOL Proxima missiooni juhile/politseiülemale aruande siseriiklikest küsimustest ja vastutab kontingendi igapäevase distsipliini eest.

8.   Euroopa Liit teeb operatsiooni lõpetamist käsitleva otsuse pärast konsulteerimist Norra Kuningriigiga, tingimusel et operatsiooni lõpetamise päeval toetab kõnealune riik jätkuvalt EUPOL Proximat.

Artikkel 6

Finantsaspektid

1.   Norra Kuningriik katab kõik oma operatsioonil osalemisega seotud kulud, välja arvatud kulud, mis kooskõlas operatsiooni tegevuseelarvega kuuluvad Euroopa Liidu ühiste kulude alla.

2.   Norra Kuningriik kaalub vabatahtliku toetuse eraldamist.

3.   Sellise vabatahtliku toetuse eraldamise korral allkirjastavad EUPOL Proxima missiooni juht/politseiülem ja Norra Kuningriigi asjakohane ametiasutus praktilise maksmise korra Norra Kuningriigi poolt EUPOL Proxima tegevuseelarvesse eraldatud toetuse kohta. Kõnealune kokkulepe hõlmab muuhulgas järgmisi sätteid:

4.   Kui põhjustatakse endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi füüsilise isiku surm või vigastus või juriidilise isiku vara rikkumine või hävimine, maksab Norra Kuningriik, kui ta on tunnistatud vastutavaks, kompensatsiooni vastavalt artikli 2 lõigus 1 osutatud missiooni staatuse kokkuleppes ettenähtud tingimustele.

Artikkel 7

Täitmata jätmine

Kui üks osaline peaks jätma eelnevates artiklites sätestatud kohustused täitmata, on teisel osalisel õigus kokkulepe ühekuulise etteteatamisega lõpetada.

Artikkel 8

Vaidluste lahendamine

Lepingu tõlgendamisest või kohaldamisest tulenevad vaidlused lahendatakse osaliste vahel diplomaatilisel teel.

Artikkel 9

Jõustumine

1.   Käesolev leping jõustub järgmise kuu esimesel päeval pärast seda, kui osalised on teatanud teineteisele lepingu jõustamiseks vajalike siseriiklike menetluste lõpuleviimisest.

2.   Käesolevat lepingut kohaldatakse ajutiselt alates selle allkirjastamise kuupäevast.

3.   Käesolevat lepingut võib muuta osaliste vastastikuse kirjaliku kokkuleppe alusel.

4.   Käesoleva lepingu võib denonsseerida, kui üks osaline teatab teisele osalisele kirjalikult lepingu denonsseerimisest. Denonsseerimine jõustub kuue kuu möödumisel teise osalise poolt sellekohase teate kättesaamisest.

Brüsselis, 9. september 2004 inglise keeles neljas eksemplaris.

Euroopa Liidu nimel

Norra Kuningriigi nimel

----

(1)ELT L 249, 1.10.2003, lk 66.

(2)ELT L 16, 23.1.2004, lk 65.

(3)EÜT L 101, 11.4.2001, lk 1.

----

----

NÕUKOGU OTSUS 2004/812/ÜVJP,

19. juuli 2004,

kokkuleppe sõlmimise kohta Euroopa Liidu ja Türgi Vabariigi vahel seoses Türgi Vabariigi osalemisega Euroopa Liidu politseimissioonil (EUPOL Proxima) endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 24,

võttes arvesse eesistujariigi soovitust,

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga kiidetakse Euroopa Liidu nimel heaks kokkulepe Euroopa Liidu ja Türgi Vabariigi vahel Türgi Vabariigi osalemise kohta Euroopa Liidu politseimissioonil (EUPOL Proxima) endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis.

Kokkuleppe tekst lisatakse käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik, kes on volitatud Euroopa Liidu suhtes siduvale kokkuleppele alla kirjutama.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 4

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 19. juuli 2004

Nõukogu nimel

eesistuja

P. H. DONNER

----

(1)ELT L 249, 1.10.2003, lk 66.

----

TÕLGE

KOKKULEPE

Euroopa Liidu ja Türgi Vabariigi vahel Türgi Vabariigi osalemise kohta Euroopa Liidu politseimissioonil (EUPOL Proxima) endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis

EUROOPA LIIT

ühelt poolt ja

TÜRGI VABARIIK

teiselt poolt,

edaspidi koos “osalised”,

VÕTTES ARVESSE:

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Õiguslik raamistik

1.   Türgi Vabariik ühineb Euroopa Liidu Nõukogu poolt 29. septembril 2003 EUPOL Proxima kohta vastuvõetud ühismeetme 2003/681/ÜVJP sätetega ning mis tahes ühismeetme või otsusega, millega Euroopa Liidu Nõukogu otsustab EUPOL Proximat pikendada.

2.   Türgi Vabariigi toetus EUPOL Proximale ei piira Euroopa Liidu sõltumatust otsuste vastuvõtmisel.

Artikkel 2

Personali staatus

1.   EUPOL Proxima juurde Türgi Vabariigi poolt lähetatud töötajate staatust reguleerib 11. detsembril 2003 Euroopa Liidu ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahel sõlmitud kokkulepe EUPOL Proxima staatuse ja tegevuse kohta endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis.

2.   Piiramata Euroopa Liidu ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelist kokkulepet EUPOL Proxima staatuse ja tegevuse kohta endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis, kuuluvad EUPOL Proximal osalevad Türgi Vabariigi töötajad Türgi Vabariigi jurisdiktsiooni alla.

3.   Türgi Vabariik vastutab kõigi nõuete eest, mis on esitatud seoses EUPOL Proximal osalemisega, olenemata sellest, kas nõude on esitanud tema töötaja või käib see tema töötaja kohta. Türgi Vabariik vastutab oma töötaja vastu võetavate meetmete, eelkõige õiguslike ja distsiplinaarmeetmete eest.

4.   Türgi Vabariik loobub kõigist mis tahes EUPOL Proximal osaleva riigi vastu esitatud nõuetest Türgi Vabariigi töötajate vigastuse või surma korral või tema valduses ja EUPOL Proxima kasutuses oleva vara rikkumise või hävimise korral, juhul kui vigastus, surm, rikkumine või hävimine:

5.   Euroopa Liidu liikmesriigid kohustuvad koostama nõuetest loobumise deklaratsiooni Türgi Vabariigi osalemise kohta EUPOL Proximal.

Artikkel 3

Salastatud teave

1.   Türgi Vabariik võtab vajalikud meetmed, et tagada Euroopa Liidu salastatud teabe kaitstus vastavalt nõukogu otsuses 2001/264/EÜ (3) sätestatud nõukogu julgeolekueeskirjadele ning muude pädevate asutuste, sealhulgas EUPOL Proxima missiooni juhi/politseiülema välja antud edasistele juhistele.

2.   Kui Euroopa Liit ja Türgi Vabariik on sõlminud salastatud teabe vahetamise julgeolekukorra kokkuleppe, kohaldatakse sellise kokkuleppe sätteid EUPOL Proxima suhtes.

Artikkel 4

EUPOL Proximale lähetatud töötajad

1.   Türgi Vabariik tagab, et tema EUPOL Proximale lähetatud töötajad täidavad oma ülesandeid kooskõlas:

2.   Türgi Vabariik teavitab EUPOL Proxima missiooni juhti/politseiülemat ning Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaati õigeaegselt igast muudatusest oma toetuses EUPOL Proximale.

3.   EUPOL Proximale lähetatud töötajad läbivad arstliku läbivaatuse, nad vaktsineeritakse ja tunnistatakse Türgi Vabariigi pädeva asutuse poolt antava tõendiga teenistuseks tervislikult sobivaks. EUPOL Proximale lähetatud töötajad esitavad selle tõendi koopia.

4.   Lähetatud politseiametnikud töötavad oma riigi politseivormis. Barettide ja ametimärkidega varustab EUPOL Proxima.

Artikkel 5

Käsuliin

1.   Türgi Vabariigi lähetatud töötajad täidavad oma kohustusi ja tegutsevad ainult EUPOL Proxima huve silmas pidades.

2.   Kõik töötajad jäävad oma siseriiklike ametiasutuste täielikku alluvusse.

3.   Siseriiklikud ametiasutused annavad operatiivjuhtimise üle EUPOL Proxima missiooni juhile/politseiülemale, kes kasutab operatsioonide juhtimisel hierarhilist juhtimis- ja kontrollisüsteemi.

4.   Missiooni juht/politseiülem juhib EUPOL Proximat ja hoolitseb selle igapäevase haldamise eest.

5.   Vastavalt ühismeetme 2003/681/ÜVJP artikli 9 lõikele 4 on Türgi Vabariigil operatsioonide igapäevase haldamise seisukohast samad õigused ja kohustused kui operatsioonis osalevatel Euroopa Liidu liikmesriikidel.

6.   EUPOL Proxima missiooni juht/politseiülem vastutab personali distsiplinaarkontrolli eest. Vajaduse korral võtab distsiplinaarmeetmeid asjaomane siseriiklik ametiasutus.

7.   Türgi Vabariik määrab riikliku kontaktisiku, kes esindab operatsioonis oma riigi kontingenti. Riiklik kontaktisik esitab EUPOL Proxima missiooni juhile/politseiülemale aruande siseriiklikest küsimustest ja vastutab kontingendi igapäevase distsipliini eest.

8.   Euroopa Liit teeb operatsiooni lõpetamist käsitleva otsuse pärast konsulteerimist Türgi Vabariigiga, tingimusel et operatsiooni lõpetamise päeval toetab kõnealune riik jätkuvalt EUPOL Proximat.

Artikkel 6

Finantsaspektid

1.   Türgi Vabariik katab kõik oma operatsioonil osalemisega seotud kulud, välja arvatud kulud, mis kooskõlas operatsiooni tegevuseelarvega kuuluvad Euroopa Liidu ühiste kulude alla.

2.   Türgi Vabariik kaalub vabatahtliku toetuse eraldamist.

3.   Sellise vabatahtliku toetuse eraldamise korral allkirjastavad EUPOL Proxima missiooni juht/politseiülem ja Türgi Vabariigi asjakohane ametiasutus praktilise maksmise korra Türgi Vabariigi poolt EUPOL Proxima tegevuseelarvesse eraldatud toetuse kohta. Kõnealune kokkulepe hõlmab muuhulgas järgmisi sätteid:

4.   Kui põhjustatakse endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi füüsilise isiku surm või vigastus või juriidilise isiku vara rikkumine või hävimine, maksab Türgi Vabariik, kui ta on tunnistatud vastutavaks, kompensatsiooni vastavalt artikli 2 lõigus 1 osutatud missiooni staatuse kokkuleppes ettenähtud tingimustele.

Artikkel 7

Täitmata jätmine

Kui üks osaline peaks jätma lepingus sätestatud kohustused täitmata, on teisel osalisel õigus kokkulepe ühekuulise etteteatamisega lõpetada.

Artikkel 8

Vaidluste lahendamine

Lepingu tõlgendamisest või kohaldamisest tulenevad vaidlused lahendatakse osaliste vahel diplomaatilisel teel.

Artikkel 9

Jõustumine

1.   Käesolev leping jõustub järgmise kuu esimesel päeval pärast seda, kui osalised on teatanud teineteisele lepingu jõustamiseks vajalike siseriiklike menetluste lõpuleviimisest.

2.   Käesolevat lepingut võib poolte vastastikulisel kokkuleppel kirjalikult muuta. Muudatused jõustuvad vastavalt lõikes 1 ettenähtud korrale.

3.   Käesoleva lepingu võib denonsseerida, kui üks osaline teatab teisele osalisele kirjalikult lepingu denonsseerimisest. Denonsseerimine jõustub kuue kuu möödumisel teise osalise poolt sellekohase teate kättesaamisest.

Brüsselis, 10. september 2004 inglise keeles neljas eksemplaris.

Euroopa Liidu nimel

Türgi Vabariigi nimel

----

(1)ELT L 249, 1.10.2003, lk 66.

(2)ELT L 16, 23.1.2004, lk 65.

(3)EÜT L 101, 11.4.2001, lk 1.

----

----

1. november 2004 – EUR-Lexi uus versioon!

europa.eu.int/eur-lex/lex/

Uus sait ühendab CELEXi teenused ning võimaldab vaba ja mugavat juurdepääsu 20 keeles suurimale EL õiguse dokumentide andmebaasile.

----