# Az Európai Unió L 361/2004

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 361 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 47. évfolyam2004. december 8. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 361

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

47. évfolyam2004. december 8.

---

| Tartalom | | I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | A Bizottság 2087/2004/EK rendelete (2004. december 7.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 1 |
| | * | A Bizottság 2088/2004/EK rendelete (2004. december 7.) a 2497/2001/EK bizottsági rendeletnek és a 2597/2001/EK bizottsági rendeletnek a Horvátországból származó egyes halak és halászati termékek, illetve a Horvátországból, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságból és Szlovéniából származó egyes borok vámkontingenseinek tekintetében történő módosításáról | 3 |
| | | A Bizottság 2089/2004/EK rendelete (2004. december 7.) a marha- és borjúhúsra vonatkozó export-visszatérítések rögzítéséről | 10 |
| | | Törvényszék |
| | * | Gyakorlati útmutató a közvetlen keresetekről és a fellebbezésekről | 15 |

Tartalom

I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

Oldal

A Bizottság 2087/2004/EK rendelete (2004. december 7.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

1

*

A Bizottság 2088/2004/EK rendelete (2004. december 7.) a 2497/2001/EK bizottsági rendeletnek és a 2597/2001/EK bizottsági rendeletnek a Horvátországból származó egyes halak és halászati termékek, illetve a Horvátországból, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságból és Szlovéniából származó egyes borok vámkontingenseinek tekintetében történő módosításáról

3

A Bizottság 2089/2004/EK rendelete (2004. december 7.) a marha- és borjúhúsra vonatkozó export-visszatérítések rögzítéséről

10

Törvényszék

*

Gyakorlati útmutató a közvetlen keresetekről és a fellebbezésekről

15

| | | II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
| --- | --- | --- |
| | | Bizottság |
| | * | 2004/838/EK:A Bizottság határozata (2003. december 10.) a France 2 és France 3 televíziós csatornáknak nyújtott állami támogatásokról
  (az értesítés a B(2003) 4497. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 21 |
| | * | 2004/839/EK:A Bizottság határozata (2004. december 3.) a fiatal kutyák és macskák harmadik országokból a Közösségbe irányuló nem kereskedelmi célú mozgása feltételeinek megállapításáról
  (az értesítés a B(2004) 4546. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 40 |
| | * | 2004/840/EK:A Bizottság határozata (2004. november 30.) a tagállamok 2005-re benyújtott, egyes állatbetegségek felszámolását és megfigyelését, valamint az állatról emberre terjedő fertőzések megelőzését célzó programjainak jóváhagyásáról és a közösségi pénzügyi hozzájárulás mértékének meghatározásáról
  (az értesítés a B(2004) 4600. számú dokumentummal történt) | 41 |

II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Bizottság

*

2004/838/EK:A Bizottság határozata (2003. december 10.) a France 2 és France 3 televíziós csatornáknak nyújtott állami támogatásokról
  (az értesítés a B(2003) 4497. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a B(2003) 4497. számú dokumentummal történt)

1

21

*

2004/839/EK:A Bizottság határozata (2004. december 3.) a fiatal kutyák és macskák harmadik országokból a Közösségbe irányuló nem kereskedelmi célú mozgása feltételeinek megállapításáról
  (az értesítés a B(2004) 4546. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a B(2004) 4546. számú dokumentummal történt)

1

40

*

2004/840/EK:A Bizottság határozata (2004. november 30.) a tagállamok 2005-re benyújtott, egyes állatbetegségek felszámolását és megfigyelését, valamint az állatról emberre terjedő fertőzések megelőzését célzó programjainak jóváhagyásáról és a közösségi pénzügyi hozzájárulás mértékének meghatározásáról
  (az értesítés a B(2004) 4600. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a B(2004) 4600. számú dokumentummal történt)

41

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés az állati eredetű élelmiszerekben található állatgyógyászati készítmények maximális maradékanyag-határértékeinek megállapítására szolgáló közösségi eljárás kialakításáról szóló 2377/90/EGK tanácsi rendelet I. mellékletének módosításáról szóló, 2004. szeptember 20-i 1646/2004/EK bizottsági rendelethez ( HL L 296., 2004.9.21. ) | 54 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés az állati eredetű élelmiszerekben található állatgyógyászati készítmények maximális maradékanyag-határértékeinek megállapítására szolgáló közösségi eljárás kialakításáról szóló 2377/90/EGK tanácsi rendelet I. mellékletének módosításáról szóló, 2004. szeptember 20-i 1646/2004/EK bizottsági rendelethez ( HL L 296., 2004.9.21. )

54

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

| 8.12.2004 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 361/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2004

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 361/1

---

A BIZOTTSÁG 2087/2004/EK RENDELETE

(2004. december 7.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gyümölcs és zöldség behozatalára vonatkozó intézkedések alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1994. december 21-i 3223/94/EK (1) bizottsági rendeletre és különösen annak 4. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni, |
| --- | --- |

(2)

A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 3223/94/EK rendelet 4. cikkében említett behozatali átalányértékeket a mellékletben található táblázat határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2004. december 8-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2004. december 7-én.

a Bizottság részéről

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 337., 1994.12.24., 66. o. A legutóbb az 1947/2002/EK rendelettel (HL L 299., 2002.11.1., 17. o.) módosított rendelet.

1

---

MELLÉKLET

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról szóló, 2004. december 7-i bizottsági rendelethez

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | 052 | 103,1 |
| 204 | 98,8 |
| 999 | 101,0 |
| 0707 00 05 | 052 | 92,7 |
| 204 | 32,5 |
| 999 | 62,6 |
| 0709 90 70 | 052 | 108,2 |
| 204 | 70,4 |
| 999 | 89,3 |
| 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 | 204 | 52,8 |
| 388 | 50,6 |
| 999 | 51,7 |
| 0805 20 10 | 204 | 54,2 |
| 999 | 54,2 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 68,6 |
| 204 | 55,3 |
| 464 | 161,3 |
| 624 | 80,4 |
| 720 | 30,2 |
| 999 | 79,2 |
| 0805 50 10 | 052 | 49,2 |
| 528 | 34,1 |
| 999 | 41,7 |
| 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 | 052 | 116,3 |
| 388 | 138,0 |
| 400 | 86,7 |
| 404 | 107,4 |
| 512 | 104,5 |
| 720 | 67,3 |
| 999 | 103,4 |
| 0808 20 50 | 720 | 66,4 |
| 999 | 66,4 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

052

103,1

204

98,8

999

101,0

0707 00 05

052

92,7

204

32,5

999

62,6

0709 90 70

052

108,2

204

70,4

999

89,3

0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50

204

52,8

388

50,6

999

51,7

0805 20 10

204

54,2

999

54,2

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

68,6

204

55,3

464

161,3

624

80,4

720

30,2

999

79,2

0805 50 10

052

49,2

528

34,1

999

41,7

0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90

052

116,3

388

138,0

400

86,7

404

107,4

512

104,5

720

67,3

999

103,4

0808 20 50

720

66,4

999

66,4

---

(1)  Az országok nómenklatúráját a 2081/2003/EK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 313., 2003.11.28., 11. o.). A „999” jelentése „egyéb származás”.

---

| 8.12.2004 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 361/3 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2004

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 361/3

---

A BIZOTTSÁG 2088/2004/EK RENDELETE

(2004. december 7.)

a 2497/2001/EK bizottsági rendeletnek és a 2597/2001/EK bizottsági rendeletnek a Horvátországból származó egyes halak és halászati termékek, illetve a Horvátországból, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságból és Szlovéniából származó egyes borok vámkontingenseinek tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság csatlakozásának feltételeiről, valamint az Európai Unió alapját képező szerződések kiigazításáról szóló okmányra (1) és különösen annak 57. cikkének (2) bekezdésére,

tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Horvát Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodás, valamint az Európai Közösség és a Horvát Köztársaság közötti ideiglenes megállapodás alkalmazására vonatkozó egyes eljárásokról szóló, 2001. november 19-i 2248/2001/EK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 7. cikkére,

tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság között létrejött stabilizációs és társulási megállapodás, valamint az Európai Közösség és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság között létrejött ideiglenes megállapodás alkalmazására vonatkozó egyes eljárásokról szóló, 2002. január 21-i 153/2002/EK tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 7. cikkére,

mivel:

| (1) | A 2004. október 11-i 2004/778/EK határozatával (4) a Tanács megkötötte a Cseh Köztársaságnak, az Észt Köztársaságnak, a Ciprusi Köztársaságnak, a Lett Köztársaságnak, a Litván Köztársaságnak, a Magyar Köztársaságnak, a Máltai Köztársaságnak, a Lengyel Köztársaságnak, a Szlovén Köztársaságnak és a Szlovák Köztársaságnak az Európai Unióhoz történt csatlakozása figyelembe vétele érdekében az egyrészről az Európai Közösség, másrészről a Horvát Köztársaság között létrejött, a kereskedelemmel és a kereskedelemmel összefüggő ügyekről szóló ideiglenes megállapodáshoz csatolt jegyzőkönyvet (a továbbiakban: „a bővítési jegyzőkönyv”). A bővítési jegyzőkönyvet ideiglenesen 2004. május 1-ji hatállyal kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(1)

A 2004. október 11-i 2004/778/EK határozatával (4) a Tanács megkötötte a Cseh Köztársaságnak, az Észt Köztársaságnak, a Ciprusi Köztársaságnak, a Lett Köztársaságnak, a Litván Köztársaságnak, a Magyar Köztársaságnak, a Máltai Köztársaságnak, a Lengyel Köztársaságnak, a Szlovén Köztársaságnak és a Szlovák Köztársaságnak az Európai Unióhoz történt csatlakozása figyelembe vétele érdekében az egyrészről az Európai Közösség, másrészről a Horvát Köztársaság között létrejött, a kereskedelemmel és a kereskedelemmel összefüggő ügyekről szóló ideiglenes megállapodáshoz csatolt jegyzőkönyvet (a továbbiakban: „a bővítési jegyzőkönyv”). A bővítési jegyzőkönyvet ideiglenesen 2004. május 1-ji hatállyal kell alkalmazni.

| (2) | A 2004. november 22-i határozatával (5) a Tanács felhatalmazást adott a Cseh Köztársaságnak, az Észt Köztársaságnak, a Ciprusi Köztársaságnak, a Lett Köztársaságnak, a Litván Köztársaságnak, a Magyar Köztársaságnak, a Máltai Köztársaságnak, a Lengyel Köztársaságnak, a Szlovén Köztársaságnak és a Szlovák Köztársaságnak az Európai Unióhoz történt csatlakozása figyelembe vétele érdekében az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodáshoz csatolt – jegyzőkönyv (a továbbiakban: „bővítési jegyzőkönyv”) aláírására és elrendelte annak 2004. május 1-től történő ideiglenes alkalmazását. |
| --- | --- |

(2)

A 2004. november 22-i határozatával (5) a Tanács felhatalmazást adott a Cseh Köztársaságnak, az Észt Köztársaságnak, a Ciprusi Köztársaságnak, a Lett Köztársaságnak, a Litván Köztársaságnak, a Magyar Köztársaságnak, a Máltai Köztársaságnak, a Lengyel Köztársaságnak, a Szlovén Köztársaságnak és a Szlovák Köztársaságnak az Európai Unióhoz történt csatlakozása figyelembe vétele érdekében az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodáshoz csatolt – jegyzőkönyv (a továbbiakban: „bővítési jegyzőkönyv”) aláírására és elrendelte annak 2004. május 1-től történő ideiglenes alkalmazását.

| (3) | Mindkét bővítési jegyzőkönyv új vámkontingenseket határoz meg, illetve változtatásokat eszközöl a meglévő – a Horvát Köztársaságból származó egyes halakra és halászati termékekre vonatkozó közösségi vámkontingensek megnyitásáról és kezeléséről szóló, 2001. december 19-i 2497/2001/EK bizottsági rendelettel (6) és a Horvát Köztársaságból, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságból és a Szlovén Köztársaságból származó bizonyos borokra vonatkozóan közösségi vámkontingensek megnyitásáról és kezeléséről szóló, 2001. december 28-i 2597/2001/EK bizottsági rendelettel (7) meghatározott – vámkontingensekben. |
| --- | --- |

(3)

Mindkét bővítési jegyzőkönyv új vámkontingenseket határoz meg, illetve változtatásokat eszközöl a meglévő – a Horvát Köztársaságból származó egyes halakra és halászati termékekre vonatkozó közösségi vámkontingensek megnyitásáról és kezeléséről szóló, 2001. december 19-i 2497/2001/EK bizottsági rendelettel (6) és a Horvát Köztársaságból, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságból és a Szlovén Köztársaságból származó bizonyos borokra vonatkozóan közösségi vámkontingensek megnyitásáról és kezeléséről szóló, 2001. december 28-i 2597/2001/EK bizottsági rendelettel (7) meghatározott – vámkontingensekben.

| (4) | A bővítési jegyzőkönyvekben meghatározott új vámkontingensek bevezetéséhez és a meglévő vámkontingensek megváltoztatásához szükséges a 2497/2001/EK rendelet és a 2597/2001/EK rendelet módosítása. |
| --- | --- |

(4)

A bővítési jegyzőkönyvekben meghatározott új vámkontingensek bevezetéséhez és a meglévő vámkontingensek megváltoztatásához szükséges a 2497/2001/EK rendelet és a 2597/2001/EK rendelet módosítása.

| (5) | A 2004. évre az új vámkontingensek mennyiségét és a meglévő vámkontingensek mennyiségének növelését a bővítési jegyzőkönyvekben meghatározott alapmennyiségek arányosításával kell kiszámítani, figyelembe véve a 2004. május 1. előtt eltelt időszakot. |
| --- | --- |

(5)

A 2004. évre az új vámkontingensek mennyiségét és a meglévő vámkontingensek mennyiségének növelését a bővítési jegyzőkönyvekben meghatározott alapmennyiségek arányosításával kell kiszámítani, figyelembe véve a 2004. május 1. előtt eltelt időszakot.

| (6) | Egyes meglévő, a 2497/2001/EK rendeletben, illetve a 2597/200l/EK rendeletben előírt vámkontingensek kezelésének megkönnyítése érdekében az ezeknek a kontingenseknek a keretében behozott mennyiségeket figyelembe kell venni az e rendelettel módosított 2497/2001/EK, illetve 2597/2001/EK rendeleteknek megfelelően megnyitott vámkontingensek megterhelésekor. |
| --- | --- |

(6)

Egyes meglévő, a 2497/2001/EK rendeletben, illetve a 2597/200l/EK rendeletben előírt vámkontingensek kezelésének megkönnyítése érdekében az ezeknek a kontingenseknek a keretében behozott mennyiségeket figyelembe kell venni az e rendelettel módosított 2497/2001/EK, illetve 2597/2001/EK rendeleteknek megfelelően megnyitott vámkontingensek megterhelésekor.

| (7) | Szlovéniának az Európai Unióhoz való csatlakozását követően az ebből a tagállamból származó boroknak a 2597/2001/EK rendeletben meghatározott vámkontingensei hatályukat vesztik. Az ezekre a kontingensekre történő utalásokat ezért törölni kell. |
| --- | --- |

(7)

Szlovéniának az Európai Unióhoz való csatlakozását követően az ebből a tagállamból származó boroknak a 2597/2001/EK rendeletben meghatározott vámkontingensei hatályukat vesztik. Az ezekre a kontingensekre történő utalásokat ezért törölni kell.

| (8) | Mivel a bővítési jegyzőkönyveket 2004. május 1-jétől kell alkalmazni, ezt a rendeletet ugyanettől az időponttól kell alkalmazni és minél előbb hatályba kell léptetni. |
| --- | --- |

(8)

Mivel a bővítési jegyzőkönyveket 2004. május 1-jétől kell alkalmazni, ezt a rendeletet ugyanettől az időponttól kell alkalmazni és minél előbb hatályba kell léptetni.

| (9) | Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódex Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(9)

Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódex Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 2497/2001/EK rendelet mellékletét az ennek a rendeletnek az I. mellékletében szereplő szöveg váltja fel.

2. cikk

A 2597/2001/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A rendelet címének helyébe a következő cím lép:
  „a Horvátországból és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságból származó egyes borokra vonatkozóan közösségi vámkontingensek megnyitásáról és kezeléséről”. |
| --- | --- |

1.

A rendelet címének helyébe a következő cím lép:

„a Horvátországból és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságból származó egyes borokra vonatkozóan közösségi vámkontingensek megnyitásáról és kezeléséről”.

| 2. | Az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „1. cikk
  (1)   Ha a Horvát Köztársaságból vagy Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságból származó, a mellékletben felsorolt borok szabad forgalomba bocsátásra kerülnek a Közösségben, a mellékletben meghatározott közösségi vámkontingensek keretén belül, és az e rendeletben meghatározott előírásokkal összhangban vámkedvezményre jogosultak.
  (2)   Ha az érintett országok bármelyike exporttámogatást fizet a vonatkozó termékekre, a 2001/919/EK, 2001/918/EK és a 2001/916/EK határozatokkal létrehozott kiegészítő jegyzőkönyvekben (a továbbiakban: »borról szóló kiegészítő jegyzőkönyvek«) megadott vámkontingenseken belüli vámkedvezményt annak az országnak a tekintetében átmenetileg meg kell szüntetni.” |
| --- | --- |

2.

Az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„1. cikk

(1)   Ha a Horvát Köztársaságból vagy Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságból származó, a mellékletben felsorolt borok szabad forgalomba bocsátásra kerülnek a Közösségben, a mellékletben meghatározott közösségi vámkontingensek keretén belül, és az e rendeletben meghatározott előírásokkal összhangban vámkedvezményre jogosultak.

(2)   Ha az érintett országok bármelyike exporttámogatást fizet a vonatkozó termékekre, a 2001/919/EK, 2001/918/EK és a 2001/916/EK határozatokkal létrehozott kiegészítő jegyzőkönyvekben (a továbbiakban: »borról szóló kiegészítő jegyzőkönyvek«) megadott vámkontingenseken belüli vámkedvezményt annak az országnak a tekintetében átmenetileg meg kell szüntetni.”

| 3. | A 3. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „3. cikk
  A borról szóló kiegészítő jegyzőkönyvek I. melléklete 5. a) pontjában meghatározott feltételeket nem érintve, az 1. cikk (1) bekezdésében említett közösségi vámkontingenseken belüli borbehozatalra alkalmazni kell






  — | az Európai Közösség és a Horvát Köztársaság közötti ideiglenes megállapodáshoz, |
| --- | --- | --- |

3.

A 3. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„3. cikk

A borról szóló kiegészítő jegyzőkönyvek I. melléklete 5. a) pontjában meghatározott feltételeket nem érintve, az 1. cikk (1) bekezdésében említett közösségi vámkontingenseken belüli borbehozatalra alkalmazni kell

—

az Európai Közösség és a Horvát Köztársaság közötti ideiglenes megállapodáshoz,

| — | az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Horvát Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodáshoz, illetve |
| --- | --- |

—

az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Horvát Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodáshoz, illetve

| — | az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodáshoz csatolt, a származó termék fogalmának meghatározásáról és az igazgatási együttműködés módszereiről szóló vonatkozó jegyzőkönyvek rendelkezéseit.” |
| --- | --- |

—

az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodáshoz csatolt, a származó termék fogalmának meghatározásáról és az igazgatási együttműködés módszereiről szóló vonatkozó jegyzőkönyvek rendelkezéseit.”

| 4. | Az 5. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „5. cikk
  (1)   A Horvátországból származó, a melléklet I. részében említett, 09.1588 rendelési szám alatti borok egyedi vámkontingenseit minden évben meg kell növelni.
  (2)   Az (1) bekezdésben említett éves növelés csak akkor alkalmazható, ha az előző évben megnyitott vonatkozó mennyiségnek legalább 80 %-át felhasználták.
  A Bizottság minden évben felülvizsgálja a felhasznált mennyiségeket, és megfelelő rendelkezéseket fogad el a Horvátországra vonatkozó mennyiségek szükséges módosításának végrehajtására vonatkozóan.” |
| --- | --- |

4.

Az 5. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„5. cikk

(1)   A Horvátországból származó, a melléklet I. részében említett, 09.1588 rendelési szám alatti borok egyedi vámkontingenseit minden évben meg kell növelni.

(2)   Az (1) bekezdésben említett éves növelés csak akkor alkalmazható, ha az előző évben megnyitott vonatkozó mennyiségnek legalább 80 %-át felhasználták.

A Bizottság minden évben felülvizsgálja a felhasznált mennyiségeket, és megfelelő rendelkezéseket fogad el a Horvátországra vonatkozó mennyiségek szükséges módosításának végrehajtására vonatkozóan.”

| 5. | A rendelet mellékletét az e rendelet II. mellékletében szereplő szöveg váltja fel. |
| --- | --- |

5.

A rendelet mellékletét az e rendelet II. mellékletében szereplő szöveg váltja fel.

3. cikk

A 2497/2001/EK rendelet, illetve a 2597/2001/EK rendelet alapján a 09.1581, 09.1582, 09.1583, 09.1584, 09.1585, 09.1586, 09.1588, 09.1589, 09.1558 és 09.1559 tételszámú vámkontingenseken belül 2004. január 1-je óta a Közösségben szabad forgalomba bocsátott mennyiségeket ennek a rendeletnek a hatálybalépésekor az e rendelettel módosított 2497/2001/EK, illetve 2597/2001/EK rendeletek mellékletében meghatározott megfelelő vámkontingensek tekintetében figyelembe kell venni.

4. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2004. május 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2004. december 7-én.

a Bizottság részéről

László KOVÁCS

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 236., 2003.9.23., 33. o.

1

(2)  HL L 304., 2001.11.21., 1. o. A legutóbb a 2/2003/EK tanácsi rendelettel (HL L 1., 2003.1.4., 26. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 25., 2002.1.29., 16. o. A legutóbb a 3/2003/EK tanácsi rendelettel (HL L 1., 2003.1.4., 30. o.) módosított rendelet.

3

(4)  HL L 350., 2004.11.25., 1. o.

4

(5)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

5

(6)  HL L 337., 2001.12.20., 27. o. A legutóbb a 607/2003/EK tanácsi rendelettel (HL L 86., 2003.4.3., 18. o.) módosított rendelet.

6

(7)  HL L 345., 2001.12.29., 35. o.

7

---

I. MELLÉKLET

„MELLÉKLET

A Kombinált Nómenklatúra értelmezési szabályai ellenére az árumegnevezések megfogalmazása csupán tájékoztató jellegűnek tekintendő, mivel e melléklet tekintetében a preferenciális rendszert az e rendelet elfogadásakor hatályos KN-kódok határozzák meg. Ahol ex KN-kódok szerepelnek, a preferenciális rendszert a KN-kód és az ahhoz tartozó árumegnevezés együttes alkalmazása határozza meg.

| Tételszám | KN-kód | TARIC-alszám | Árumegnevezés | Éves kontingens
  (nettó súly) | Kontingens szerinti vámtétel |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.1581 | 0301 91 10
  0301 91 90
  0302 11 10
  0302 11 20
  0302 11 80
  0303 21 10
  0303 21 20
  0303 21 80
  0304 10 15
  0304 10 17 | | Pisztráng (Salmo trutta, Oncorhynchus mykiss, Oncorhynchus clarki, Oncorhynchus aguabonita, Oncorhynchus gilae, Oncorhynchus apache és Oncorhynchus chrysogaster): élő, frissen vagy hűtve; fagyasztva; szárítva; sózva vagy sós lében tartósítva, füstölve; filék és más halhúsok; emberi fogyasztásra alkalmas liszt, dara és labdacs (pellet) | 30 tonna | Mentes |
| ex 0304 10 19 | 40 |
| ex 0304 10 91
  0304 20 15
  0304 20 17 | 10 |
| ex 0304 20 19 | 50 |
| ex 0304 90 10 | 11, 17, 40 |
| ex 0305 10 00 | 10 |
| ex 0305 30 90
  0305 49 45 | 50 |
| ex 0305 59 80 | 61 |
| ex 0305 69 80 | 61 |
| 09.1582 | 0301 93 00
  0302 69 11
  0303 79 11 | | Ponty: élő, frissen vagy hűtve; fagyasztva; szárítva; sózva vagy sós lében tartósítva, füstölve; filék és más halhúsok; emberi fogyasztásra alkalmas liszt, dara és labdacs (pellet) | 210 tonna | Mentes |
| ex 0304 10 19 | 30 |
| ex 0304 10 91 | 20 |
| ex 0304 20 19 | 40 |
| ex 0304 90 10 | 16 |
| ex 0305 10 00 | 20 |
| ex 0305 30 90 | 60 |
| ex 0305 49 80 | 30 |
| ex 0305 59 80 | 63 |
| ex 0305 69 80 | 63 |
| 09.1583 | ex 0301 99 90
  0302 69 61
  0303 79 71 | 80 | Fogasdurbincs (Dentex dentex and Pagellus spp.): élő, frissen vagy hűtve; fagyasztva; szárítva; sózva vagy sós lében tartósítva, füstölve; filék és más halhúsok; emberi fogyasztásra alkalmas liszt, dara és labdacs (pellet) | 35 tonna | Mentes |
| ex 0304 10 38 | 80 |
| ex 0304 10 98 | 77 |
| ex 0304 20 94 | 50 |
| ex 0304 90 97 | 82 |
| ex 0305 10 00 | 30 |
| ex 0305 30 90 | 70 |
| ex 0305 49 80 | 40 |
| ex 0305 59 80 | 65 |
| ex 0305 69 80 | 65 |
| 09.1584 | ex 0301 99 90
  0302 69 94 | 15, 17, 28 (1) | Tengeri süllő (Dicentrarchus labrax): élő, frissen vagy hűtve; fagyasztva; szárítva; sózva vagy sós lében tartósítva, füstölve; filék és más halhúsok; emberi fogyasztásra alkalmas liszt, dara és labdacs (pellet) | 2004.1.1.–12.31.: 550 tonna + 66,66 tonna növelés 2004.5.1-től 12.31-ig
  2005.1.1-től 12.31-ig és azután minden évben: 650 tonna | Mentes |
| ex 0303 77 00 | 10 |
| ex 0304 10 38 | 85 |
| ex 0304 10 98 | 79 |
| ex 0304 20 94 | 60 |
| ex 0304 90 97 | 84 |
| ex 0305 10 00 | 40 |
| ex 0305 30 90 | 80 |
| ex 0305 49 80 | 50 |
| ex 0305 59 80 | 67 |
| ex 0305 69 80 | 67 |
| 09.1585 | 1604 13 11
  1604 13 19 | | Elkészített vagy konzervált szardínia | 2004.1.1-től 12.31-ig: 180 tonna | 6 % |
| ex 1604 20 50 | 10, 19 |
| 09.1586 | 1604 16 00
  1604 20 40 | | Elkészített vagy konzervált ajóka | 2004.1.1.–12.31.: 40 tonna + 6,66 tonna növelés 2004.5.1-től 12.31-ig | Mentes |
| 09.1587 | 1604 | | Elkészített vagy konzervált hal; kaviár és halikrából készített kaviárpótlók | 2004.5.1-től 12.31-ig: 860 tonna
  2005.1.1-től 12.31-ig és azután minden évben: 1 550 tonna | Mentes |

Tételszám

KN-kód

TARIC-alszám

Árumegnevezés

Éves kontingens

(nettó súly)

Kontingens szerinti vámtétel

09.1581

0301 91 10

0301 91 90

0302 11 10

0302 11 20

0302 11 80

0303 21 10

0303 21 20

0303 21 80

0304 10 15

0304 10 17

Pisztráng (Salmo trutta, Oncorhynchus mykiss, Oncorhynchus clarki, Oncorhynchus aguabonita, Oncorhynchus gilae, Oncorhynchus apache és Oncorhynchus chrysogaster): élő, frissen vagy hűtve; fagyasztva; szárítva; sózva vagy sós lében tartósítva, füstölve; filék és más halhúsok; emberi fogyasztásra alkalmas liszt, dara és labdacs (pellet)

30 tonna

Mentes

ex 0304 10 19

40

ex 0304 10 91

0304 20 15

0304 20 17

10

ex 0304 20 19

50

ex 0304 90 10

11, 17, 40

ex 0305 10 00

10

ex 0305 30 90

0305 49 45

50

ex 0305 59 80

61

ex 0305 69 80

61

09.1582

0301 93 00

0302 69 11

0303 79 11

Ponty: élő, frissen vagy hűtve; fagyasztva; szárítva; sózva vagy sós lében tartósítva, füstölve; filék és más halhúsok; emberi fogyasztásra alkalmas liszt, dara és labdacs (pellet)

210 tonna

Mentes

ex 0304 10 19

30

ex 0304 10 91

20

ex 0304 20 19

40

ex 0304 90 10

16

ex 0305 10 00

20

ex 0305 30 90

60

ex 0305 49 80

30

ex 0305 59 80

63

ex 0305 69 80

63

09.1583

ex 0301 99 90

0302 69 61

0303 79 71

80

Fogasdurbincs (Dentex dentex and Pagellus spp.): élő, frissen vagy hűtve; fagyasztva; szárítva; sózva vagy sós lében tartósítva, füstölve; filék és más halhúsok; emberi fogyasztásra alkalmas liszt, dara és labdacs (pellet)

35 tonna

Mentes

ex 0304 10 38

80

ex 0304 10 98

77

ex 0304 20 94

50

ex 0304 90 97

82

ex 0305 10 00

30

ex 0305 30 90

70

ex 0305 49 80

40

ex 0305 59 80

65

ex 0305 69 80

65

09.1584

ex 0301 99 90

0302 69 94

15, 17, 28 (1)

Tengeri süllő (Dicentrarchus labrax): élő, frissen vagy hűtve; fagyasztva; szárítva; sózva vagy sós lében tartósítva, füstölve; filék és más halhúsok; emberi fogyasztásra alkalmas liszt, dara és labdacs (pellet)

2004.1.1.–12.31.: 550 tonna + 66,66 tonna növelés 2004.5.1-től 12.31-ig

2005.1.1-től 12.31-ig és azután minden évben: 650 tonna

Mentes

ex 0303 77 00

10

ex 0304 10 38

85

ex 0304 10 98

79

ex 0304 20 94

60

ex 0304 90 97

84

ex 0305 10 00

40

ex 0305 30 90

80

ex 0305 49 80

50

ex 0305 59 80

67

ex 0305 69 80

67

09.1585

1604 13 11

1604 13 19

Elkészített vagy konzervált szardínia

2004.1.1-től 12.31-ig: 180 tonna

6 %

ex 1604 20 50

10, 19

09.1586

1604 16 00

1604 20 40

Elkészített vagy konzervált ajóka

2004.1.1.–12.31.: 40 tonna + 6,66 tonna növelés 2004.5.1-től 12.31-ig

Mentes

09.1587

1604

Elkészített vagy konzervált hal; kaviár és halikrából készített kaviárpótlók

2004.5.1-től 12.31-ig: 860 tonna

2005.1.1-től 12.31-ig és azután minden évben: 1 550 tonna

Mentes

---

(1)  2005. január 1-jétől a 15, 17 és a 28 TARIC alszámokat a 22 váltja fel.”

1

---

II. MELLÉKLET

„MELLÉKLET

A Kombinált Nómenklatúra értelmezési szabályai ellenére az árumegnevezések megfogalmazása csupán tájékoztató jellegűnek tekintendő, mivel e melléklet tekintetében a preferenciális rendszert az e rendelet elfogadásakor hatályos KN-kódok határozzák meg. Ahol ex KN-kódok szerepelnek, a preferenciális rendszert a KN-kód és az ahhoz tartozó árumegnevezés együttes alkalmazása határozza meg.

I. RÉSZ: HORVÁTORSZÁG

| Tételszám | KN-kód | TARIC-alszám | Árumegnevezés | Éves kontingens
  (hl-ben) | Kontingens szerinti vámtétel |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.1588 | ex 2204 10 19 | 91, 99 | Pezsgőbor, a pezsgő (Champagne) vagy Asti spumante kivételével | 2004.1.1-től 31.12.2004-ig: 30 000 + 9 333,33 növelés 2004.1.5-től 31.12.2004-ig
  Minden évre azután 1.1-től –31.12-ig: 44 000 (1) | Mentes |
| ex 2204 10 99 | 91, 99 |
| 2204 21 10 | | Más bor friss szőlőből, legfeljebb 2 literes palackban (tartályban) |
| ex 2204 21 79 | 79
  80 |
| ex 2204 21 80 | 79
  80 |
| ex 2204 21 83 (2) | 10
  79
  80 |
| ex 2204 21 84 (3) | 10
  79
  80 |
| ex 2204 21 94 | 10
  30 (4) |
| ex 2204 21 98 | 10
  30 (4) |
| ex 2204 21 99 | 10 |
| 09.1589 | 2204 29 10 | | Más bor friss szőlőből, 2 literesnél nagyobb palackban (tartályban) | 2004.1.1-től 31.12.2004-ig: 15 000 + 9 333,33 növelés 2004.1.5-től 31.12.2004-ig
  Minden évre azután, 1.1-től 31.12-ig: 29 000 | Mentes |
| 2204 29 65 | |
| ex 2204 29 75 | 10 |
| 2204 29 83 | |
| ex 2204 29 84 | 10
  30 (4) |
| ex 2204 29 94 | 10
  30 (4) |
| ex 2204 29 98 | 10
  30 (4) |
| ex 2204 29 99 | 10 |

Tételszám

KN-kód

TARIC-alszám

Árumegnevezés

Éves kontingens

(hl-ben)

Kontingens szerinti vámtétel

09.1588

ex 2204 10 19

91, 99

Pezsgőbor, a pezsgő (Champagne) vagy Asti spumante kivételével

2004.1.1-től 31.12.2004-ig: 30 000 + 9 333,33 növelés 2004.1.5-től 31.12.2004-ig

Minden évre azután 1.1-től –31.12-ig: 44 000 (1)

Mentes

ex 2204 10 99

91, 99

2204 21 10

Más bor friss szőlőből, legfeljebb 2 literes palackban (tartályban)

ex 2204 21 79

79

80

ex 2204 21 80

79

80

ex 2204 21 83 (2)

10

79

80

ex 2204 21 84 (3)

10

79

80

ex 2204 21 94

10

30 (4)

ex 2204 21 98

10

30 (4)

ex 2204 21 99

10

09.1589

2204 29 10

Más bor friss szőlőből, 2 literesnél nagyobb palackban (tartályban)

2004.1.1-től 31.12.2004-ig: 15 000 + 9 333,33 növelés 2004.1.5-től 31.12.2004-ig

Minden évre azután, 1.1-től 31.12-ig: 29 000

Mentes

2204 29 65

ex 2204 29 75

10

2204 29 83

ex 2204 29 84

10

30 (4)

ex 2204 29 94

10

30 (4)

ex 2204 29 98

10

30 (4)

ex 2204 29 99

10

II. RÉSZ: MACEDÓNIA, VOLT JUGOSZLÁV KÖZTÁRSASÁG

| Tételszám | KN kód | TARIC alszám | Leírás | Éves kontingensmennyiség
  (hl-ben) | A vámkontingens szerinti vámtétel |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.1558 | ex 2204 10 19 | 91, 99 | Pezsgőbor, a pezsgő (Champagne) vagy Asti spumante kivételével | 2004.1.1-től 31.12.2004-ig: 27 000 + 1 333,33 növelés 2004.1.5-től 31.12.2004-ig
  Minden évre azután 1.1-től 31.12-ig: 37 000 (5) | Mentes |
| ex 2204 10 99 | 91, 99 |
| 2204 21 10 | | Más bor friss szőlőből, legfeljebb 2 literes palackban (tartályban) |
| ex 2204 21 79 | 79
  80 |
| ex 2204 21 80 | 79
  80 |
| ex 2204 21 83 (6) | 10
  79
  80 |
| ex 2204 21 84 (7) | 10
  79
  80 |
| ex 2204 21 94 | 10
  30 (8) |
| ex 2204 21 98 | 10
  30 (8) |
| ex 2204 21 99 | 10 |
| 09.1559 | 2204 29 10 | | Más bor friss szőlőből, 2 literesnél nagyobb palackban (tartályban) | 2004.1.1-től 31.12.2004-ig: 273 000 + 59 666,66 növelés 2004.1.5-től 31.12.2004-ig
  Minden évre azután, 1.1-től 31.12-ig: 354 500 (9) | Mentes |
| 2204 29 65 | |
| ex 2204 29 75 | 10 |
| 2204 29 83 | |
| ex 2204 29 84 | 10
  30 (8) |
| ex 2204 29 94 | 10
  30 (8) |
| ex 2204 29 98 | 10
  30 (8) |
| ex 2204 29 99 | 10 |

Tételszám

KN kód

TARIC alszám

Leírás

Éves kontingensmennyiség

(hl-ben)

A vámkontingens szerinti vámtétel

09.1558

ex 2204 10 19

91, 99

Pezsgőbor, a pezsgő (Champagne) vagy Asti spumante kivételével

2004.1.1-től 31.12.2004-ig: 27 000 + 1 333,33 növelés 2004.1.5-től 31.12.2004-ig

Minden évre azután 1.1-től 31.12-ig: 37 000 (5)

Mentes

ex 2204 10 99

91, 99

2204 21 10

Más bor friss szőlőből, legfeljebb 2 literes palackban (tartályban)

ex 2204 21 79

79

80

ex 2204 21 80

79

80

ex 2204 21 83 (6)

10

79

80

ex 2204 21 84 (7)

10

79

80

ex 2204 21 94

10

30 (8)

ex 2204 21 98

10

30 (8)

ex 2204 21 99

10

09.1559

2204 29 10

Más bor friss szőlőből, 2 literesnél nagyobb palackban (tartályban)

2004.1.1-től 31.12.2004-ig: 273 000 + 59 666,66 növelés 2004.1.5-től 31.12.2004-ig

Minden évre azután, 1.1-től 31.12-ig: 354 500 (9)

Mentes

2204 29 65

ex 2204 29 75

10

2204 29 83

ex 2204 29 84

10

30 (8)

ex 2204 29 94

10

30 (8)

ex 2204 29 98

10

30 (8)

ex 2204 29 99

10

---

(1)  Ennek a kontingensnek a mennyiségét évente 10 000 hl-rel kell növelni, amennyiben legalább az igénybe vehető mennyiség 80 %-át felhasználták az előző évben. Az éves növekedés mindaddig alkalmazandó, amíg a 09.1588 és 09.1589 tételszám alatti vámkontingensek összege el nem éri a 98 000 hl-es maximumot.

1

(2)  2005. január 1-jétől az ex 2204 21 83 KN kód ex 2204 21 84 kódra módosul és a 10, 79 és 80 TARIC alszámokat az 59 és 70 alszámok váltják fel.

2

(3)  2005. január 1-jétől az ex 2204 21 84 KN kód ex 2204 21 85 kódra módosul és a 10, 79 és 80 TARIC alszámokat a 79 és 80 alszámok váltják fel.

3

(4)  2005. január 1-jétől a 10 és 30 TARIC alszámokat a 20 váltja fel.

4

(5)  2006. január 1-jétől, ez a kontingensmennyiség évente 6 000 hl-rel növekszik.

5

(6)  2005. január 1-jétől az ex 2204 21 83 KN kód ex 2204 21 84 kódra módosul és a 10, 79 és 80 TARIC alszámokat az 59 és 70 alszámok váltják fel.

6

(7)  2005. január 1-jétől az ex 2204 21 84 KN kód ex 2204 21 85 kódra módosul és a 10, 79 és 80 TARIC alszámokat a 79 és 80 alszámok váltják fel.

7

(8)  2005. január 1-jétől a 10 és 30 TARIC alszámokat a 20 váltja fel.

8

(9)  2006. január 1-jétől ez a kontingensmennyiség évente 6 000 hl-rel csökken.”

9

---

| 8.12.2004 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 361/10 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2004

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 361/10

---

A BIZOTTSÁG 2089/2004/EK RENDELETE

(2004. december 7.)

a marha- és borjúhúsra vonatkozó export-visszatérítések rögzítéséről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a marha- és borjúhús piacának közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i kelti 1254/1999/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 33. cikke (12) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1254/1999/EK rendelet 33. cikkének megfelelően az 1254/1999/EK rendelet 1. cikkében említett termékek világpiaci árai és a közösségi árak közötti különbséget export-visszatérítéssel lehet fedezni. |
| --- | --- |

(1)

Az 1254/1999/EK rendelet 33. cikkének megfelelően az 1254/1999/EK rendelet 1. cikkében említett termékek világpiaci árai és a közösségi árak közötti különbséget export-visszatérítéssel lehet fedezni.

| (2) | A 32/82/EGK (2), az 1964/82/EGK (3), a 2388/84/EGK (4), a 2973/79/EGK (5) és a 2051/96/EK (6) rendeletek megállapították az egyes marha- és borjúhúsokra és egyes tartósított marhahús- és borjúhústermékekre, valamint egyes rendeltetési helyekre vonatkozó különleges export-visszatérítés nyújtásának feltételeit. |
| --- | --- |

(2)

A 32/82/EGK (2), az 1964/82/EGK (3), a 2388/84/EGK (4), a 2973/79/EGK (5) és a 2051/96/EK (6) rendeletek megállapították az egyes marha- és borjúhúsokra és egyes tartósított marhahús- és borjúhústermékekre, valamint egyes rendeltetési helyekre vonatkozó különleges export-visszatérítés nyújtásának feltételeit.

| (3) | A fenti szabályoknak és feltételeknek a marhahús és borjúhús piacának előre látható helyzetére való alkalmazásából következően a visszatérítéseket az alábbiak szerint kell rögzíteni. |
| --- | --- |

(3)

A fenti szabályoknak és feltételeknek a marhahús és borjúhús piacának előre látható helyzetére való alkalmazásából következően a visszatérítéseket az alábbiak szerint kell rögzíteni.

| (4) | Az élő állatok tekintetében – egyszerűsítési okokból – a továbbiakban nem nyújtandó export-visszatérítés azon kategóriákra, amelyek esetében a harmadik országokkal folytatott kereskedelem jelentéktelen. Ezenfelül – tekintettel az állatok kíméletével kapcsolatos általános aggályokra – a vágásra szánt élő állatokra vonatkozó export-visszatérítéseket, amennyire lehetséges, korlátozni kell. Következésképpen az ilyen állatokra kizárólag olyan harmadik országok viszonylatában hagyható jóvá visszatérítés, amelyek kulturális és/vagy vallási okokból hagyományosan nagyszámú vágóállatot importálnak. A tenyésztésre szánt élő állatokat illetően – a visszaélések megelőzése érdekében – a fajtatiszta tenyészállatokra vonatkozó export-visszatérítést a legfeljebb 30 hónapos üszőkre és tehenekre kell korlátozni. |
| --- | --- |

(4)

Az élő állatok tekintetében – egyszerűsítési okokból – a továbbiakban nem nyújtandó export-visszatérítés azon kategóriákra, amelyek esetében a harmadik országokkal folytatott kereskedelem jelentéktelen. Ezenfelül – tekintettel az állatok kíméletével kapcsolatos általános aggályokra – a vágásra szánt élő állatokra vonatkozó export-visszatérítéseket, amennyire lehetséges, korlátozni kell. Következésképpen az ilyen állatokra kizárólag olyan harmadik országok viszonylatában hagyható jóvá visszatérítés, amelyek kulturális és/vagy vallási okokból hagyományosan nagyszámú vágóállatot importálnak. A tenyésztésre szánt élő állatokat illetően – a visszaélések megelőzése érdekében – a fajtatiszta tenyészállatokra vonatkozó export-visszatérítést a legfeljebb 30 hónapos üszőkre és tehenekre kell korlátozni.

| (5) | Egyes rendeltetési helyekre vonatkozóan export-visszatérítést kell nyújtani a mellékletben a 0201 KN-kód alatt felsorolt egyes friss vagy hűtött húsokra, a mellékletben a 0202 KN-kód alatt felsorolt egyes fagyasztott húsokra, a mellékletben a 0206 KN-kód alatt felsorolt egyes húsokra, vágási melléktermékekre és belsőségekre, valamint a mellékletben az 1602 50 10 KN-kód alatt felsorolt tartósított húsra, vágási melléktermékre és belsőségre, valamint egyes egyéb vágási melléktermék-, belsőség-, illetve húskészítményekre. |
| --- | --- |

(5)

Egyes rendeltetési helyekre vonatkozóan export-visszatérítést kell nyújtani a mellékletben a 0201 KN-kód alatt felsorolt egyes friss vagy hűtött húsokra, a mellékletben a 0202 KN-kód alatt felsorolt egyes fagyasztott húsokra, a mellékletben a 0206 KN-kód alatt felsorolt egyes húsokra, vágási melléktermékekre és belsőségekre, valamint a mellékletben az 1602 50 10 KN-kód alatt felsorolt tartósított húsra, vágási melléktermékre és belsőségre, valamint egyes egyéb vágási melléktermék-, belsőség-, illetve húskészítményekre.

| (6) | A szarvasmarhafélék kicsontozott, sózott és szárított húsa tekintetében Svájc felé hagyományos kereskedelmi forgalom irányul. Ezen áruforgalom fenntartása érdekében a visszatérítés olyan összegben határozandó meg, amely fedezi a svájci piac árai és a tagállamok exportárai közötti különbséget. |
| --- | --- |

(6)

A szarvasmarhafélék kicsontozott, sózott és szárított húsa tekintetében Svájc felé hagyományos kereskedelmi forgalom irányul. Ezen áruforgalom fenntartása érdekében a visszatérítés olyan összegben határozandó meg, amely fedezi a svájci piac árai és a tagállamok exportárai közötti különbséget.

| (7) | A mellékletben az 1602 50 31-től az 1602 50 80-ig terjedő KN-kódok alatt feltüntetett egyéb húsok, illetve vágási melléktermékek és belsőségek tekintetében a Közösség nemzetközi kereskedelemben való részvétele akkor tartható fenn, ha a megítélt visszatérítés összegét az exportőröknek eddig nyújtott visszatérítésnek megfelelően állapítják meg. |
| --- | --- |

(7)

A mellékletben az 1602 50 31-től az 1602 50 80-ig terjedő KN-kódok alatt feltüntetett egyéb húsok, illetve vágási melléktermékek és belsőségek tekintetében a Közösség nemzetközi kereskedelemben való részvétele akkor tartható fenn, ha a megítélt visszatérítés összegét az exportőröknek eddig nyújtott visszatérítésnek megfelelően állapítják meg.

| (8) | Egyéb marhahús- és borjúhústermékek esetében nem szükséges visszatérítést rögzíteni, mivel a Közösség részesedése a világkereskedelemben nem jelentős. |
| --- | --- |

(8)

Egyéb marhahús- és borjúhústermékek esetében nem szükséges visszatérítést rögzíteni, mivel a Közösség részesedése a világkereskedelemben nem jelentős.

| (9) | A 3846/87/EGK bizottsági rendelet (7) létrehozta a mezőgazdasági termékek export-visszatérítési nómenklatúráját, és az export-visszatérítéseket az említett nómenklatúra termékkódjai alapján rögzítik. |
| --- | --- |

(9)

A 3846/87/EGK bizottsági rendelet (7) létrehozta a mezőgazdasági termékek export-visszatérítési nómenklatúráját, és az export-visszatérítéseket az említett nómenklatúra termékkódjai alapján rögzítik.

| (10) | A piaci szereplők által teljesítendő kiviteli vámalakiságok egyszerűsítése érdekében valamennyi fagyasztott húsra vonatkozó visszatérítést összhangba kell hozni a – kifejlett hím szarvasmarhafélékből származótól eltérő – friss vagy hűtött húsokra vonatkozókkal. |
| --- | --- |

(10)

A piaci szereplők által teljesítendő kiviteli vámalakiságok egyszerűsítése érdekében valamennyi fagyasztott húsra vonatkozó visszatérítést összhangba kell hozni a – kifejlett hím szarvasmarhafélékből származótól eltérő – friss vagy hűtött húsokra vonatkozókkal.

| (11) | Az 1602 50 KN-kód alá tartozó termékek ellenőrzésének fokozása végett elő kell írni, hogy ezen termékekre csak akkor nyújtható visszatérítés, ha előállításuk a mezőgazdasági termékekre vonatkozó export-visszatérítés előzetes kifizetéséről szóló, 1980. március 4-i 565/80/EGK tanácsi rendelet (8) 4. cikkében foglalt rendelkezések alapján történik. |
| --- | --- |

(11)

Az 1602 50 KN-kód alá tartozó termékek ellenőrzésének fokozása végett elő kell írni, hogy ezen termékekre csak akkor nyújtható visszatérítés, ha előállításuk a mezőgazdasági termékekre vonatkozó export-visszatérítés előzetes kifizetéséről szóló, 1980. március 4-i 565/80/EGK tanácsi rendelet (8) 4. cikkében foglalt rendelkezések alapján történik.

| (12) | Visszatérítés csak olyan termékekre nyújtható, amelyek a Közösségben szabad forgalomba hozhatók. Ezért a visszatérítésre való jogosultsághoz a termékeknek teljesíteniük kell az állat-egészségügyi jelölésnek a 64/433/EGK (9), a 94/65/EK (10) és a 77/99/EGK (11) tanácsi irányelvekben előírt feltételeit. |
| --- | --- |

(12)

Visszatérítés csak olyan termékekre nyújtható, amelyek a Közösségben szabad forgalomba hozhatók. Ezért a visszatérítésre való jogosultsághoz a termékeknek teljesíteniük kell az állat-egészségügyi jelölésnek a 64/433/EGK (9), a 94/65/EK (10) és a 77/99/EGK (11) tanácsi irányelvekben előírt feltételeit.

| (13) | Az 1964/82/EGK rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján a különleges visszatérítést csökkenteni kell, ha a kivitelre szánt kicsontozott hús mennyisége kevesebb, mint a kicsontozással előállított darabok teljes súlyának 95 %-a, viszont nem kevesebb annak 85 %-ánál. |
| --- | --- |

(13)

Az 1964/82/EGK rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján a különleges visszatérítést csökkenteni kell, ha a kivitelre szánt kicsontozott hús mennyisége kevesebb, mint a kicsontozással előállított darabok teljes súlyának 95 %-a, viszont nem kevesebb annak 85 %-ánál.

| (14) | Az Európai Megállapodások keretén belül az Európai Közösség és a társult közép- és kelet-európai országok közötti, a további engedmények elfogadásáról folytatott tárgyalások kiemelt célja a marha- és borjúhúspiac közös szervezésének hatálya alá tartozó termékek kereskedelmének liberalizálása. E kontextusban döntés született a Romániába irányuló kivitelre szánt termékekre nyújtott export-visszatérítések megszüntetéséről. Így a szóban forgó országot törölni kell azoknak a rendeltetési helyeknek a jegyzékéből, amelyek viszonylatában visszatérítés nyújtható, ugyanakkor rendelkezni kell arról, hogy az ezen országok viszonylatában nyújtott visszatérítések eltörlése nem vezethet az egyéb országokba történő kivitelre vonatkozó visszatérítések differenciálásához. |
| --- | --- |

(14)

Az Európai Megállapodások keretén belül az Európai Közösség és a társult közép- és kelet-európai országok közötti, a további engedmények elfogadásáról folytatott tárgyalások kiemelt célja a marha- és borjúhúspiac közös szervezésének hatálya alá tartozó termékek kereskedelmének liberalizálása. E kontextusban döntés született a Romániába irányuló kivitelre szánt termékekre nyújtott export-visszatérítések megszüntetéséről. Így a szóban forgó országot törölni kell azoknak a rendeltetési helyeknek a jegyzékéből, amelyek viszonylatában visszatérítés nyújtható, ugyanakkor rendelkezni kell arról, hogy az ezen országok viszonylatában nyújtott visszatérítések eltörlése nem vezethet az egyéb országokba történő kivitelre vonatkozó visszatérítések differenciálásához.

| (15) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Marha- és Borjúhúspiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(15)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Marha- és Borjúhúspiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Azon termékek jegyzékét, amelyek exportjára az 1254/1999/EK rendelet 33. cikkében említett visszatérítés jár, e visszatérítések összegét és a rendeltetési helyeket e rendelet melléklete állapítja meg.

(2)   A termékeknek meg kell felelniük a következőkben foglalt vonatkozó állat-egészségügyi jelölési követelményeknek:

| — | a 64/433/EGK irányelv I. mellékletének XI. fejezete, |
| --- | --- |

—

a 64/433/EGK irányelv I. mellékletének XI. fejezete,

| — | a 94/65/EK irányelv I. mellékletének VI. fejezete, |
| --- | --- |

—

a 94/65/EK irányelv I. mellékletének VI. fejezete,

| — | a 77/99/EGK irányelv B. mellékletének VI. fejezete. |
| --- | --- |

—

a 77/99/EGK irányelv B. mellékletének VI. fejezete.

2. cikk

Az 1964/82/EGK rendelet 6. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdésében említett esetben a 0201 30 00 9100 termékkód alá tartozó termékekre vonatkozó visszatérítés mértékét 14,00 EUR/100 kg-mal csökkenteni kell.

3. cikk

Az a tény, hogy a Romániába történő kivitelre nem került rögzítésre export-visszatérítés, nem tekintendő a visszatérítés differenciálásának.

4. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2004. december 7-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 160., 1999.6.26., 21. o. A legutóbb az 1782/2003/EK rendelettel (HL L 270., 2003.10.21., 1. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 4., 1982.1.8., 11. o. A legutóbb a 744/2000/EK rendelettel (HL L 89., 2000.4.11., 3. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 212., 1982.7.21., 48. o. A legutóbb a 2772/2000/EK rendelettel (HL L 321., 2000.12.19., 35. o.) módosított rendelet.

3

(4)  HL L 221., 1984.8.18., 28. o. A legutóbb a 3661/92/EGK rendelettel (HL L 370., 1992.12.19., 16. o.) módosított rendelet.

4

(5)  HL L 336., 1979.12.29., 44. o. A legutóbb a 3434/87/EK rendelettel (HL L 327., 1987.11.18., 7. o.) módosított rendelet.

5

(6)  HL L 274., 1996.10.26., 18. o. A legutóbb a 2333/96/EK rendelettel (HL L 317., 1996.12.6., 13. o.) módosított rendelet.

6

(7)  HL L 366., 1987.12.24., 1. o. A legutóbb a 118/2003/EK rendelette (HL L 20., 2003.1.24., 3. o.) módosított rendelet.

7

(8)  HL L 62., 1980.3.7., 5. o. A legutóbb a 444/2003/EK bizottsági rendelettel (HL L 67., 2003.3.12., 3. o.) módosított rendelet.

8

(9)  HL 121., 1964.7.29., 2012/64. o. A legutóbb a 95/23/EK irányelvvel (HL L 243., 1995.10.11., 7. o.) módosított irányelv.

9

(10)  HL L 368., 1994.12.31., 10. o. A legutóbb a 806/2003/EK rendelettel (HL L 122., 2003.5.16., 1. o.) módosított rendelet.

10

(11)  HL L 26., 1977.1.31., 85. o. A legutóbb a 807/2003/EK rendelettel (HL L 122., 2003.5.16., 36. o.) módosított rendelet.

11

---

MELLÉKLET

a marha- és borjúhúsra vonatkozó export-visszatérítések rögzítéséről szóló 2004. december 7-i bizottsági rendelethez

| Termékkód | Rendeltetési hely | Mértékegység | Visszatérítés összege (7) |
| --- | --- | --- | --- |
| 0102 10 10 9140 | B00 | EUR/100 kg élősúly | 53,00 |
| 0102 10 30 9140 | B00 | EUR/100 kg élősúly | 53,00 |
| 0102 90 71 9000 | B11 | EUR/100 kg élősúly | 41,00 |
| 0201 10 00 9110 (1) | B02 | EUR/100 kg nettó súly | 71,50 |
| B03 | EUR/100 kg nettó súly | 43,00 |
| 039 | EUR/100 kg nettó súly | 23,50 |
| 0201 10 00 9120 | B02 | EUR/100 kg nettó súly | 33,50 |
| B03 | EUR/100 kg nettó súly | 10,00 |
| 039 | EUR/100 kg nettó súly | 11,50 |
| 0201 10 00 9130 (1) | B02 | EUR/100 kg nettó súly | 97,00 |
| B03 | EUR/100 kg nettó súly | 56,50 |
| 039 | EUR/100 kg nettó súly | 33,50 |
| 0201 10 00 9140 | B02 | EUR/100 kg nettó súly | 46,00 |
| B03 | EUR/100 kg nettó súly | 14,00 |
| 039 | EUR/100 kg nettó súly | 16,00 |
| 0201 20 20 9110 (1) | B02 | EUR/100 kg nettó súly | 97,00 |
| B03 | EUR/100 kg nettó súly | 56,50 |
| 039 | EUR/100 kg nettó súly | 33,50 |
| 0201 20 20 9120 | B02 | EUR/100 kg nettó súly | 46,00 |
| B03 | EUR/100 kg nettó súly | 14,00 |
| 039 | EUR/100 kg nettó súly | 16,00 |
| 0201 20 30 9110 (1) | B02 | EUR/100 kg nettó súly | 71,50 |
| B03 | EUR/100 kg nettó súly | 43,00 |
| 039 | EUR/100 kg nettó súly | 23,50 |
| 0201 20 30 9120 | B02 | EUR/100 kg nettó súly | 33,50 |
| B03 | EUR/100 kg nettó súly | 10,00 |
| 039 | EUR/100 kg nettó súly | 11,50 |
| 0201 20 50 9110 (1) | B02 | EUR/100 kg nettó súly | 123,00 |
| B03 | EUR/100 kg nettó súly | 71,50 |
| 039 | EUR/100 kg nettó súly | 41,00 |
| 0201 20 50 9120 | B02 | EUR/100 kg nettó súly | 58,50 |
| B03 | EUR/100 kg nettó súly | 17,50 |
| 039 | EUR/100 kg nettó súly | 19,50 |
| 0201 20 50 9130 (1) | B02 | EUR/100 kg nettó súly | 71,50 |
| B03 | EUR/100 kg nettó súly | 43,00 |
| 039 | EUR/100 kg nettó súly | 23,50 |
| 0201 20 50 9140 | B02 | EUR/100 kg nettó súly | 33,50 |
| B03 | EUR/100 kg nettó súly | 10,00 |
| 039 | EUR/100 kg nettó súly | 11,50 |
| 0201 20 90 9700 | B02 | EUR/100 kg nettó súly | 33,50 |
| B03 | EUR/100 kg nettó súly | 10,00 |
| 039 | EUR/100 kg nettó súly | 11,50 |
| 0201 30 00 9050 | 400 (3) | EUR/100 kg nettó súly | 23,50 |
| 404 (4) | EUR/100 kg nettó súly | 23,50 |
| 0201 30 00 9060 (6) | B02 | EUR/100 kg nettó súly | 46,00 |
| B03 | EUR/100 kg nettó súly | 13,00 |
| 039 | EUR/100 kg nettó súly | 15,00 |
| 809, 822 | EUR/100 kg nettó súly | 37,00 |
| 0201 30 00 9100 (2)
   (6) | B08, B09 | EUR/100 kg nettó súly | 172,00 |
| B03 | EUR/100 kg nettó súly | 102,00 |
| 039 | EUR/100 kg nettó súly | 60,00 |
| 809, 822 | EUR/100 kg nettó súly | 152,50 |
| 220 | EUR/100 kg nettó súly | 205,00 |
| 0201 30 00 9120 (2)
   (6) | B08 | EUR/100 kg nettó súly | 94,50 |
| B09 | EUR/100 kg nettó súly | 88,00 |
| B03 | EUR/100 kg nettó súly | 56,50 |
| 039 | EUR/100 kg nettó súly | 33,00 |
| 809, 822 | EUR/100 kg nettó súly | 83,50 |
| 220 | EUR/100 kg nettó súly | 123,00 |
| 0202 10 00 9100 | B02 | EUR/100 kg nettó súly | 33,50 |
| B03 | EUR/100 kg nettó súly | 10,00 |
| 039 | EUR/100 kg nettó súly | 11,50 |
| 0202 10 00 9900 | B02 | EUR/100 kg nettó súly | 46,00 |
| B03 | EUR/100 kg nettó súly | 14,00 |
| 039 | EUR/100 kg nettó súly | 16,00 |
| 0202 20 10 9000 | B02 | EUR/100 kg nettó súly | 46,00 |
| B03 | EUR/100 kg nettó súly | 14,00 |
| 039 | EUR/100 kg nettó súly | 16,00 |
| 0202 20 30 9000 | B02 | EUR/100 kg nettó súly | 33,50 |
| B03 | EUR/100 kg nettó súly | 10,00 |
| 039 | EUR/100 kg nettó súly | 11,50 |
| 0202 20 50 9100 | B02 | EUR/100 kg nettó súly | 58,50 |
| B03 | EUR/100 kg nettó súly | 17,50 |
| 039 | EUR/100 kg nettó súly | 19,50 |
| 0202 20 50 9900 | B02 | EUR/100 kg nettó súly | 33,50 |
| B03 | EUR/100 kg nettó súly | 10,00 |
| 039 | EUR/100 kg nettó súly | 11,50 |
| 0202 20 90 9100 | B02 | EUR/100 kg nettó súly | 33,50 |
| B03 | EUR/100 kg nettó súly | 10,00 |
| 039 | EUR/100 kg nettó súly | 11,50 |
| 0202 30 90 9100 | 400 (3) | EUR/100 kg nettó súly | 23,50 |
| 404 (4) | EUR/100 kg nettó súly | 23,50 |
| 0202 30 90 9200 (6) | B02 | EUR/100 kg nettó súly | 46,00 |
| B03 | EUR/100 kg nettó súly | 13,00 |
| 039 | EUR/100 kg nettó súly | 15,00 |
| 809, 822 | EUR/100 kg nettó súly | 37,00 |
| 0206 10 95 9000 | B02 | EUR/100 kg nettó súly | 46,00 |
| B03 | EUR/100 kg nettó súly | 13,00 |
| 039 | EUR/100 kg nettó súly | 15,00 |
| 809, 822 | EUR/100 kg nettó súly | 37,00 |
| 0206 29 91 9000 | B02 | EUR/100 kg nettó súly | 46,00 |
| B03 | EUR/100 kg nettó súly | 13,00 |
| 039 | EUR/100 kg nettó súly | 15,00 |
| 809, 822 | EUR/100 kg nettó súly | 37,00 |
| 0210 20 90 9100 | 039 | EUR/100 kg nettó súly | 23,00 |
| 1602 50 10 9170 (8) | B02 | EUR/100 kg nettó súly | 22,50 |
| B03 | EUR/100 kg nettó súly | 15,00 |
| 039 | EUR/100 kg nettó súly | 17,50 |
| 1602 50 31 9125 (5) | B00 | EUR/100 kg nettó súly | 88,50 |
| 1602 50 31 9325 (5) | B00 | EUR/100 kg nettó súly | 79,00 |
| 1602 50 39 9125 (5) | B00 | EUR/100 kg nettó súly | 88,50 |
| 1602 50 39 9325 (5) | B00 | EUR/100 kg nettó súly | 79,00 |
| 1602 50 39 9425 (5) | B00 | EUR/100 kg nettó súly | 30,00 |
| 1602 50 39 9525 (5) | B00 | EUR/100 kg nettó súly | 30,00 |
| 1602 50 80 9535 (8) | B00 | EUR/100 kg nettó súly | 17,50 |

Termékkód

Rendeltetési hely

Mértékegység

Visszatérítés összege (7)

0102 10 10 9140

B00

EUR/100 kg élősúly

53,00

0102 10 30 9140

B00

EUR/100 kg élősúly

53,00

0102 90 71 9000

B11

EUR/100 kg élősúly

41,00

0201 10 00 9110 (1)

B02

EUR/100 kg nettó súly

71,50

B03

EUR/100 kg nettó súly

43,00

039

EUR/100 kg nettó súly

23,50

0201 10 00 9120

B02

EUR/100 kg nettó súly

33,50

B03

EUR/100 kg nettó súly

10,00

039

EUR/100 kg nettó súly

11,50

0201 10 00 9130 (1)

B02

EUR/100 kg nettó súly

97,00

B03

EUR/100 kg nettó súly

56,50

039

EUR/100 kg nettó súly

33,50

0201 10 00 9140

B02

EUR/100 kg nettó súly

46,00

B03

EUR/100 kg nettó súly

14,00

039

EUR/100 kg nettó súly

16,00

0201 20 20 9110 (1)

B02

EUR/100 kg nettó súly

97,00

B03

EUR/100 kg nettó súly

56,50

039

EUR/100 kg nettó súly

33,50

0201 20 20 9120

B02

EUR/100 kg nettó súly

46,00

B03

EUR/100 kg nettó súly

14,00

039

EUR/100 kg nettó súly

16,00

0201 20 30 9110 (1)

B02

EUR/100 kg nettó súly

71,50

B03

EUR/100 kg nettó súly

43,00

039

EUR/100 kg nettó súly

23,50

0201 20 30 9120

B02

EUR/100 kg nettó súly

33,50

B03

EUR/100 kg nettó súly

10,00

039

EUR/100 kg nettó súly

11,50

0201 20 50 9110 (1)

B02

EUR/100 kg nettó súly

123,00

B03

EUR/100 kg nettó súly

71,50

039

EUR/100 kg nettó súly

41,00

0201 20 50 9120

B02

EUR/100 kg nettó súly

58,50

B03

EUR/100 kg nettó súly

17,50

039

EUR/100 kg nettó súly

19,50

0201 20 50 9130 (1)

B02

EUR/100 kg nettó súly

71,50

B03

EUR/100 kg nettó súly

43,00

039

EUR/100 kg nettó súly

23,50

0201 20 50 9140

B02

EUR/100 kg nettó súly

33,50

B03

EUR/100 kg nettó súly

10,00

039

EUR/100 kg nettó súly

11,50

0201 20 90 9700

B02

EUR/100 kg nettó súly

33,50

B03

EUR/100 kg nettó súly

10,00

039

EUR/100 kg nettó súly

11,50

0201 30 00 9050

400 (3)

EUR/100 kg nettó súly

23,50

404 (4)

EUR/100 kg nettó súly

23,50

0201 30 00 9060 (6)

B02

EUR/100 kg nettó súly

46,00

B03

EUR/100 kg nettó súly

13,00

039

EUR/100 kg nettó súly

15,00

809, 822

EUR/100 kg nettó súly

37,00

0201 30 00 9100 (2)
   (6)

B08, B09

EUR/100 kg nettó súly

172,00

B03

EUR/100 kg nettó súly

102,00

039

EUR/100 kg nettó súly

60,00

809, 822

EUR/100 kg nettó súly

152,50

220

EUR/100 kg nettó súly

205,00

0201 30 00 9120 (2)
   (6)

B08

EUR/100 kg nettó súly

94,50

B09

EUR/100 kg nettó súly

88,00

B03

EUR/100 kg nettó súly

56,50

039

EUR/100 kg nettó súly

33,00

809, 822

EUR/100 kg nettó súly

83,50

220

EUR/100 kg nettó súly

123,00

0202 10 00 9100

B02

EUR/100 kg nettó súly

33,50

B03

EUR/100 kg nettó súly

10,00

039

EUR/100 kg nettó súly

11,50

0202 10 00 9900

B02

EUR/100 kg nettó súly

46,00

B03

EUR/100 kg nettó súly

14,00

039

EUR/100 kg nettó súly

16,00

0202 20 10 9000

B02

EUR/100 kg nettó súly

46,00

B03

EUR/100 kg nettó súly

14,00

039

EUR/100 kg nettó súly

16,00

0202 20 30 9000

B02

EUR/100 kg nettó súly

33,50

B03

EUR/100 kg nettó súly

10,00

039

EUR/100 kg nettó súly

11,50

0202 20 50 9100

B02

EUR/100 kg nettó súly

58,50

B03

EUR/100 kg nettó súly

17,50

039

EUR/100 kg nettó súly

19,50

0202 20 50 9900

B02

EUR/100 kg nettó súly

33,50

B03

EUR/100 kg nettó súly

10,00

039

EUR/100 kg nettó súly

11,50

0202 20 90 9100

B02

EUR/100 kg nettó súly

33,50

B03

EUR/100 kg nettó súly

10,00

039

EUR/100 kg nettó súly

11,50

0202 30 90 9100

400 (3)

EUR/100 kg nettó súly

23,50

404 (4)

EUR/100 kg nettó súly

23,50

0202 30 90 9200 (6)

B02

EUR/100 kg nettó súly

46,00

B03

EUR/100 kg nettó súly

13,00

039

EUR/100 kg nettó súly

15,00

809, 822

EUR/100 kg nettó súly

37,00

0206 10 95 9000

B02

EUR/100 kg nettó súly

46,00

B03

EUR/100 kg nettó súly

13,00

039

EUR/100 kg nettó súly

15,00

809, 822

EUR/100 kg nettó súly

37,00

0206 29 91 9000

B02

EUR/100 kg nettó súly

46,00

B03

EUR/100 kg nettó súly

13,00

039

EUR/100 kg nettó súly

15,00

809, 822

EUR/100 kg nettó súly

37,00

0210 20 90 9100

039

EUR/100 kg nettó súly

23,00

1602 50 10 9170 (8)

B02

EUR/100 kg nettó súly

22,50

B03

EUR/100 kg nettó súly

15,00

039

EUR/100 kg nettó súly

17,50

1602 50 31 9125 (5)

B00

EUR/100 kg nettó súly

88,50

1602 50 31 9325 (5)

B00

EUR/100 kg nettó súly

79,00

1602 50 39 9125 (5)

B00

EUR/100 kg nettó súly

88,50

1602 50 39 9325 (5)

B00

EUR/100 kg nettó súly

79,00

1602 50 39 9425 (5)

B00

EUR/100 kg nettó súly

30,00

1602 50 39 9525 (5)

B00

EUR/100 kg nettó súly

30,00

1602 50 80 9535 (8)

B00

EUR/100 kg nettó súly

17,50

---

(1)  Az e vámtarifaalszám alá történő besorolás a módosított 32/82/EGK bizottsági rendelet mellékletében szereplő bizonyítvány benyújtásához kötött.

(2)  A visszatérítés megadása a módosított 1964/82/EGK rendeletben meghatározott feltételeknek való megfeleléshez kötött.

(3)  A módosított 2973/79/EGK rendeletben foglalt feltételeknek megfelelően végrehajtva.

(4)  A módosított 2051/96/EK rendeletben foglalt feltételeknek megfelelően végrehajtva.

(5)  A visszatérítés nyújtása a módosított 2388/84/EGK rendeletben meghatározott feltételeknek való megfeleléshez kötött.

(6)  A zsírmentes soványmarhaszínhús-tartalmat a 2429/86/EGK bizottsági rendelet (HL L 210., 1986.8.1., 39. o.) mellékletében leírt vizsgálati eljárásnak megfelelően kell meghatározni. Az „átlagos tartalom” kifejezés a 765/2002/EK rendelet (HL L 117., 2002.5.4., 6. o.) 2. cikkének (1) bekezdésében meghatározott mintamennyiségre utal. A mintát a szállítmány legmagasabb kockázatot jelentő részéből kell vételezni.

(7)  A módosított 1254/1999/EK rendelet 33. cikkének (10) bekezdése értelmében nem nyújtható export-visszatérítés azokra a termékekre, amelyeket harmadik országokból hoznak be, és harmadik országokba visznek ki újra.

(8)  A visszatérítés csak azokra a termékekre nyújtható, amelyeket a módosított 565/80/EGK tanácsi rendelet 4. cikkében meghatározott módon állítanak elő.

Megjegyzés: A termékkódokat és az „A” sorozatba tartozó rendeltetési helyek kódjait a 3846/87/EGK módosított bizottsági rendelet (HL L 366., 1987.12.24., 1. o.) rögzíti.

A rendeltetési helyek numerikus kódjait a 2081/2003/EK bizottsági rendelet (HL L 313., 2003.11.28., 11. o.) határozza meg.

A többi rendeltetési hely meghatározása a következő:

| B00 | : | minden rendeltetési hely (harmadik országok, egyéb területek, élelmiszer-ellátás és a Közösségből történő kivitelként kezelt más rendeltetési helyek) Románia. |
| --- | --- | --- |
| B02 | : | B08, B09 és a 220. rendeltetési hely. |
| B03 | : | Ceuta, Melilla, Izland, Norvégia, Feröer-szigetek, Andorra, Gibraltár, Vatikáni Városállam, Bulgária, Albánia, Horvátország, Bosznia-Hercegovina, Szerbia és Montenegró, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Livigno és Campione d’Italia olaszországi tartományok, Helgoland-sziget, Grönland, élelmiszer-ellátás (a módosított 800/1999/EK bizottsági rendelet 36. és 45. cikkében, ill. meghatározott esetekben a 44. cikkében említett rendeltetési helyek (HL L 102., 1999.4.17., 11. o.)). |
| B08 | : | Törökország, Ukrajna, Fehéroroszország, Moldova, Oroszország, Grúzia, Örményország, Azerbajdzsán, Kazahsztán, Türkmenisztán, Üzbegisztán, Tádzsikisztán, Kirgizisztán, Marokkó, Algéria, Tunézia, Líbia, Libanon, Szíria, Irak, Irán, Izrael, Ciszjordánia/Gázai övezet, Jordánia, Szaúd-Arábia, Kuvait, Bahrein, Katar, Egyesült Arab Emírségek, Omán, Jemen, Pakisztán, Srí Lanka, Mianmar (Burma), Thaiföld, Vietnam, Indonézia, Fülöp-szigetek, Kína, Észak-Korea, Hongkong. |
| B09 | : | Szudán, Mauritánia, Mali, Burkina Faso, Niger, Csád, Zöld-foki-szigetek, Szenegál, Gambia, Bissau-Guinea, Guinea, Sierra Leone, Libéria, Elefántcsontpart, Ghána, Togo, Benin, Nigéria, Kamerun, Közép-afrikai Köztársaság, Egyenlítői-Guinea, São Tomé és Príncipe, Gabon, Kongó, Kongó (Demokratikus Köztársaság), Ruanda, Burundi, Szent Ilona-sziget, Angola, Etiópia, Eritrea, Dzsibuti, Szomália, Uganda, Tanzánia, Seychelle-szigetek, Brit Indai-óceáni Terület, Mozambik, Mauritius, Comore-szigetek, Mayotte, Zambia, Malawi, Dél-Afrika, Lesotho. |
| B11 | : | Libanon és Egyiptom. |

B00

:

minden rendeltetési hely (harmadik országok, egyéb területek, élelmiszer-ellátás és a Közösségből történő kivitelként kezelt más rendeltetési helyek) Románia.

B02

:

B08, B09 és a 220. rendeltetési hely.

B03

:

Ceuta, Melilla, Izland, Norvégia, Feröer-szigetek, Andorra, Gibraltár, Vatikáni Városállam, Bulgária, Albánia, Horvátország, Bosznia-Hercegovina, Szerbia és Montenegró, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Livigno és Campione d’Italia olaszországi tartományok, Helgoland-sziget, Grönland, élelmiszer-ellátás (a módosított 800/1999/EK bizottsági rendelet 36. és 45. cikkében, ill. meghatározott esetekben a 44. cikkében említett rendeltetési helyek (HL L 102., 1999.4.17., 11. o.)).

B08

:

Törökország, Ukrajna, Fehéroroszország, Moldova, Oroszország, Grúzia, Örményország, Azerbajdzsán, Kazahsztán, Türkmenisztán, Üzbegisztán, Tádzsikisztán, Kirgizisztán, Marokkó, Algéria, Tunézia, Líbia, Libanon, Szíria, Irak, Irán, Izrael, Ciszjordánia/Gázai övezet, Jordánia, Szaúd-Arábia, Kuvait, Bahrein, Katar, Egyesült Arab Emírségek, Omán, Jemen, Pakisztán, Srí Lanka, Mianmar (Burma), Thaiföld, Vietnam, Indonézia, Fülöp-szigetek, Kína, Észak-Korea, Hongkong.

B09

:

Szudán, Mauritánia, Mali, Burkina Faso, Niger, Csád, Zöld-foki-szigetek, Szenegál, Gambia, Bissau-Guinea, Guinea, Sierra Leone, Libéria, Elefántcsontpart, Ghána, Togo, Benin, Nigéria, Kamerun, Közép-afrikai Köztársaság, Egyenlítői-Guinea, São Tomé és Príncipe, Gabon, Kongó, Kongó (Demokratikus Köztársaság), Ruanda, Burundi, Szent Ilona-sziget, Angola, Etiópia, Eritrea, Dzsibuti, Szomália, Uganda, Tanzánia, Seychelle-szigetek, Brit Indai-óceáni Terület, Mozambik, Mauritius, Comore-szigetek, Mayotte, Zambia, Malawi, Dél-Afrika, Lesotho.

B11

:

Libanon és Egyiptom.

---

Törvényszék

| 8.12.2004 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 361/15 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2004

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 361/15

---

GYAKORLATI ÚTMUTATÓ

a közvetlen keresetekről és a fellebbezésekről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BÍRÓSÁGA,

eljárási szabályzatának 125a. cikke alapján,

mivel:

| (1) | A közvetlen kereseteken alapuló eljárások és a fellebbezési eljárások megfelelő lefolytatása érdekében a beadványok benyújtására, valamint a tárgyalások előkészítésére és menetére vonatkozó gyakorlati útmutatót kell kiadni a feleket a Bíróság előtt képviselő meghatalmazottak és ügyvédek számára. |
| --- | --- |

(1)

A közvetlen kereseteken alapuló eljárások és a fellebbezési eljárások megfelelő lefolytatása érdekében a beadványok benyújtására, valamint a tárgyalások előkészítésére és menetére vonatkozó gyakorlati útmutatót kell kiadni a feleket a Bíróság előtt képviselő meghatalmazottak és ügyvédek számára.

| (2) | Ez az útmutató megismétli, magyarázza és kiegészíti az eljárási szabályzat egyes rendelkezéseit, és célja, hogy a felek meghatalmazottai és ügyvédei számára lehetővé tegye azon korlátok figyelembevételét, amelyek a Bíróság számára különösen az eljárási iratok elektronikus feldolgozásából, valamint a fordítási és tolmácsolási követelményekből adódnak. |
| --- | --- |

(2)

Ez az útmutató megismétli, magyarázza és kiegészíti az eljárási szabályzat egyes rendelkezéseit, és célja, hogy a felek meghatalmazottai és ügyvédei számára lehetővé tegye azon korlátok figyelembevételét, amelyek a Bíróság számára különösen az eljárási iratok elektronikus feldolgozásából, valamint a fordítási és tolmácsolási követelményekből adódnak.

| (3) | Az eljárási szabályzat és a hivatalvezetőnek szóló szolgálati utasítások értelmében a hivatalvezető feladata az eljárási iratok átvétele, és annak felügyelete, hogy azok megfeleljenek az eljárási szabályzat rendelkezéseinek, valamint a Bíróság és a tanácsok számára történő segítségnyújtás, különösen a tárgyalások megszervezésében. E feladatai ellátása során a hivatalvezető meggyőződik arról, hogy a meghatalmazottak és ügyvédek betartják-e a gyakorlati útmutatót, és felhívja őket az abban foglalt rendelkezéseknek nem megfelelően benyújtott iratok alaki hiányosságainak megszüntetésére, vagy felszólítja az érintett meghatalmazottat illetve ügyvédet annak betartására. |
| --- | --- |

(3)

Az eljárási szabályzat és a hivatalvezetőnek szóló szolgálati utasítások értelmében a hivatalvezető feladata az eljárási iratok átvétele, és annak felügyelete, hogy azok megfeleljenek az eljárási szabályzat rendelkezéseinek, valamint a Bíróság és a tanácsok számára történő segítségnyújtás, különösen a tárgyalások megszervezésében. E feladatai ellátása során a hivatalvezető meggyőződik arról, hogy a meghatalmazottak és ügyvédek betartják-e a gyakorlati útmutatót, és felhívja őket az abban foglalt rendelkezéseknek nem megfelelően benyújtott iratok alaki hiányosságainak megszüntetésére, vagy felszólítja az érintett meghatalmazottat illetve ügyvédet annak betartására.

| (4) | E gyakorlati útmutatót a Bíróság előtti eljárásokban részt vevő tagállamok és intézmények meghatalmazottai, valamint az Európai Unió Ügyvédi Kamaráinak Tanácsa (CCBE) meghallgatásával dolgozták ki, |
| --- | --- |

(4)

E gyakorlati útmutatót a Bíróság előtti eljárásokban részt vevő tagállamok és intézmények meghatalmazottai, valamint az Európai Unió Ügyvédi Kamaráinak Tanácsa (CCBE) meghallgatásával dolgozták ki,

ELFOGADJA A KÖVETKEZŐ GYAKORLATI ÚTMUTATÓT:

A TÁVKÖZLÉSI ESZKÖZÖK FELHASZNÁLÁSA

| 1. | A beadvány aláírt eredeti példányának egy másolata a Hivatalhoz az eljárási szabályzat 37. cikke (6) bekezdésének megfelelően küldhető meg:






  — | faxon (a (352) 43 37 66-os faxszámon), vagy |
| --- | --- | --- |

1.

A beadvány aláírt eredeti példányának egy másolata a Hivatalhoz az eljárási szabályzat 37. cikke (6) bekezdésének megfelelően küldhető meg:

—

faxon (a (352) 43 37 66-os faxszámon), vagy

| — | e-mail mellékleteként (e-mail cím: ecj.registry@curia.eu.int). |
| --- | --- |

—

e-mail mellékleteként (e-mail cím: ecj.registry@curia.eu.int).

| 2. | E-mailben történő megküldés esetén kizárólag az aláírt eredeti példány beszkennelt másolata fogadható el. Az egyszerű elektronikus fájl vagy az elektronikus aláírással, illetve számítógép által létrehozott hasonmás aláírással ellátott fájl az eljárási szabályzat 37. cikke (6) bekezdésének feltételeit nem teljesíti.
  Az iratokat 300 DPI felbontásban és lehetőleg PDF formátumban (kép plusz szöveg), Acrobat vagy Readiris 7 Pro szoftver használatával ajánlott beszkennelni. |
| --- | --- |

2.

E-mailben történő megküldés esetén kizárólag az aláírt eredeti példány beszkennelt másolata fogadható el. Az egyszerű elektronikus fájl vagy az elektronikus aláírással, illetve számítógép által létrehozott hasonmás aláírással ellátott fájl az eljárási szabályzat 37. cikke (6) bekezdésének feltételeit nem teljesíti.

Az iratokat 300 DPI felbontásban és lehetőleg PDF formátumban (kép plusz szöveg), Acrobat vagy Readiris 7 Pro szoftver használatával ajánlott beszkennelni.

| 3. | Az iratnak faxon vagy e-mailben történő benyújtását csak abban az esetben tekintik a vonatkozó határidőn belül megtörténtnek, ha az aláírt eredeti példány az ilyen benyújtást követően, az eljárási szabályzat 37. cikke (6) bekezdésében említett tíznapos határidőn belül megérkezik a Hivatalba. Az aláírt eredeti példányt a másolat elküldését követően haladéktalanul el kell küldeni anélkül, hogy azon bármely – mégoly jelentéktelen – javítást vagy módosítást tennének. Az aláírt eredeti példány és a korábban benyújtott másolat közötti eltérés esetén csak az aláírt eredeti példány beérkezésének napját veszik figyelembe. |
| --- | --- |

3.

Az iratnak faxon vagy e-mailben történő benyújtását csak abban az esetben tekintik a vonatkozó határidőn belül megtörténtnek, ha az aláírt eredeti példány az ilyen benyújtást követően, az eljárási szabályzat 37. cikke (6) bekezdésében említett tíznapos határidőn belül megérkezik a Hivatalba. Az aláírt eredeti példányt a másolat elküldését követően haladéktalanul el kell küldeni anélkül, hogy azon bármely – mégoly jelentéktelen – javítást vagy módosítást tennének. Az aláírt eredeti példány és a korábban benyújtott másolat közötti eltérés esetén csak az aláírt eredeti példány beérkezésének napját veszik figyelembe.

| 4. | A félnek az eljárási szabályzat 38. cikke (2) bekezdésének megfelelően tett nyilatkoztában, amelyben hozzájárul a fax vagy más távközlési eszköz útján történő kézbesítéshez, meg kell adni azt a faxszámot és/vagy e-mail címet, amelyre a Hivatal a fél számára elküldheti a kézbesítendő iratot. A címzett számítógépét fel kell szerelni a megfelelő, a Hivatal által PDF formátumban küldött kézbesítések megjelenítését lehetővé tévő szoftverrel (például Acrobat vagy Readiris 7 Pro). |
| --- | --- |

4.

A félnek az eljárási szabályzat 38. cikke (2) bekezdésének megfelelően tett nyilatkoztában, amelyben hozzájárul a fax vagy más távközlési eszköz útján történő kézbesítéshez, meg kell adni azt a faxszámot és/vagy e-mail címet, amelyre a Hivatal a fél számára elküldheti a kézbesítendő iratot. A címzett számítógépét fel kell szerelni a megfelelő, a Hivatal által PDF formátumban küldött kézbesítések megjelenítését lehetővé tévő szoftverrel (például Acrobat vagy Readiris 7 Pro).

A BEADVÁNYOK BENYÚJTÁSA

| 5. | A felek által benyújtott (1) beadványokat és más iratokat olyan formában kell benyújtani, amely lehetővé teszi a Bíróság általi elektronikus feldolgozást, különösen a szkennelést és karakterfelismerő programok alkalmazását.
  Ennek érdekében a következő előírásokat kell betartani:






  1. | fehér, vonalazatlan A4-es méretű papírt kell használni. Szöveg kizárólag az egyik oldalon lehet; |
| --- | --- | --- |

5.

A felek által benyújtott (1) beadványokat és más iratokat olyan formában kell benyújtani, amely lehetővé teszi a Bíróság általi elektronikus feldolgozást, különösen a szkennelést és karakterfelismerő programok alkalmazását.

Ennek érdekében a következő előírásokat kell betartani:

1.

fehér, vonalazatlan A4-es méretű papírt kell használni. Szöveg kizárólag az egyik oldalon lehet;

| 2. | a beadvány és az esetleges mellékletek lapjait oly módon kell összeilleszteni, hogy azok könnyen szétválaszthatóak legyenek (a lapokat nem szabad összekötni vagy állandó jelleggel – például ragasztóval vagy tűzőkapoccsal – összeerősíteni); |
| --- | --- |

2.

a beadvány és az esetleges mellékletek lapjait oly módon kell összeilleszteni, hogy azok könnyen szétválaszthatóak legyenek (a lapokat nem szabad összekötni vagy állandó jelleggel – például ragasztóval vagy tűzőkapoccsal – összeerősíteni);

| 3. | a szöveget széleskörűen használt betűtípussal (például Times New Roman, Courier vagy Arial) kell megjeleníteni, a fő szövegben legalább 12-es, a lábjegyzetekben legalább 10-es betűméretben, másfeles sorközzel és legalább 2,5 cm-es alsó, felső, jobb és bal oldali margóval; |
| --- | --- |

3.

a szöveget széleskörűen használt betűtípussal (például Times New Roman, Courier vagy Arial) kell megjeleníteni, a fő szövegben legalább 12-es, a lábjegyzetekben legalább 10-es betűméretben, másfeles sorközzel és legalább 2,5 cm-es alsó, felső, jobb és bal oldali margóval;

| 4. | a beadvány oldalait a jobb felső sarokban folyamatos növekvő számozással kell ellátni. Az oldalszámozásnak a beadvány mellékletein is folytatódnia kell annak érdekében, hogy az oldalak megszámlálásával ellenőrizni lehessen, hogy a mellékletek minden oldalát ténylegesen beszkennelték. |
| --- | --- |

4.

a beadvány oldalait a jobb felső sarokban folyamatos növekvő számozással kell ellátni. Az oldalszámozásnak a beadvány mellékletein is folytatódnia kell annak érdekében, hogy az oldalak megszámlálásával ellenőrizni lehessen, hogy a mellékletek minden oldalát ténylegesen beszkennelték.

| 6. | A beadvány első oldalán a következő adatokat kell feltüntetni:






  1. | a beadvány megnevezése (keresetlevél, fellebbezés, ellenkérelem, válaszbeadvány, válasz, viszonválasz, beavatkozási kérelem, beavatkozási beadvány, a beavatkozási beadványra vonatkozó észrevételek, elfogadhatatlansági kifogás, stb.).
  Ha a válaszbeadványban az Elsőfokú Bíróság határozatának teljes vagy részleges hatályon kívül helyezését a fellebbezésben meg nem jelölt jogalap alapján kérik, akkor a beadvány megnevezéséből ki kell derülnie, hogy az válaszbeadvány és csatlakozó fellebbezés; |
| --- | --- | --- |

6.

A beadvány első oldalán a következő adatokat kell feltüntetni:

1.

a beadvány megnevezése (keresetlevél, fellebbezés, ellenkérelem, válaszbeadvány, válasz, viszonválasz, beavatkozási kérelem, beavatkozási beadvány, a beavatkozási beadványra vonatkozó észrevételek, elfogadhatatlansági kifogás, stb.).

Ha a válaszbeadványban az Elsőfokú Bíróság határozatának teljes vagy részleges hatályon kívül helyezését a fellebbezésben meg nem jelölt jogalap alapján kérik, akkor a beadvány megnevezéséből ki kell derülnie, hogy az válaszbeadvány és csatlakozó fellebbezés;

| 2. | az ügy száma (C-.../...), amennyiben azt a Hivatal már közölte; |
| --- | --- |

2.

az ügy száma (C-.../...), amennyiben azt a Hivatal már közölte;

| 3. | a felperes és az alperes neve, valamint fellebbezés esetén a megtámadott határozat és az Elsőfokú Bíróság előtti felek megjelölése; |
| --- | --- |

3.

a felperes és az alperes neve, valamint fellebbezés esetén a megtámadott határozat és az Elsőfokú Bíróság előtti felek megjelölése;

| 4. | azon fél neve, akinek a nevében a beadványt benyújtják. |
| --- | --- |

4.

azon fél neve, akinek a nevében a beadványt benyújtják.

| 7. | A beadvány minden bekezdését meg kell számozni. |
| --- | --- |

7.

A beadvány minden bekezdését meg kell számozni.

| 8. | Az érintett fél meghatalmazottjának vagy ügyvédjének aláírása a beadvány végén szerepel. |
| --- | --- |

8.

Az érintett fél meghatalmazottjának vagy ügyvédjének aláírása a beadvány végén szerepel.

A BEADVÁNYOK FŐ TÍPUSAINAK FELÉPÍTÉSE ÉS TARTALMA

A.   Közvetlen keresetek

Keresetlevél

| 9. | A keresetlevél az eljárási szabályzat 38. cikke (1) és (2) bekezdésében előírtakat tartalmazza. |
| --- | --- |

9.

A keresetlevél az eljárási szabályzat 38. cikke (1) és (2) bekezdésében előírtakat tartalmazza.

| 10. | A keresetlevél elején a következőket kell feltüntetni:






  1. | a felperes neve és címe; |
| --- | --- | --- |

10.

A keresetlevél elején a következőket kell feltüntetni:

1.

a felperes neve és címe;

| 2. | a felperes ügyvédjének vagy meghatalmazottjának neve és minősége; |
| --- | --- |

2.

a felperes ügyvédjének vagy meghatalmazottjának neve és minősége;

| 3. | annak a félnek vagy feleknek a megjelölése, aki vagy akik ellen a keresetet benyújtják; |
| --- | --- |

3.

annak a félnek vagy feleknek a megjelölése, aki vagy akik ellen a keresetet benyújtják;

| 4. | az eljárási szabályzat 38. cikke (2) bekezdésében említett nyilatkozatok (luxembourgi kézbesítési cím és/vagy fax, illetve más távközlési eszköz útján történő kézbesítéshez való hozzájárulás). |
| --- | --- |

4.

az eljárási szabályzat 38. cikke (2) bekezdésében említett nyilatkozatok (luxembourgi kézbesítési cím és/vagy fax, illetve más távközlési eszköz útján történő kézbesítéshez való hozzájárulás).

| 11. | Megsemmisítés iránti kereset esetén a megtámadott jogi aktus másolatát a keresetlevélhez csatolni kell, és azt akként kell megjelölni. |
| --- | --- |

11.

Megsemmisítés iránti kereset esetén a megtámadott jogi aktus másolatát a keresetlevélhez csatolni kell, és azt akként kell megjelölni.

| 12. | A keresetlevélhez ajánlatos csatolni a megjelölt jogalapok és a hivatkozott főbb érvek összegzését, az eljárási szabályzat 16. cikkének (6) bekezdésében előírt, a Hivatal által elkészítendő és a Hivatalos Lapban közzéteendő közlemény megszövegezésének megkönnyítése érdekében. Ez az összegzés legfeljebb két oldal terjedelmű lehet. |
| --- | --- |

12.

A keresetlevélhez ajánlatos csatolni a megjelölt jogalapok és a hivatkozott főbb érvek összegzését, az eljárási szabályzat 16. cikkének (6) bekezdésében előírt, a Hivatal által elkészítendő és a Hivatalos Lapban közzéteendő közlemény megszövegezésének megkönnyítése érdekében. Ez az összegzés legfeljebb két oldal terjedelmű lehet.

| 13. | A keresetlevél elején vagy végén a felperesnek pontosan meg kell fogalmaznia kereseti kérelmét. |
| --- | --- |

13.

A keresetlevél elején vagy végén a felperesnek pontosan meg kell fogalmaznia kereseti kérelmét.

| 14. | A keresetlevél bevezető részét a jogvita alapjául szolgáló tényállás rövid bemutatásának kell követnie. |
| --- | --- |

14.

A keresetlevél bevezető részét a jogvita alapjául szolgáló tényállás rövid bemutatásának kell követnie.

| 15. | A jogi érvelést a megjelölt jogalapok szerint kell tagolni. A jogvita alapjául szolgáló tényállás bemutatását követően ajánlatos a megjelölt jogalapok összegző jellegű, vázlatos ismertetése. |
| --- | --- |

15.

A jogi érvelést a megjelölt jogalapok szerint kell tagolni. A jogvita alapjául szolgáló tényállás bemutatását követően ajánlatos a megjelölt jogalapok összegző jellegű, vázlatos ismertetése.

Ellenkérelem

| 16. | Az ellenkérelem az eljárási szabályzat 40. cikke (1) bekezdésében előírtakat tartalmazza. |
| --- | --- |

16.

Az ellenkérelem az eljárási szabályzat 40. cikke (1) bekezdésében előírtakat tartalmazza.

| 17. | Az ellenkérelem elején – az ügyszámon és a felperes megnevezésén kívül – a következőket kell feltüntetni:






  1. | az alperes neve és címe; |
| --- | --- | --- |

17.

Az ellenkérelem elején – az ügyszámon és a felperes megnevezésén kívül – a következőket kell feltüntetni:

1.

az alperes neve és címe;

| 2. | az alperes meghatalmazottjának vagy ügyvédjének neve és minősége; |
| --- | --- |

2.

az alperes meghatalmazottjának vagy ügyvédjének neve és minősége;

| 3. | luxembourgi kézbesítési címet és/vagy fax, illetve más távközlési eszköz útján történő kézbesítéshez való hozzájárulást tartalmazó nyilatkozatok (eljárási szabályzat 40. cikke (1) bekezdésének második bekezdése). |
| --- | --- |

3.

luxembourgi kézbesítési címet és/vagy fax, illetve más távközlési eszköz útján történő kézbesítéshez való hozzájárulást tartalmazó nyilatkozatok (eljárási szabályzat 40. cikke (1) bekezdésének második bekezdése).

| 18. | Az ellenkérelem elején vagy végén az alperesnek pontosan meg kell fogalmaznia kérelmét. |
| --- | --- |

18.

Az ellenkérelem elején vagy végén az alperesnek pontosan meg kell fogalmaznia kérelmét.

| 19. | A jogi érvelést lehetőség szerint a keresetben megjelölt jogalapok szerint kell tagolni. |
| --- | --- |

19.

A jogi érvelést lehetőség szerint a keresetben megjelölt jogalapok szerint kell tagolni.

| 20. | A jogi vagy ténybeli hátteret kizárólag annyiban kell az ellenkérelemben megismételni, amennyiben annak keresetbeli ismertetése vitatott vagy pontosítást igényel. Az ellenérdekű fél által állított tények vitatásának kifejezettnek kell lennie, és pontosan meg kell jelölnie az érintett tényt. |
| --- | --- |

20.

A jogi vagy ténybeli hátteret kizárólag annyiban kell az ellenkérelemben megismételni, amennyiben annak keresetbeli ismertetése vitatott vagy pontosítást igényel. Az ellenérdekű fél által állított tények vitatásának kifejezettnek kell lennie, és pontosan meg kell jelölnie az érintett tényt.

Válasz és viszonválasz

| 21. | A jogi vagy ténybeli hátteret kizárólag annyiban kell a válaszban és a viszonválaszban megismételni, amennyiben annak korábbi beadványokbeli ismertetése vitatott vagy, kivételes esetben, amennyiben pontosítást igényel. A vitatásnak kifejezettnek kell lennie, és pontosan meg kell jelölnie az érintett ténybeli vagy jogi elemet. |
| --- | --- |

21.

A jogi vagy ténybeli hátteret kizárólag annyiban kell a válaszban és a viszonválaszban megismételni, amennyiben annak korábbi beadványokbeli ismertetése vitatott vagy, kivételes esetben, amennyiben pontosítást igényel. A vitatásnak kifejezettnek kell lennie, és pontosan meg kell jelölnie az érintett ténybeli vagy jogi elemet.

Beavatkozási beadvány

| 22. | A beavatkozási beadványban kizárólag a támogatott fél által állított érvekhez kapcsolódó új érveket kell kifejteni. Az egyéb érvekre elegendő egyszerűen utalni.
  A jogi vagy ténybeli hátteret kizárólag annyiban kell a beavatkozási beadványban megismételni, amennyiben annak a felek beadványaiban történt ismertetése vitatott vagy pontosítást igényel. A vitatásnak kifejezettnek kell lennie, és pontosan meg kell jelölnie az érintett ténybeli vagy jogi elemet. |
| --- | --- |

22.

A beavatkozási beadványban kizárólag a támogatott fél által állított érvekhez kapcsolódó új érveket kell kifejteni. Az egyéb érvekre elegendő egyszerűen utalni.

A jogi vagy ténybeli hátteret kizárólag annyiban kell a beavatkozási beadványban megismételni, amennyiben annak a felek beadványaiban történt ismertetése vitatott vagy pontosítást igényel. A vitatásnak kifejezettnek kell lennie, és pontosan meg kell jelölnie az érintett ténybeli vagy jogi elemet.

B.   Fellebbezések

Fellebbezés

| 23. | A fellebbezés az eljárási szabályzat 112. cikke (1) bekezdésében előírtakat tartalmazza. |
| --- | --- |

23.

A fellebbezés az eljárási szabályzat 112. cikke (1) bekezdésében előírtakat tartalmazza.

| 24. | A fellebbezés elején a következőket kell feltüntetni:






  1. | a fellebbező neve és címe; |
| --- | --- | --- |

24.

A fellebbezés elején a következőket kell feltüntetni:

1.

a fellebbező neve és címe;

| 2. | a fellebbező meghatalmazottjának vagy ügyvédjének neve és minősége; |
| --- | --- |

2.

a fellebbező meghatalmazottjának vagy ügyvédjének neve és minősége;

| 3. | az Elsőfokú Bíróság fellebbezéssel megtámadott határozatának (a határozat típusának, az ítélkező testületnek, az ügy dátumának és számának), valamint az Elsőfokú Bíróság előtti eljárás feleinek megnevezése; |
| --- | --- |

3.

az Elsőfokú Bíróság fellebbezéssel megtámadott határozatának (a határozat típusának, az ítélkező testületnek, az ügy dátumának és számának), valamint az Elsőfokú Bíróság előtti eljárás feleinek megnevezése;

| 4. | az a nap, amelyen az Elsőfokú Bíróság határozatát a fellebbezőnek kézbesítették; |
| --- | --- |

4.

az a nap, amelyen az Elsőfokú Bíróság határozatát a fellebbezőnek kézbesítették;

| 5. | luxembourgi kézbesítési címet és/vagy fax, illetve más távközlési eszköz útján történő kézbesítéshez való hozzájárulást tartalmazó nyilatkozatok. |
| --- | --- |

5.

luxembourgi kézbesítési címet és/vagy fax, illetve más távközlési eszköz útján történő kézbesítéshez való hozzájárulást tartalmazó nyilatkozatok.

| 25. | Az Elsőfokú Bíróság megfellebbezett határozatát mellékelni kell a fellebbezéshez. |
| --- | --- |

25.

Az Elsőfokú Bíróság megfellebbezett határozatát mellékelni kell a fellebbezéshez.

| 26. | A fellebbezéshez ajánlatos csatolni a megjelölt jogalapok és a hivatkozott főbb érvek összegzését, az eljárási szabályzat 16. cikkének (6) bekezdésében előírt, a Hivatalos Lapban közzéteendő közlemény megszövegezésének megkönnyítése érdekében. Ez az összegzés legfeljebb két oldal terjedelmű lehet. |
| --- | --- |

26.

A fellebbezéshez ajánlatos csatolni a megjelölt jogalapok és a hivatkozott főbb érvek összegzését, az eljárási szabályzat 16. cikkének (6) bekezdésében előírt, a Hivatalos Lapban közzéteendő közlemény megszövegezésének megkönnyítése érdekében. Ez az összegzés legfeljebb két oldal terjedelmű lehet.

| 27. | A fellebbezés elején vagy végén a fellebbezőnek pontosan meg kell fogalmaznia a kérelmét (eljárási szabályzat 113. cikkének (1) bekezdése). |
| --- | --- |

27.

A fellebbezés elején vagy végén a fellebbezőnek pontosan meg kell fogalmaznia a kérelmét (eljárási szabályzat 113. cikkének (1) bekezdése).

| 28. | Általában nem szükséges a jogvita előzményeinek vagy tárgyának bemutatása; elegendő az Elsőfokú Bíróság határozatára hivatkozni. |
| --- | --- |

28.

Általában nem szükséges a jogvita előzményeinek vagy tárgyának bemutatása; elegendő az Elsőfokú Bíróság határozatára hivatkozni.

| 29. | A jogi érvelést a fellebbezésben megjelölt jogalapok – különösen a hivatkozott jogban való tévedések – szerint kell tagolni. A fellebbezés elején ajánlatos e jogalapok összegző jellegű, vázlatos ismertetése. |
| --- | --- |

29.

A jogi érvelést a fellebbezésben megjelölt jogalapok – különösen a hivatkozott jogban való tévedések – szerint kell tagolni. A fellebbezés elején ajánlatos e jogalapok összegző jellegű, vázlatos ismertetése.

Válaszbeadvány

| 30. | A válaszbeadvány az eljárási szabályzat 115. cikke (2) bekezdésében előírtakat tartalmazza. |
| --- | --- |

30.

A válaszbeadvány az eljárási szabályzat 115. cikke (2) bekezdésében előírtakat tartalmazza.

| 31. | A válaszbeadvány elején – az ügyszám és a fellebbező megjelölésén kívül – a következőket kell feltüntetni:






  1. | a benyújtó fél neve és címe; |
| --- | --- | --- |

31.

A válaszbeadvány elején – az ügyszám és a fellebbező megjelölésén kívül – a következőket kell feltüntetni:

1.

a benyújtó fél neve és címe;

| 2. | e fél meghatalmazottjának vagy ügyvédjének neve és minősége; |
| --- | --- |

2.

e fél meghatalmazottjának vagy ügyvédjének neve és minősége;

| 3. | az a nap, amelyen a fellebbezést kézbesítették a fél részére; |
| --- | --- |

3.

az a nap, amelyen a fellebbezést kézbesítették a fél részére;

| 4. | luxembourgi kézbesítési címet és/vagy fax, illetve más távközlési technikai eszköz útján történő kézbesítéshez való hozzájárulást tartalmazó nyilatkozatok. |
| --- | --- |

4.

luxembourgi kézbesítési címet és/vagy fax, illetve más távközlési technikai eszköz útján történő kézbesítéshez való hozzájárulást tartalmazó nyilatkozatok.

| 32. | A válaszbeadvány elején vagy végén az azt benyújtó félnek pontosan meg kell fogalmaznia kérelmét. |
| --- | --- |

32.

A válaszbeadvány elején vagy végén az azt benyújtó félnek pontosan meg kell fogalmaznia kérelmét.

| 33. | Ha a válaszbeadványban az Elsőfokú Bíróság határozatának teljes vagy részleges hatályon kívül helyezését a fellebbezésben meg nem jelölt jogalap alapján kérik, e tényt a beadvány megnevezésében fel kell tüntetni („válaszbeadvány és csatlakozó fellebbezés”). |
| --- | --- |

33.

Ha a válaszbeadványban az Elsőfokú Bíróság határozatának teljes vagy részleges hatályon kívül helyezését a fellebbezésben meg nem jelölt jogalap alapján kérik, e tényt a beadvány megnevezésében fel kell tüntetni („válaszbeadvány és csatlakozó fellebbezés”).

| 34. | A jogi érvelést lehetőség szerint a fellebbező által és/vagy – adott esetben – a csatlakozó fellebbezésben megjelölt jogalapok szerint kell tagolni. |
| --- | --- |

34.

A jogi érvelést lehetőség szerint a fellebbező által és/vagy – adott esetben – a csatlakozó fellebbezésben megjelölt jogalapok szerint kell tagolni.

| 35. | Mivel a megtámadott ítélet már tartalmazza a ténybeli vagy jogi hátteret, azt a válaszbeadványban kizárólag kivételes esetben annyiban kell megismételni, amennyiben a fellebbezésbeli ismertetése vitatott vagy pontosítást igényel. A vitatásnak kifejezettnek kell lennie, és pontosan meg kell jelölnie az érintett ténybeli vagy jogi elemet. |
| --- | --- |

35.

Mivel a megtámadott ítélet már tartalmazza a ténybeli vagy jogi hátteret, azt a válaszbeadványban kizárólag kivételes esetben annyiban kell megismételni, amennyiben a fellebbezésbeli ismertetése vitatott vagy pontosítást igényel. A vitatásnak kifejezettnek kell lennie, és pontosan meg kell jelölnie az érintett ténybeli vagy jogi elemet.

Válasz és viszonválasz

| 36. | A válasz és a viszonválasz általában már nem tartalmazza a ténybeli vagy jogi hátteret. A vitatásnak kifejezettnek kell lennie, és pontosan meg kell jelölnie az érintett ténybeli vagy jogi elemet. |
| --- | --- |

36.

A válasz és a viszonválasz általában már nem tartalmazza a ténybeli vagy jogi hátteret. A vitatásnak kifejezettnek kell lennie, és pontosan meg kell jelölnie az érintett ténybeli vagy jogi elemet.

Beavatkozási beadvány

| 37. | A beavatkozási beadványban kizárólag a támogatott fél által állított érvekhez kapcsolódó új érveket kell kifejteni. Az egyéb érvekre elegendő egyszerűen utalni.
  A jogi vagy ténybeli hátteret kizárólag annyiban kell a beavatkozási beadványban megismételni, amennyiben annak a felek beadványaiban történt ismertetése vitatott vagy pontosítást igényel. A vitatásnak kifejezettnek kell lennie, és pontosan meg kell jelölnie az érintett ténybeli vagy jogi elemet. |
| --- | --- |

37.

A beavatkozási beadványban kizárólag a támogatott fél által állított érvekhez kapcsolódó új érveket kell kifejteni. Az egyéb érvekre elegendő egyszerűen utalni.

A jogi vagy ténybeli hátteret kizárólag annyiban kell a beavatkozási beadványban megismételni, amennyiben annak a felek beadványaiban történt ismertetése vitatott vagy pontosítást igényel. A vitatásnak kifejezettnek kell lennie, és pontosan meg kell jelölnie az érintett ténybeli vagy jogi elemet.

A BEADVÁNYOK MELLÉKLETEINEK BENYÚJTÁSA

| 38. | A Bíróság vizsgálatának tárgyát képező jogi érvelést a beadványnak és nem a mellékletnek kell tartalmaznia. |
| --- | --- |

38.

A Bíróság vizsgálatának tárgyát képező jogi érvelést a beadványnak és nem a mellékletnek kell tartalmaznia.

| 39. | Beadvány melléklete kizárólag a beadvány szövegében említett és tartalmának bizonyításához vagy megvilágításához szükséges irat lehet. |
| --- | --- |

39.

Beadvány melléklete kizárólag a beadvány szövegében említett és tartalmának bizonyításához vagy megvilágításához szükséges irat lehet.

| 40. | A mellékleteket csak abban az esetben fogadják el, ha ezekhez csatolják a mellékletek jegyzékét (eljárási szabályzat 37. cikkének (4) bekezdése). E jegyzék minden egyes mellékelt iratra vonatkozóan feltünteti a következőket:






  1. | a melléklet száma; |
| --- | --- | --- |

40.

A mellékleteket csak abban az esetben fogadják el, ha ezekhez csatolják a mellékletek jegyzékét (eljárási szabályzat 37. cikkének (4) bekezdése). E jegyzék minden egyes mellékelt iratra vonatkozóan feltünteti a következőket:

1.

a melléklet száma;

| 2. | a melléklet rövid leírása és jellegének megjelölése (pl. „levél”, annak keltének, szerzőjének, címzettjének és oldalszámának megjelölésével); |
| --- | --- |

2.

a melléklet rövid leírása és jellegének megjelölése (pl. „levél”, annak keltének, szerzőjének, címzettjének és oldalszámának megjelölésével);

| 3. | a beadvány azon oldalának és azon bekezdésének megjelölése, ahol az irat említésre kerül, és amely annak benyújtását indokolja. |
| --- | --- |

3.

a beadvány azon oldalának és azon bekezdésének megjelölése, ahol az irat említésre kerül, és amely annak benyújtását indokolja.

| 41. | Ha a Bíróság munkájának megkönnyítése érdekében a beadványhoz bírósági határozatok, jogirodalmi hivatkozások vagy jogalkotási aktusok másolatát csatolják, azokat az egyéb mellékelt iratoktól el kell különíteni. |
| --- | --- |

41.

Ha a Bíróság munkájának megkönnyítése érdekében a beadványhoz bírósági határozatok, jogirodalmi hivatkozások vagy jogalkotási aktusok másolatát csatolják, azokat az egyéb mellékelt iratoktól el kell különíteni.

| 42. | A benyújtott iratra történő valamennyi hivatkozásban meg kell adni a vonatkozó melléklet – mellékletek jegyzéke szerinti – számát, és azt a beadványt, amelyhez a mellékletet csatolták. A fellebbezési eljárásban, ha az iratot az Elsőfokú Bírósághoz már benyújtották, meg kell adni az adott iratnak az Elsőfokú Bíróság előtt használt azonosítóját is. |
| --- | --- |

42.

A benyújtott iratra történő valamennyi hivatkozásban meg kell adni a vonatkozó melléklet – mellékletek jegyzéke szerinti – számát, és azt a beadványt, amelyhez a mellékletet csatolták. A fellebbezési eljárásban, ha az iratot az Elsőfokú Bírósághoz már benyújtották, meg kell adni az adott iratnak az Elsőfokú Bíróság előtt használt azonosítóját is.

A BEADVÁNYOK MEGFOGALMAZÁSA ÉS TERJEDELME

| 43. | Az eljárások elhúzódásának elkerülése érdekében a beadványok megfogalmazásakor különösen a következőket kell figyelembe venni:






  — | az ügyet a beadvány alapján vizsgálják; e vizsgálat megkönnyítése érdekében a beadványnak tagoltnak és tömörnek kell lennie, továbbá kerülni kell az ismétléseket, |
| --- | --- | --- |

43.

Az eljárások elhúzódásának elkerülése érdekében a beadványok megfogalmazásakor különösen a következőket kell figyelembe venni:

—

az ügyet a beadvány alapján vizsgálják; e vizsgálat megkönnyítése érdekében a beadványnak tagoltnak és tömörnek kell lennie, továbbá kerülni kell az ismétléseket,

| — | a beadványt általában lefordítják; a fordítás megkönnyítése, és a lehető legnagyobb szöveghűség érdekében ajánlatos szerkezetileg egyszerű mondatokat használni, valamint egyszerű és pontos szóhasználattal élni, |
| --- | --- |

—

a beadványt általában lefordítják; a fordítás megkönnyítése, és a lehető legnagyobb szöveghűség érdekében ajánlatos szerkezetileg egyszerű mondatokat használni, valamint egyszerű és pontos szóhasználattal élni,

| — | a fordításhoz és az ügy vizsgálatához szükséges idő arányos a benyújtott beadványok terjedelmével; minél rövidebbek a beadványok, annál gyorsabb az eljárás. |
| --- | --- |

—

a fordításhoz és az ügy vizsgálatához szükséges idő arányos a benyújtott beadványok terjedelmével; minél rövidebbek a beadványok, annál gyorsabb az eljárás.

| 44. | A Bíróság tapasztalatai szerint – ha nem áll fenn különleges körülmény – a megfelelő beadványok terjedelme 10–15 oldalra korlátozható, a válaszok, viszonválaszok és válaszbeadványoké pedig 5–10 oldalra. |
| --- | --- |

44.

A Bíróság tapasztalatai szerint – ha nem áll fenn különleges körülmény – a megfelelő beadványok terjedelme 10–15 oldalra korlátozható, a válaszok, viszonválaszok és válaszbeadványoké pedig 5–10 oldalra.

GYORSÍTOTT ELJÁRÁSBAN TÖRTÉNŐ HATÁROZATHOZATAL IRÁNTI KÉRELEM

| 45. | Annak a félnek, aki az eljárási szabályzat 62a. cikke alapján külön iratban azt kéri, hogy az ügyben a Bíróság gyorsított eljárásban határozzon, röviden ismertetnie kell az ügy rendkívüli sürgősségének indokait. Az ilyen kérelmek terjedelme – ha nem áll fenn különleges körülmény – nem haladhatja meg az öt oldalt. |
| --- | --- |

45.

Annak a félnek, aki az eljárási szabályzat 62a. cikke alapján külön iratban azt kéri, hogy az ügyben a Bíróság gyorsított eljárásban határozzon, röviden ismertetnie kell az ügy rendkívüli sürgősségének indokait. Az ilyen kérelmek terjedelme – ha nem áll fenn különleges körülmény – nem haladhatja meg az öt oldalt.

| 46. | Mivel a gyorsított eljárás főként szóbeli, az azt kérelmező fél beadványának a megjelölt jogalapok rövid összegzésére kell korlátozódnia. Az ilyen beadvány terjedelme – ha nem áll fenn különleges körülmény – nem haladhatja meg a 10 oldalt. |
| --- | --- |

46.

Mivel a gyorsított eljárás főként szóbeli, az azt kérelmező fél beadványának a megjelölt jogalapok rövid összegzésére kell korlátozódnia. Az ilyen beadvány terjedelme – ha nem áll fenn különleges körülmény – nem haladhatja meg a 10 oldalt.

A FELLEBBEZÉSI ELJÁRÁS SORÁN VÁLASZ BENYÚJTÁSÁNAK ENGEDÉLYEZÉSE IRÁNTI KÉRELEM

| 47. | Kérelemre az elnök engedélyezheti válasz benyújtását, ha arra, annak érdekében, hogy a fellebbező megvédhesse álláspontját, vagy a fellebbezésről szóló határozat előkészítése érdekében szükség van.
  Az ilyen kérelem terjedelme – ha nem áll fenn különleges körülmény – nem haladhatja meg a 2–3 oldalt, és annak azon konkrét indokok rövid összegzésére kell korlátozódnia, amelyek miatt – a fellebbező véleménye szerint – a válaszra szükség van. A kérelemnek önmagában – tehát a fellebbezésre vagy a válaszbeadványra való hivatkozás szükségessége nélkül – érthetőnek kell lennie. |
| --- | --- |

47.

Kérelemre az elnök engedélyezheti válasz benyújtását, ha arra, annak érdekében, hogy a fellebbező megvédhesse álláspontját, vagy a fellebbezésről szóló határozat előkészítése érdekében szükség van.

Az ilyen kérelem terjedelme – ha nem áll fenn különleges körülmény – nem haladhatja meg a 2–3 oldalt, és annak azon konkrét indokok rövid összegzésére kell korlátozódnia, amelyek miatt – a fellebbező véleménye szerint – a válaszra szükség van. A kérelemnek önmagában – tehát a fellebbezésre vagy a válaszbeadványra való hivatkozás szükségessége nélkül – érthetőnek kell lennie.

A SZÓBELI SZAKASZ LEFOLYTATÁSA IRÁNTI KÉRELMEK

| 48. | A Bíróság dönthet úgy, hogy mellőzi az eljárás szóbeli szakaszát, ha egyik fél sem kérte szóbeli meghallgatását (eljárási szabályzat 44a. és 120. cikke). A gyakorlatban ilyen kérelem hiányában ritkán kerül sor szóbeli szakaszra.
  A kérelemben pontosan meg kell határozni, hogy a fél miért kéri meghallgatását. Ezen indokolásnak annak konkrét értékelésén kell alapulnia, hogy miért lenne hasznos a szóban forgó fél számára a tárgyalás, valamint meg kell jelölnie az ügy aktájának azon elemeit vagy azon érveket, amelyeknek a tárgyaláson történő teljesebb kifejtését vagy cáfolását a fél szükségesnek tartja. Nem elegendő általános jelleggel hivatkozni az ügy vagy a tárgyalandó kérdések jelentőségére. |
| --- | --- |

48.

A Bíróság dönthet úgy, hogy mellőzi az eljárás szóbeli szakaszát, ha egyik fél sem kérte szóbeli meghallgatását (eljárási szabályzat 44a. és 120. cikke). A gyakorlatban ilyen kérelem hiányában ritkán kerül sor szóbeli szakaszra.

A kérelemben pontosan meg kell határozni, hogy a fél miért kéri meghallgatását. Ezen indokolásnak annak konkrét értékelésén kell alapulnia, hogy miért lenne hasznos a szóban forgó fél számára a tárgyalás, valamint meg kell jelölnie az ügy aktájának azon elemeit vagy azon érveket, amelyeknek a tárgyaláson történő teljesebb kifejtését vagy cáfolását a fél szükségesnek tartja. Nem elegendő általános jelleggel hivatkozni az ügy vagy a tárgyalandó kérdések jelentőségére.

A SZÓBELI SZAKASZ ELŐKÉSZÍTÉSE ÉS LEFOLYTATÁSA

| 49. | A tárgyalás kezdete előtt a meghatalmazottak és az ügyvédek rövid tanácskozáson vesznek részt a Bíróság megfelelő ítélkező testületével, amelyen megtervezik a tárgyalás lefolytatását. Ennek során az előadó bíró és a főtanácsnok megjelölheti azokat a kérdéseket, amelyek kifejtését a szóbeli előadások során kívánatosnak tartja. |
| --- | --- |

49.

A tárgyalás kezdete előtt a meghatalmazottak és az ügyvédek rövid tanácskozáson vesznek részt a Bíróság megfelelő ítélkező testületével, amelyen megtervezik a tárgyalás lefolytatását. Ennek során az előadó bíró és a főtanácsnok megjelölheti azokat a kérdéseket, amelyek kifejtését a szóbeli előadások során kívánatosnak tartja.

| 50. | A szóbeli előadás időtartama legfeljebb 30 perc a teljes ülés, a nagytanács vagy az öt bírából álló tanács előtt, illetve legfeljebb 15 perc a három bírából álló tanács előtt. A beavatkozó fél szóbeli előadása legfeljebb 15 perc valamennyi ítélkező testület előtt.
  A beszédidő kivételesen meghosszabbítható az említett időtartamokon túl, az érintett ítélkező testület elnökéhez címzett, részletes indokolással ellátott kérelemre. Az ilyen kérelemnek a lehető leghamarabb meg kell érkeznie a Bírósághoz, és – annak figyelembevétele érdekében – legkésőbb két héttel a tárgyalás napját megelőzően.
  A tárgyalásról szóló értesítésben felhívják a meghatalmazottakat és az ügyvédeket arra, hogy tájékoztassák a Hivatalt szóbeli előadásuk várható időtartamáról. A rendelkezésre bocsátott információk a Bíróság és a tanácsok tevékenységének tervezésére szolgálnak, és a beszédidő bejelentett tartamát nem lehet túllépni. |
| --- | --- |

50.

A szóbeli előadás időtartama legfeljebb 30 perc a teljes ülés, a nagytanács vagy az öt bírából álló tanács előtt, illetve legfeljebb 15 perc a három bírából álló tanács előtt. A beavatkozó fél szóbeli előadása legfeljebb 15 perc valamennyi ítélkező testület előtt.

A beszédidő kivételesen meghosszabbítható az említett időtartamokon túl, az érintett ítélkező testület elnökéhez címzett, részletes indokolással ellátott kérelemre. Az ilyen kérelemnek a lehető leghamarabb meg kell érkeznie a Bírósághoz, és – annak figyelembevétele érdekében – legkésőbb két héttel a tárgyalás napját megelőzően.

A tárgyalásról szóló értesítésben felhívják a meghatalmazottakat és az ügyvédeket arra, hogy tájékoztassák a Hivatalt szóbeli előadásuk várható időtartamáról. A rendelkezésre bocsátott információk a Bíróság és a tanácsok tevékenységének tervezésére szolgálnak, és a beszédidő bejelentett tartamát nem lehet túllépni.

| 51. | Az írásbeli beadványok alapján az eljáró bírák és a főtanácsnok már megismerkedtek az üggyel, annak tárgyával, valamint a felek által megjelölt jogalapokkal és hivatkozott érvekkel. A szóbeli előadásnak célja nem a fél álláspontjának újbóli bemutatása, hanem a meghatalmazott vagy az ügyvéd által különös jelentőségűnek ítélt – különösen az esetleges szóbeli szakasz lefolytatása iránti kérelemben szereplő (lásd fentebb a 48. pontot) – kérdések megvilágítása. Az írásbeli beadványokban már ismertetettek ismétlése kerülendő; szükség esetén elegendő a szóbeli előadás során utalni a beadványokra.
  A szóbeli előadást ajánlatos vázlatának ismertetésével kezdeni. |
| --- | --- |

51.

Az írásbeli beadványok alapján az eljáró bírák és a főtanácsnok már megismerkedtek az üggyel, annak tárgyával, valamint a felek által megjelölt jogalapokkal és hivatkozott érvekkel. A szóbeli előadásnak célja nem a fél álláspontjának újbóli bemutatása, hanem a meghatalmazott vagy az ügyvéd által különös jelentőségűnek ítélt – különösen az esetleges szóbeli szakasz lefolytatása iránti kérelemben szereplő (lásd fentebb a 48. pontot) – kérdések megvilágítása. Az írásbeli beadványokban már ismertetettek ismétlése kerülendő; szükség esetén elegendő a szóbeli előadás során utalni a beadványokra.

A szóbeli előadást ajánlatos vázlatának ismertetésével kezdeni.

| 52. | Az ítélkező testület tagjai a szóbeli előadást igen gyakran szinkrontolmácsolással hallgatják. A tolmácsolás érdekében ajánlatos, hogy a meghatalmazottak és az ügyvédek természetes és nem erőltetett ütemben beszéljenek, valamint hogy egyszerű szerkezetű, rövid mondatokat használjanak.
  Nem tanácsos előre megírt szöveget felolvasni. Helyesebb megfelelően tagolt jegyzetek alapján beszélni. Ha a szóbeli előadás szövegét mégis elkészítik írásban, a szöveg megfogalmazásakor ajánlatos figyelembe venni azt a tényt, hogy az szóban fog elhangozni, így a lehető legközelebb kell állnia egy szóbeli előadáshoz. A tolmácsolás megkönnyítése érdekében a meghatalmazottakat és az ügyvédeket felkérik, hogy előzőleg faxon küldjék meg szóbeli előadásuk szövegét vagy annak írásbeli vázlatát a Tolmácsolási Osztály számára (faxszám: (352) 4303-3697). |
| --- | --- |

52.

Az ítélkező testület tagjai a szóbeli előadást igen gyakran szinkrontolmácsolással hallgatják. A tolmácsolás érdekében ajánlatos, hogy a meghatalmazottak és az ügyvédek természetes és nem erőltetett ütemben beszéljenek, valamint hogy egyszerű szerkezetű, rövid mondatokat használjanak.

Nem tanácsos előre megírt szöveget felolvasni. Helyesebb megfelelően tagolt jegyzetek alapján beszélni. Ha a szóbeli előadás szövegét mégis elkészítik írásban, a szöveg megfogalmazásakor ajánlatos figyelembe venni azt a tényt, hogy az szóban fog elhangozni, így a lehető legközelebb kell állnia egy szóbeli előadáshoz. A tolmácsolás megkönnyítése érdekében a meghatalmazottakat és az ügyvédeket felkérik, hogy előzőleg faxon küldjék meg szóbeli előadásuk szövegét vagy annak írásbeli vázlatát a Tolmácsolási Osztály számára (faxszám: (352) 4303-3697).

Kelt Luxembourgban, 2004. október 15-én.

---

(1)

| Európai Közösségek Bírósága |
| --- |
| L-2925 LUXEMBOURG |

Európai Közösségek Bírósága

L-2925 LUXEMBOURG

---

II Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Bizottság

| 8.12.2004 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 361/21 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2004

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 361/21

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2003. december 10.)

a France 2 és France 3 televíziós csatornáknak nyújtott állami támogatásokról

(az értesítés a B(2003) 4497. számú dokumentummal történt)

(Csak a francia nyelvű szöveg hiteles)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2004/838/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó Szerződésre és különösen annak 88. cikk 2. bekezdés első alpontjára,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló Megállapodásra és különösen annak 62. cikk 1. bekezdés a) pontjára,

miután felkérték az érdekelteket, hogy tegyék meg észrevételeiket az említett cikkekkel (1) összhangban, és tekintettel ezekre az észrevételekre,

figyelemmel a következőkre:

I.   ELJÁRÁS

| (1) | 1993. március 10-én a Télévision Française 1 SA (a továbbiakban: TF1) panaszt emelt a Bizottságnál a France 2 és France 3 közszolgálati televíziós csatornák finanszírozásának és üzemeltetésének módjával kapcsolatban (2). |
| --- | --- |

(1)

1993. március 10-én a Télévision Française 1 SA (a továbbiakban: TF1) panaszt emelt a Bizottságnál a France 2 és France 3 közszolgálati televíziós csatornák finanszírozásának és üzemeltetésének módjával kapcsolatban (2).

| (2) | A Szerződés 81. cikke értelmében, a TF1 úgy tekinti, hogy a France 2 és France 3 bizonyos számban összehangolt műveleteket hajtott végre, melyek céljukat és eredményüket tekintve versenykorlátozónak bizonyultak. A Szerződés 86. cikke értelmében a TF1 fenntartja, hogy a francia állam olyan intézkedésekkel él, melyek ellentétesek az állami és magánvállalatok azonos elbírálásának elvével, továbbá olyan intézkedéseket hoz, melyek versenyellenes együttműködést vonnak maguk után vagy ilyenre ösztönöznek. Végső soron a Szerződés 87. cikke alapján a TF1 azt állítja, hogy az előfizetési díj, a különböző szubvenciók és tőkejuttatások, valamint a deficitengedélyezések, melyekből a France 2 és a France 3 részesült a 90-es évek elején, állami támogatást képeznek. A TF1 ezenkívül állami támogatásnak megfelelő intézkedésnek minősítette, hogy az Audiovizuális Eszközök Legfelső Tanácsa (továbbiakban: CSA) nem hozhat pénzügyi szankciókat a közszolgálati csatornákkal szemben. A TF1 megítélése szerint ezek a támogatások lehetővé tették a közszolgálati csatornáknak, hogy függetlenítsék magukat a rentabilitási korlátoktól, ahogyan a televíziós jogok megszerzéséért licitálhatnak és nyitóárat, valamint mesterséges engedményeket alkalmazhatnak reklámidőikre, illetve szponzorálási akcióikra vonatkozóan. |
| --- | --- |

(2)

A Szerződés 81. cikke értelmében, a TF1 úgy tekinti, hogy a France 2 és France 3 bizonyos számban összehangolt műveleteket hajtott végre, melyek céljukat és eredményüket tekintve versenykorlátozónak bizonyultak. A Szerződés 86. cikke értelmében a TF1 fenntartja, hogy a francia állam olyan intézkedésekkel él, melyek ellentétesek az állami és magánvállalatok azonos elbírálásának elvével, továbbá olyan intézkedéseket hoz, melyek versenyellenes együttműködést vonnak maguk után vagy ilyenre ösztönöznek. Végső soron a Szerződés 87. cikke alapján a TF1 azt állítja, hogy az előfizetési díj, a különböző szubvenciók és tőkejuttatások, valamint a deficitengedélyezések, melyekből a France 2 és a France 3 részesült a 90-es évek elején, állami támogatást képeznek. A TF1 ezenkívül állami támogatásnak megfelelő intézkedésnek minősítette, hogy az Audiovizuális Eszközök Legfelső Tanácsa (továbbiakban: CSA) nem hozhat pénzügyi szankciókat a közszolgálati csatornákkal szemben. A TF1 megítélése szerint ezek a támogatások lehetővé tették a közszolgálati csatornáknak, hogy függetlenítsék magukat a rentabilitási korlátoktól, ahogyan a televíziós jogok megszerzéséért licitálhatnak és nyitóárat, valamint mesterséges engedményeket alkalmazhatnak reklámidőikre, illetve szponzorálási akcióikra vonatkozóan.

| (3) | 1993. július 16-án a Bizottság felvilágosítást kért a TF1-től, amely 1993. szeptember 30-án kelt levelében válaszolt. Ugyancsak felvilágosítási igénnyel a francia hatóságokat is megkeresték 1993. augusztus 12-én, a hatóságok 1993. december 9-én kelt levelükben válaszoltak. |
| --- | --- |

(3)

1993. július 16-án a Bizottság felvilágosítást kért a TF1-től, amely 1993. szeptember 30-án kelt levelében válaszolt. Ugyancsak felvilágosítási igénnyel a francia hatóságokat is megkeresték 1993. augusztus 12-én, a hatóságok 1993. december 9-én kelt levelükben válaszoltak.

| (4) | 1994. március 17-én a TF1 levélben fordult a Bizottsághoz, újból felvetve a panasz legfőbb elemeit. |
| --- | --- |

(4)

1994. március 17-én a TF1 levélben fordult a Bizottsághoz, újból felvetve a panasz legfőbb elemeit.

| (5) | 1994. szeptember 23-án kelt levelében, és egy 1994. december 12-én kelt dokumentumban a TF1 kiegészítő információkkal szolgált. Ugyanebben az időszakban több találkozóra is sor került a Bizottság és a TF1 képviselői között. |
| --- | --- |

(5)

1994. szeptember 23-án kelt levelében, és egy 1994. december 12-én kelt dokumentumban a TF1 kiegészítő információkkal szolgált. Ugyanebben az időszakban több találkozóra is sor került a Bizottság és a TF1 képviselői között.

| (6) | 1995. június 9-én kelt levelében a TF1 aggodalmainak adott hangot a panasz vizsgálatával kapcsolatban. A Bizottság 1995. július 5-én kelt levelében azt válaszolta, hogy az általa megrendelt tanulmány – a tagállamokban működő közszolgálati televíziók finanszírozásának témakörében – nem állt mindig rendelkezésre. |
| --- | --- |

(6)

1995. június 9-én kelt levelében a TF1 aggodalmainak adott hangot a panasz vizsgálatával kapcsolatban. A Bizottság 1995. július 5-én kelt levelében azt válaszolta, hogy az általa megrendelt tanulmány – a tagállamokban működő közszolgálati televíziók finanszírozásának témakörében – nem állt mindig rendelkezésre.

| (7) | 1995. október 3-án kelt levelében a TF1 felszólította a Bizottságot a cselekvésre. Ez utóbbi 1995. december 11-én kelt levelében tájékoztatta a kérelmezőt, hogy 1995. november 21-én kelt levelében kiegészítő információkat kért a francia hatóságoktól. Egy 1995. november 27-én kelt dokumentumban a TF1 kiegészítő információkkal szolgált. |
| --- | --- |

(7)

1995. október 3-án kelt levelében a TF1 felszólította a Bizottságot a cselekvésre. Ez utóbbi 1995. december 11-én kelt levelében tájékoztatta a kérelmezőt, hogy 1995. november 21-én kelt levelében kiegészítő információkat kért a francia hatóságoktól. Egy 1995. november 27-én kelt dokumentumban a TF1 kiegészítő információkkal szolgált.

| (8) | 1996. február 2-án, a TF1 panasszal fordult az Európai Közösségek első fokú bíróságához a Bizottság kötelezettségmulasztása miatt. |
| --- | --- |

(8)

1996. február 2-án, a TF1 panasszal fordult az Európai Közösségek első fokú bíróságához a Bizottság kötelezettségmulasztása miatt.

| (9) | 1996. február 16-án kelt levelükben a francia hatóságok válaszoltak az 1995. november 21-én hozzájuk intézett felvilágosítási kérelmekre. 1996. február 22-én, június 28-án, október 4-én és 18-án kelt leveleiben a Bizottság újabb információkat kért a francia hatóságoktól. Utóbbiak az 1996. március 21-én, március 28-án, április 12-én, július 18-án és december 20-án kelt leveleikben és telefaxokban válaszoltak. |
| --- | --- |

(9)

1996. február 16-án kelt levelükben a francia hatóságok válaszoltak az 1995. november 21-én hozzájuk intézett felvilágosítási kérelmekre. 1996. február 22-én, június 28-án, október 4-én és 18-án kelt leveleiben a Bizottság újabb információkat kért a francia hatóságoktól. Utóbbiak az 1996. március 21-én, március 28-án, április 12-én, július 18-án és december 20-án kelt leveleikben és telefaxokban válaszoltak.

| (10) | 1997. március 10-én kelt levelében a TF1 kiegészítette eredeti panaszát. |
| --- | --- |

(10)

1997. március 10-én kelt levelében a TF1 kiegészítette eredeti panaszát.

| (11) | 1997. május 15-én kelt, a TF1-nek címzett levelében a Bizottság úgy ítélte meg, hogy semmilyen állami intézkedés nem sértette meg a Szerződés 86. cikkét a 81. és 82. cikkhez kapcsolódva. |
| --- | --- |

(11)

1997. május 15-én kelt, a TF1-nek címzett levelében a Bizottság úgy ítélte meg, hogy semmilyen állami intézkedés nem sértette meg a Szerződés 86. cikkét a 81. és 82. cikkhez kapcsolódva.

| (12) | Az 1997. október 21-én kelt levelükkel a francia hatóságok kiegészítő információval szolgáltak a Bizottságnak. |
| --- | --- |

(12)

Az 1997. október 21-én kelt levelükkel a francia hatóságok kiegészítő információval szolgáltak a Bizottságnak.

| (13) | 1998. július 10-én találkozóra került sor a Bizottság és a TF1 között. |
| --- | --- |

(13)

1998. július 10-én találkozóra került sor a Bizottság és a TF1 között.

| (14) | 1999. február 2-án kelt határozatával a Bizottság elutasította a TF1 panaszában felhozott indokokat, melyeket a Szerződés 81. és 82. cikkére alapoztak. |
| --- | --- |

(14)

1999. február 2-án kelt határozatával a Bizottság elutasította a TF1 panaszában felhozott indokokat, melyeket a Szerződés 81. és 82. cikkére alapoztak.

| (15) | 1999. február 26-án a Bizottság tájékoztatási felszólítással fordult a francia hatóságokhoz, melyre azok 1999. április 29-én kelt levelükben válaszoltak. |
| --- | --- |

(15)

1999. február 26-án a Bizottság tájékoztatási felszólítással fordult a francia hatóságokhoz, melyre azok 1999. április 29-én kelt levelükben válaszoltak.

| (16) | Miután az Amszterdami Szerződés 1999. május 1-jén hatályba lépett, a tagállamokban fennálló közszolgálati sugárzás rendszeréről szóló Jegyzőkönyvet (továbbiakban: a Jegyzőkönyv) csatolták a Szerződéshez. |
| --- | --- |

(16)

Miután az Amszterdami Szerződés 1999. május 1-jén hatályba lépett, a tagállamokban fennálló közszolgálati sugárzás rendszeréről szóló Jegyzőkönyvet (továbbiakban: a Jegyzőkönyv) csatolták a Szerződéshez.

| (17) | 1999. június 3-án az elsőfokú bíróság kötelességmulasztásban elmarasztalta a Bizottságot, miután megállapította, hogy a Bizottság nem volt hajlandó határozatot hozni a TF1 panaszának az állami támogatásokra vonatkozó részével (3) kapcsolatban. |
| --- | --- |

(17)

1999. június 3-án az elsőfokú bíróság kötelességmulasztásban elmarasztalta a Bizottságot, miután megállapította, hogy a Bizottság nem volt hajlandó határozatot hozni a TF1 panaszának az állami támogatásokra vonatkozó részével (3) kapcsolatban.

| (18) | 1999. szeptember 27-én kelt levelében a Bizottság tájékoztatta döntéséről Franciaországot, miszerint megindítja a Szerződés 88. cikk (2) bekezdésében előírt eljárást a France 2 és France 3 televíziós csatornáknak juttatott beruházási szubvenciók, valamint a France 2-nek 1998 és 1994 között adott tőkejuttatások ügyében. |
| --- | --- |

(18)

1999. szeptember 27-én kelt levelében a Bizottság tájékoztatta döntéséről Franciaországot, miszerint megindítja a Szerződés 88. cikk (2) bekezdésében előírt eljárást a France 2 és France 3 televíziós csatornáknak juttatott beruházási szubvenciók, valamint a France 2-nek 1998 és 1994 között adott tőkejuttatások ügyében.

| (19) | A Bizottság határozata az eljárás megindításáról megjelent az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában
   (4). A Bizottság felkérte az érdekelteket, hogy ismertessék észrevételeiket a szóban forgó intézkedésekkel kapcsolatban. |
| --- | --- |

(19)

A Bizottság határozata az eljárás megindításáról megjelent az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában
   (4). A Bizottság felkérte az érdekelteket, hogy ismertessék észrevételeiket a szóban forgó intézkedésekkel kapcsolatban.

| (20) | 1999. november 19-én találkozót tartottak a francia hatóságok és a Bizottság részvételével. A francia hatóságok az 1999. december 10-én kelt levelükben ismertették észrevételeiket. 2000. február 1-jén az Európai Kereskedelmi Televíziók Egyesülete (továbbiakban: „ACT”) tette meg észrevételeit a Bizottságnál. A francia hatóságok ezekre az észrevételekre a 2000. június 15-én kelt levelükben válaszoltak. |
| --- | --- |

(20)

1999. november 19-én találkozót tartottak a francia hatóságok és a Bizottság részvételével. A francia hatóságok az 1999. december 10-én kelt levelükben ismertették észrevételeiket. 2000. február 1-jén az Európai Kereskedelmi Televíziók Egyesülete (továbbiakban: „ACT”) tette meg észrevételeit a Bizottságnál. A francia hatóságok ezekre az észrevételekre a 2000. június 15-én kelt levelükben válaszoltak.

| (21) | 2000. február 10-én találkozóra került sor a Bizottság és a TF1 képviselői között, majd 2000. április 6-án és 2000. október 2-án a Bizottság, valamint a francia hatóságok és a France Télévisions képviselői között. |
| --- | --- |

(21)

2000. február 10-én találkozóra került sor a Bizottság és a TF1 képviselői között, majd 2000. április 6-án és 2000. október 2-án a Bizottság, valamint a francia hatóságok és a France Télévisions képviselői között.

| (22) | A Bizottság közleményét az állami támogatásokra vonatkozó rendelkezéseknek a közszolgálati műsorszórásra való alkalmazásáról (5) (továbbiakban: „Közlemény”) 2001. november 15-én tették közzé. A Közlemény meghatározza azokat az elveket, melyeket a Bizottság követni szándékozik a köztelevízióknak nyújtott állami finanszírozás lépéseinek vizsgálatát illetően. |
| --- | --- |

(22)

A Bizottság közleményét az állami támogatásokra vonatkozó rendelkezéseknek a közszolgálati műsorszórásra való alkalmazásáról (5) (továbbiakban: „Közlemény”) 2001. november 15-én tették közzé. A Közlemény meghatározza azokat az elveket, melyeket a Bizottság követni szándékozik a köztelevízióknak nyújtott állami finanszírozás lépéseinek vizsgálatát illetően.

| (23) | A 2002. július 29-én, október 18-án és december 16-án, majd 2003. január 21-én, március 20-án és április 15-én kelt leveleiben a Bizottság új információkat kért a francia hatóságoktól. Utóbbiak a 2002. augusztus 19-én majd 2003. január 2-án, február 11-én, február 12-én, május 19-én, augusztus 26-án és november 7-én kelt leveleikben válaszoltak. |
| --- | --- |

(23)

A 2002. július 29-én, október 18-án és december 16-án, majd 2003. január 21-én, március 20-án és április 15-én kelt leveleiben a Bizottság új információkat kért a francia hatóságoktól. Utóbbiak a 2002. augusztus 19-én majd 2003. január 2-án, február 11-én, február 12-én, május 19-én, augusztus 26-án és november 7-én kelt leveleikben válaszoltak.

| (24) | Egyébként 2002. november 20-án és 2003. június 11-én találkozókra került sor a Bizottság és a francia hatóságok, valamint a France Télévisions képviselői között, 2003. április 14-én pedig a Bizottság és a TF1 képviselői találkoztak egymással. |
| --- | --- |

(24)

Egyébként 2002. november 20-án és 2003. június 11-én találkozókra került sor a Bizottság és a francia hatóságok, valamint a France Télévisions képviselői között, 2003. április 14-én pedig a Bizottság és a TF1 képviselői találkoztak egymással.

| (25) | Ez a határozat csak azokkal a pénzügyi intézkedésekkel foglalkozik, melyek az eljárás megnyitására vonatkozó határozat tárgyát képezik, tudniillik a France 2 és a France 3 részére juttatott beruházási támogatásokkal, valamint a tőkejuttatásokkal, melyeket a France 2 kapott 1988 és 1994 között. E határozat nem az 1949. július 30-i 49-1032 sz. törvény által létrehozott, a televíziós vevőkészülékek használati jogával kapcsolatos előfizetési díjról szól, mivel arra nem vonatkozott az eljárás megnyitásáról szóló határozat. |
| --- | --- |

(25)

Ez a határozat csak azokkal a pénzügyi intézkedésekkel foglalkozik, melyek az eljárás megnyitására vonatkozó határozat tárgyát képezik, tudniillik a France 2 és a France 3 részére juttatott beruházási támogatásokkal, valamint a tőkejuttatásokkal, melyeket a France 2 kapott 1988 és 1994 között. E határozat nem az 1949. július 30-i 49-1032 sz. törvény által létrehozott, a televíziós vevőkészülékek használati jogával kapcsolatos előfizetési díjról szól, mivel arra nem vonatkozott az eljárás megnyitásáról szóló határozat.

| (26) | Mindazonáltal, annak érdekében, hogy teljes képe legyen a francia állam és a közszolgálati France 2 és France 3 csatornák közötti pénzügyi kapcsolatokról az e határozat által felölelt időszakban, a Bizottságnak nemcsak a beruházási támogatásokat és tőkejuttatásokat kell számításba vennie, hanem az előfizetési díjat is. Következésképpen a Bizottság e határozatban annyiban hivatkozik az előfizetési díjra, amennyiben az a 25. pontban említett pénzügyi intézkedések elemzésében elkerülhetetlen. |
| --- | --- |

(26)

Mindazonáltal, annak érdekében, hogy teljes képe legyen a francia állam és a közszolgálati France 2 és France 3 csatornák közötti pénzügyi kapcsolatokról az e határozat által felölelt időszakban, a Bizottságnak nemcsak a beruházási támogatásokat és tőkejuttatásokat kell számításba vennie, hanem az előfizetési díjat is. Következésképpen a Bizottság e határozatban annyiban hivatkozik az előfizetési díjra, amennyiben az a 25. pontban említett pénzügyi intézkedések elemzésében elkerülhetetlen.

II.   A SZÓBAN FORGÓ INTÉZKEDÉSEK RÉSZLETES LEÍRÁSA

| (27) | A France 2 és a France 3 finanszírozása vegyes formában történik, amennyiben egyrészt az előfizetői díjra épül, másrészt reklámbevételekre és szponzorálásra. Az előfizetői díj a francia közszolgálati csatornák rendes közfinanszírozását képezi. Mindazonáltal az 1988 és 1994 közötti időszakban a France 2 és a France 3 emellett beruházási támogatásokban is részesült, továbbá a France 2 tőkejuttatást is kapott. |
| --- | --- |

(27)

A France 2 és a France 3 finanszírozása vegyes formában történik, amennyiben egyrészt az előfizetői díjra épül, másrészt reklámbevételekre és szponzorálásra. Az előfizetői díj a francia közszolgálati csatornák rendes közfinanszírozását képezi. Mindazonáltal az 1988 és 1994 közötti időszakban a France 2 és a France 3 emellett beruházási támogatásokban is részesült, továbbá a France 2 tőkejuttatást is kapott.

A.   Beruházási támogatások és más szubvenciók

| (28) | 1988-tól 1994-ig a France 2 és a France 3 beruházási és más támogatásokat kapott az államtól, melyeket az alábbi 1. és 2. táblázat tüntet fel.
  1. TÁBLÁZAT
  A France 2 által kapott szubvenció












  (millió francia frankban (FRF)) |
| --- | --- |
| | 1988 | 1989 | 1990 | 1991 | 1992 | 1993 | 1994 |
| Beruházási támogatások | 130 | 136 | — | 178,3 | 195 | 139 | — |
| Egyéb támogatások | — | — | 0,74 | 86,52 | — | — | 21 |
| Támogatások összesen | 130 | 136 | 0,74 | 264,82 | 195 | 139 | 21 |

(28)

1988-tól 1994-ig a France 2 és a France 3 beruházási és más támogatásokat kapott az államtól, melyeket az alábbi 1. és 2. táblázat tüntet fel.

1. TÁBLÁZAT

A France 2 által kapott szubvenció

(millió francia frankban (FRF))

1988

1989

1990

1991

1992

1993

1994

Beruházási támogatások

130

136

—

178,3

195

139

—

Egyéb támogatások

—

—

0,74

86,52

—

—

21

Támogatások összesen

130

136

0,74

264,82

195

139

21

2. TÁBLÁZAT

A France 3 által kapott támogatások

| (millió francia frankban (FRF)) |
| --- |
| | 1988 | 1989 | 1990 | 1991 | 1992 | 1993 | 1994 |
| Beruházási támogatások | 50 | 100 | 40 | 80 | 145 | 159 | — |
| Egyéb támogatások | — | — | — | — | — | 4,5 | — |
| Támogatások összesen | 50 | 100 | 40 | 80 | 145 | 163,5 | — |

(millió francia frankban (FRF))

1988

1989

1990

1991

1992

1993

1994

Beruházási támogatások

50

100

40

80

145

159

—

Egyéb támogatások

—

—

—

—

—

4,5

—

Támogatások összesen

50

100

40

80

145

163,5

—

B.   Tőkejuttatások

| (29) | A vizsgált időszakban a France 2 három alkalommal is részesült juttatásban. Az első tőkedotációt 1991-ben kapta az államtól 500 millió frank összegben, a másodikat 1993-ban 55 millió frank összeggel, végül a harmadikat 1994-ben, 355 millió frank összeggel. |
| --- | --- |

(29)

A vizsgált időszakban a France 2 három alkalommal is részesült juttatásban. Az első tőkedotációt 1991-ben kapta az államtól 500 millió frank összegben, a másodikat 1993-ban 55 millió frank összeggel, végül a harmadikat 1994-ben, 355 millió frank összeggel.

| (30) | Az elvégzett ellenőrzés alapján – és az előfizetési díj kivételével – a France 2 és France 3 csatorna nem részesült más, a tevékenységének finanszírozását lehetővé tevő közfinanszírozásban. |
| --- | --- |

(30)

Az elvégzett ellenőrzés alapján – és az előfizetési díj kivételével – a France 2 és France 3 csatorna nem részesült más, a tevékenységének finanszírozását lehetővé tevő közfinanszírozásban.

III.   ÉRINTETT HARMADIK FÉL ÉSZREVÉTELEI

| (31) | A hivatalos vizsgálati eljárás keretében a Bizottság a 2000. február 1-jén kelt levélben megkapta az ACT észrevételeit. Az ACT a Közösség kereskedelmi televíziós csatornáinak többségét képviseli. |
| --- | --- |

(31)

A hivatalos vizsgálati eljárás keretében a Bizottság a 2000. február 1-jén kelt levélben megkapta az ACT észrevételeit. Az ACT a Közösség kereskedelmi televíziós csatornáinak többségét képviseli.

| (32) | Előzetes véleményében az ACT megállapítja, hogy a magáncsatornákra – TF1, M6 és a Canal+ – közszolgálati kötelezettségeket róttak ki, anélkül, hogy bármilyen pénzügyi kompenzációban részesültek volna az állam részéről, és hogy – következésképp – a France 2 és a France 3 közszolgálati kötelezettségei a legkevésbé sem indokolják állami finanszírozásukat. Az ACT egyébként sajnálkozását fejezi ki amiatt, hogy bizonyos információk – a köztelevíziós csatornák pótlólagos költségei, melyek közszolgálati feladataikkal kapcsolatban merültek fel, vagy a csatornák reorganizációs tervének tartalma – nem szerepelnek a hivatalos vizsgálati eljárás megnyitásáról szóló határozatban. Az ACT viszont megerősíti a Bizottság elemzését, ami a szóban forgó támogatások hatását illeti a versenyre és a tagállamok közötti kereskedelmi forgalom kiaknázására. |
| --- | --- |

(32)

Előzetes véleményében az ACT megállapítja, hogy a magáncsatornákra – TF1, M6 és a Canal+ – közszolgálati kötelezettségeket róttak ki, anélkül, hogy bármilyen pénzügyi kompenzációban részesültek volna az állam részéről, és hogy – következésképp – a France 2 és a France 3 közszolgálati kötelezettségei a legkevésbé sem indokolják állami finanszírozásukat. Az ACT egyébként sajnálkozását fejezi ki amiatt, hogy bizonyos információk – a köztelevíziós csatornák pótlólagos költségei, melyek közszolgálati feladataikkal kapcsolatban merültek fel, vagy a csatornák reorganizációs tervének tartalma – nem szerepelnek a hivatalos vizsgálati eljárás megnyitásáról szóló határozatban. Az ACT viszont megerősíti a Bizottság elemzését, ami a szóban forgó támogatások hatását illeti a versenyre és a tagállamok közötti kereskedelmi forgalom kiaknázására.

| (33) | Az ACT mindenek előtt leszögezi, hogy az előfizetési díj állami támogatást képez az audiovizuális szektor liberalizációja óta, és hogy új típusú támogatásról van szó, mivel az előfizetési díjat minden évben kifizetik a csatornáknak. Ebből arra következtet, hogy a Bizottságnak be kellene vonnia az előfizetési díjat azoknak az intézkedéseknek a körébe, melyek a hivatalos vizsgálati eljárás tárgyát képezik. Ezenkívül az ACT megállapítja, hogy az előfizetési díjat nem lehet úgy tekinteni, mint ami összhangban van a közös piaccal, sem a Szerződés 87. cikk (3) bekezdés c) pontja, sem a 86. cikk (2) bekezdése alapján. A France 2 és a France 3 állami finanszírozása ezért számára indokolatlannak tűnik, annál fogva, hogy a magáncsatornák hasonló közszolgálati feladatokat kapnak, mint az állami csatornák anélkül, hogy részesülnének a megfelelő állami pénzügyi kompenzációban. |
| --- | --- |

(33)

Az ACT mindenek előtt leszögezi, hogy az előfizetési díj állami támogatást képez az audiovizuális szektor liberalizációja óta, és hogy új típusú támogatásról van szó, mivel az előfizetési díjat minden évben kifizetik a csatornáknak. Ebből arra következtet, hogy a Bizottságnak be kellene vonnia az előfizetési díjat azoknak az intézkedéseknek a körébe, melyek a hivatalos vizsgálati eljárás tárgyát képezik. Ezenkívül az ACT megállapítja, hogy az előfizetési díjat nem lehet úgy tekinteni, mint ami összhangban van a közös piaccal, sem a Szerződés 87. cikk (3) bekezdés c) pontja, sem a 86. cikk (2) bekezdése alapján. A France 2 és a France 3 állami finanszírozása ezért számára indokolatlannak tűnik, annál fogva, hogy a magáncsatornák hasonló közszolgálati feladatokat kapnak, mint az állami csatornák anélkül, hogy részesülnének a megfelelő állami pénzügyi kompenzációban.

| (34) | Ami a szóban forgó beruházási támogatásokat és tőkejuttatásokat illeti, az ACT megállapítja, hogy ezek nem kapcsolódnak konkrét kulturális projektekhez, és ennélfogva nem is lehetnek indokoltak a Szerződés 87. cikk 3. bekezdés d) pontja alapján. Ezek – véleménye szerint – működési támogatásokat képeznek, és a nehéz helyzetben lévő vállalatok megmentésére és átalakítására vonatkozóan előírt mentesség nem alkalmazható erre az esetre, amennyiben a francia hatóságok nem értesítették a Bizottságot a csatornák átalakítási terveiről. |
| --- | --- |

(34)

Ami a szóban forgó beruházási támogatásokat és tőkejuttatásokat illeti, az ACT megállapítja, hogy ezek nem kapcsolódnak konkrét kulturális projektekhez, és ennélfogva nem is lehetnek indokoltak a Szerződés 87. cikk 3. bekezdés d) pontja alapján. Ezek – véleménye szerint – működési támogatásokat képeznek, és a nehéz helyzetben lévő vállalatok megmentésére és átalakítására vonatkozóan előírt mentesség nem alkalmazható erre az esetre, amennyiben a francia hatóságok nem értesítették a Bizottságot a csatornák átalakítási terveiről.

| (35) | Végül, miután felidézte azokat a módszertani szempontokat, melyeket a Bizottságnak – tekintettel a Szerződés 86. cikk 2. bekezdésére – követnie kell az állami támogatások értékelésében, az ACT úgy ítéli meg, hogy a megvizsgált beruházási támogatások és tőkejuttatások a maguk nemében nem felelnek meg az említett cikkben támasztott kritériumoknak, amennyiben ott kivételes, ideiglenes támogatásokról van szó, továbbá ezeket a támogatásokat nem azzal a céllal folyósították, hogy pótlólagos közszolgálati feladatokat finanszírozzanak. |
| --- | --- |

(35)

Végül, miután felidézte azokat a módszertani szempontokat, melyeket a Bizottságnak – tekintettel a Szerződés 86. cikk 2. bekezdésére – követnie kell az állami támogatások értékelésében, az ACT úgy ítéli meg, hogy a megvizsgált beruházási támogatások és tőkejuttatások a maguk nemében nem felelnek meg az említett cikkben támasztott kritériumoknak, amennyiben ott kivételes, ideiglenes támogatásokról van szó, továbbá ezeket a támogatásokat nem azzal a céllal folyósították, hogy pótlólagos közszolgálati feladatokat finanszírozzanak.

| (36) | Összegzésül, az ACT ennélfogva azt kéri, hogy a Bizottság végső soron elutasító határozatot hozzon a France 2-nek és France 3-nak nyújtott beruházási támogatások és a France 2-nek nyújtott tőkejuttatások ügyében; indítson hivatalos vizsgálati eljárást az előfizetési díjjal kapcsolatban, és adjon bővebb tájékoztatást a két csatorna közszolgálati kötelezettségeit, valamint átszervezési tervük tartalmát illetően. |
| --- | --- |

(36)

Összegzésül, az ACT ennélfogva azt kéri, hogy a Bizottság végső soron elutasító határozatot hozzon a France 2-nek és France 3-nak nyújtott beruházási támogatások és a France 2-nek nyújtott tőkejuttatások ügyében; indítson hivatalos vizsgálati eljárást az előfizetési díjjal kapcsolatban, és adjon bővebb tájékoztatást a két csatorna közszolgálati kötelezettségeit, valamint átszervezési tervük tartalmát illetően.

IV.   FRANCIAORSZÁG ÉSZREVÉTELEI

A.   A hivatalos vizsgálati eljárás megnyitásáról

| (37) | A francia hatóságok a vizsgálati eljárás megnyitásával kapcsolatos észrevételeikről 1999. december 10-én kelt levelükben adtak tájékoztatást. Jelzik, hogy az 1996. december 20-án és 1999. április 29-én kelt leveleik a szóban forgó észrevételek szerves részét képezik. A fenti két levélben említett fejleményeket itt nem vetik fel újra, csak ha azok nem szerepelnek az 1999. december 10-én kelt levélben. |
| --- | --- |

(37)

A francia hatóságok a vizsgálati eljárás megnyitásával kapcsolatos észrevételeikről 1999. december 10-én kelt levelükben adtak tájékoztatást. Jelzik, hogy az 1996. december 20-án és 1999. április 29-én kelt leveleik a szóban forgó észrevételek szerves részét képezik. A fenti két levélben említett fejleményeket itt nem vetik fel újra, csak ha azok nem szerepelnek az 1999. december 10-én kelt levélben.

| (38) | A francia hatóságok elsősorban az audiovizuális szektor liberalizációjának következményeire térnek vissza. Megítélésük szerint a TF1 privatizációja brutális és előre nem látott módon aláásta a France 2 gazdasági egyensúlyát, mivel 1987-től kezdődően a TF1 reklámbevételei erőteljesen megnőttek, miközben a France 2-nél ez a folyamat erodálódott. A francia hatóságok kettős magyarázattal szolgáltak a jelenséget illetően: egyrészt, a TF1 műsorszerkezete – üzleti megfontolásokból – az „50 év alatti, háztartásban élő populáció” közönségére váltott, míg az állami szolgáltatók egy nagy és összetételét tekintve szerteágazó közönséget vesznek célba; másrészt, a jogszabályok és rendelkezések az állami szolgáltatókra nézve korlátozottabb hozzáférési lehetőséget biztosítanak a reklámforrásokhoz, mint a magánszolgáltatók esetében. |
| --- | --- |

(38)

A francia hatóságok elsősorban az audiovizuális szektor liberalizációjának következményeire térnek vissza. Megítélésük szerint a TF1 privatizációja brutális és előre nem látott módon aláásta a France 2 gazdasági egyensúlyát, mivel 1987-től kezdődően a TF1 reklámbevételei erőteljesen megnőttek, miközben a France 2-nél ez a folyamat erodálódott. A francia hatóságok kettős magyarázattal szolgáltak a jelenséget illetően: egyrészt, a TF1 műsorszerkezete – üzleti megfontolásokból – az „50 év alatti, háztartásban élő populáció” közönségére váltott, míg az állami szolgáltatók egy nagy és összetételét tekintve szerteágazó közönséget vesznek célba; másrészt, a jogszabályok és rendelkezések az állami szolgáltatókra nézve korlátozottabb hozzáférési lehetőséget biztosítanak a reklámforrásokhoz, mint a magánszolgáltatók esetében.

| (39) | Egyébiránt a beszerzési költségek és a műsorkészítés költségei erőteljes infláción mentek keresztül. A szolgáltatók száma négy év alatt megkétszereződött, a verseny a műsorok piacán kiéleződött, miközben az új szolgáltatók többletlikviditást hoztak erre a piacra. Az eredmény: a műsorok költségei megemelkedtek, függetlenül azok típusától. Az inflációs fejlődés ellensúlyozására a két állami csatorna saját programkészleteiből merített. A pénzügyi eszközök kímélése és a frissítés ritkulása miatt ezek a műsorok veszítettek vonzerejükből, ami kiváltotta a France 2 közönségének lemorzsolódását, és ennélfogva a hirdetési források apadását. A hirdetési források apadása és a költségnövekedés ily módon a két állami televízió pénzügyi egyensúlyának romlásához vezetett. |
| --- | --- |

(39)

Egyébiránt a beszerzési költségek és a műsorkészítés költségei erőteljes infláción mentek keresztül. A szolgáltatók száma négy év alatt megkétszereződött, a verseny a műsorok piacán kiéleződött, miközben az új szolgáltatók többletlikviditást hoztak erre a piacra. Az eredmény: a műsorok költségei megemelkedtek, függetlenül azok típusától. Az inflációs fejlődés ellensúlyozására a két állami csatorna saját programkészleteiből merített. A pénzügyi eszközök kímélése és a frissítés ritkulása miatt ezek a műsorok veszítettek vonzerejükből, ami kiváltotta a France 2 közönségének lemorzsolódását, és ennélfogva a hirdetési források apadását. A hirdetési források apadása és a költségnövekedés ily módon a két állami televízió pénzügyi egyensúlyának romlásához vezetett.

| (40) | A francia hatóságok leszögezik, hogy az állam kénytelen volt beavatkozni, hogy biztosítsa a két állami csatorna működőképességét és közszolgálati feladatainak ellátását, és ez által lehetővé tegye a pluralizmus fennmaradását. E közszolgálati követelmények lefordíthatók egy általános minőségi kötelezettségre és konkrét szerkesztési feladatokra. Ezek abból a koncepcióból erednek, amelynek értelmében az állami csatornák fennállása az általános képzésben és egy meglehetősen heterogén közönség összetartásában, az információs pluralizmus, a műsorválaszték és az audiovizuális és filmművészeti alkotáshoz széles körben nyújtott támogatás szükséges feltétele. E feladatok gyakorlati megvalósítása egyúttal többletköltséget is jelent, valamint hiányt a hirdetések elnyerésében az állami csatornákon. 1988 és 1994 között gazdasági helyzetük romlása olyan jellegű volt, hogy létük is megkérdőjeleződött, és ily módon akadályozta őket a közszolgálati funkciók ellátásában. Az államnak tehát be kellett avatkoznia beruházási szubvenciók és tőkejuttatások formájában. Valójában az előfizetői díjak spontán növekedése nem szívhatta fel a műsorköltségek gyors emelkedését, és nem állíthatta meg a csatornák gazdasági degradációjának folyamatát. A francia hatóságok úgy vélik, hogy az állami beavatkozás, melyet a France 2 és a France 3 javára hajtottak végre, összhangban van a közös piaccal, a Szerződés 86. cikk (2) bekezdése alapján épp úgy, mint a 87. cikk (3) bekezdés c) pontja értelmében, és a nehéz helyzetben lévő vállalatok megsegítését és átalakítását célzó támogatásokról szóló irányelvekkel is (8). |
| --- | --- |

(40)

A francia hatóságok leszögezik, hogy az állam kénytelen volt beavatkozni, hogy biztosítsa a két állami csatorna működőképességét és közszolgálati feladatainak ellátását, és ez által lehetővé tegye a pluralizmus fennmaradását. E közszolgálati követelmények lefordíthatók egy általános minőségi kötelezettségre és konkrét szerkesztési feladatokra. Ezek abból a koncepcióból erednek, amelynek értelmében az állami csatornák fennállása az általános képzésben és egy meglehetősen heterogén közönség összetartásában, az információs pluralizmus, a műsorválaszték és az audiovizuális és filmművészeti alkotáshoz széles körben nyújtott támogatás szükséges feltétele. E feladatok gyakorlati megvalósítása egyúttal többletköltséget is jelent, valamint hiányt a hirdetések elnyerésében az állami csatornákon. 1988 és 1994 között gazdasági helyzetük romlása olyan jellegű volt, hogy létük is megkérdőjeleződött, és ily módon akadályozta őket a közszolgálati funkciók ellátásában. Az államnak tehát be kellett avatkoznia beruházási szubvenciók és tőkejuttatások formájában. Valójában az előfizetői díjak spontán növekedése nem szívhatta fel a műsorköltségek gyors emelkedését, és nem állíthatta meg a csatornák gazdasági degradációjának folyamatát. A francia hatóságok úgy vélik, hogy az állami beavatkozás, melyet a France 2 és a France 3 javára hajtottak végre, összhangban van a közös piaccal, a Szerződés 86. cikk (2) bekezdése alapján épp úgy, mint a 87. cikk (3) bekezdés c) pontja értelmében, és a nehéz helyzetben lévő vállalatok megsegítését és átalakítását célzó támogatásokról szóló irányelvekkel is (8).

| (41) | A francia hatóságok a France 2-nek és a France 3-nak nyújtott beruházási támogatásokat a csatornák megsegítésének szükségességével indokolják, hogy azok meg tudjanak birkózni a műsorok költségnövekedésével. A Coopers & Lybrand okmányalapú ellenőrzését követően, a két állami csatorna 1991 júliusában stratégiai tervet dolgozott ki, amely belső reorganizációs projektet foglal magában, valamint egy, a takarékos gazdálkodást elősegítő szociális tervet, meghatározva a nézők igényeinek jobb kielégítését célzó stratégiát, a köztelevízió sajátosságainak megőrzése mellett. Az állam e stratégiai terv megvalósításához kiegészítő finanszírozást rendelt a már idézett beruházási szubvenciók formájában, és – a France 2 esetében – olyan tőkejuttatás formájában, melynek célja a mérlegstruktúra feljavítása, megváltoztatása. Ez az első, 500 millió frankos dotáció elégtelennek bizonyult, ezért az állam úgy döntött, hogy két további tőkejuttatásban részesíti – 1993-ban és 1994-ben – a szóban forgó csatornát. Az utóbbi beavatkozásra a Coopers & Lybrand újabb okmányalapú ellenőrzését követően került sor, egy szintén új gazdasági terv velejárójaként. A feltőkésítési lépések lehetővé tették a pénzügyi helyzet rendezését a két állami csatornánál, hogy azok alkalmazkodni tudjanak az új versenyhelyzethez. |
| --- | --- |

(41)

A francia hatóságok a France 2-nek és a France 3-nak nyújtott beruházási támogatásokat a csatornák megsegítésének szükségességével indokolják, hogy azok meg tudjanak birkózni a műsorok költségnövekedésével. A Coopers & Lybrand okmányalapú ellenőrzését követően, a két állami csatorna 1991 júliusában stratégiai tervet dolgozott ki, amely belső reorganizációs projektet foglal magában, valamint egy, a takarékos gazdálkodást elősegítő szociális tervet, meghatározva a nézők igényeinek jobb kielégítését célzó stratégiát, a köztelevízió sajátosságainak megőrzése mellett. Az állam e stratégiai terv megvalósításához kiegészítő finanszírozást rendelt a már idézett beruházási szubvenciók formájában, és – a France 2 esetében – olyan tőkejuttatás formájában, melynek célja a mérlegstruktúra feljavítása, megváltoztatása. Ez az első, 500 millió frankos dotáció elégtelennek bizonyult, ezért az állam úgy döntött, hogy két további tőkejuttatásban részesíti – 1993-ban és 1994-ben – a szóban forgó csatornát. Az utóbbi beavatkozásra a Coopers & Lybrand újabb okmányalapú ellenőrzését követően került sor, egy szintén új gazdasági terv velejárójaként. A feltőkésítési lépések lehetővé tették a pénzügyi helyzet rendezését a két állami csatornánál, hogy azok alkalmazkodni tudjanak az új versenyhelyzethez.

| (42) | A francia hatóságok felidézik, hogy ezek a – köztelevízióknak juttatott – támogatások a közszolgálati feladatok újrameghatározásának általánosabb összefüggésébe illeszkednek, valamint az állammal fennálló kapcsolatok megújításának kontextusába, a célkitűzések szerződéses kötelezettségek formájában történő megállapításának irányában. |
| --- | --- |

(42)

A francia hatóságok felidézik, hogy ezek a – köztelevízióknak juttatott – támogatások a közszolgálati feladatok újrameghatározásának általánosabb összefüggésébe illeszkednek, valamint az állammal fennálló kapcsolatok megújításának kontextusába, a célkitűzések szerződéses kötelezettségek formájában történő megállapításának irányában.

| (43) | A francia hatóságok végül kifejezésre juttatják, hogy a közönség, a műsorok és az audiovizuális nyilvánosság piacai nemzeti dimenziójú piacok, és felróják a Bizottságnak, hogy nem mutatta ki: mennyiben érintik a Közösségen belüli kereskedelmi forgalmat a szóban forgó állami pénzügyi intézkedések. |
| --- | --- |

(43)

A francia hatóságok végül kifejezésre juttatják, hogy a közönség, a műsorok és az audiovizuális nyilvánosság piacai nemzeti dimenziójú piacok, és felróják a Bizottságnak, hogy nem mutatta ki: mennyiben érintik a Közösségen belüli kereskedelmi forgalmat a szóban forgó állami pénzügyi intézkedések.

| (44) | 1999. április 29-én kelt válaszukban a francia hatóságok megtették észrevételeiket a France 2 és a France 3 piaci pozíciójával kapcsolatban az audiovizuális jogok és a hirdetések területén. A hatóságok jelzése szerint az állami csatornák nem veszélyeztethetik a kereskedelmi televíziók pozícióit, amennyiben pénzügyi kapacitásaik gyengébbek, műsorpolitikájuk pedig kötelező feladatoknak és választéknak kell, hogy megfeleljen, míg a kereskedelmi csatornák kizárólag közönségvonzó programokat kínálnak. A francia hatóságok ugyancsak megállapítják, hogy a France 2 és a France 3 díjszabásai „mesterségesen alacsony szinten” tartottak, ami a hirdetési felületek értékesítését illeti. Különösen hangsúlyozzák, hogy a France 2 hirdetési felületeinek eladási ára összességében csupán 5-10%-a a TF1 árainak, miközben sugárzási kapacitása kétszer kisebb annál. Az alkalmazott árakban fennálló különbség a két állami csatorna és a TF1 között csupán a reklámteljesítményben meglévő különbséget tükrözi vissza. |
| --- | --- |

(44)

1999. április 29-én kelt válaszukban a francia hatóságok megtették észrevételeiket a France 2 és a France 3 piaci pozíciójával kapcsolatban az audiovizuális jogok és a hirdetések területén. A hatóságok jelzése szerint az állami csatornák nem veszélyeztethetik a kereskedelmi televíziók pozícióit, amennyiben pénzügyi kapacitásaik gyengébbek, műsorpolitikájuk pedig kötelező feladatoknak és választéknak kell, hogy megfeleljen, míg a kereskedelmi csatornák kizárólag közönségvonzó programokat kínálnak. A francia hatóságok ugyancsak megállapítják, hogy a France 2 és a France 3 díjszabásai „mesterségesen alacsony szinten” tartottak, ami a hirdetési felületek értékesítését illeti. Különösen hangsúlyozzák, hogy a France 2 hirdetési felületeinek eladási ára összességében csupán 5-10%-a a TF1 árainak, miközben sugárzási kapacitása kétszer kisebb annál. Az alkalmazott árakban fennálló különbség a két állami csatorna és a TF1 között csupán a reklámteljesítményben meglévő különbséget tükrözi vissza.

B.   Az ATC észrevételeiről

| (45) | A 2000. június 15-én kelt levelükben a francia hatóságok eljuttatták a Bizottsághoz az ACT észrevételeihez fűzött megjegyzéseiket. Emlékeztetnek álláspontjukra, miszerint az előfizetési díj létező támogatást képez, és vitatják, hogy a vezeték nélküli magáncsatornáknak meg kell felelniük a közszolgálati csatornákéhoz hasonló követelményeknek. Fenntartják álláspontjukat, miszerint a beruházási támogatások és a tőkejuttatások, melyek e határozat tárgyát képezik, összhangban vannak a közös piaccal a Szerződés 86. cikk (2) bekezdése, valamint a 87. cikk (3) bekezdés c) pontja értelmében, és jelzik, hogy nem kérték a Szerződés 87. cikk (3) bekezdés d) pontjának alkalmazását a kultúra támogatásával kapcsolatban. Végül jelzik: a Bizottságra tartozik annak eldöntése, hogy elegendő-e a rendelkezésére álló információ az eljárás lezárásához, és hogy a közokiratok megismertethetők-e az ACT-vel. |
| --- | --- |

(45)

A 2000. június 15-én kelt levelükben a francia hatóságok eljuttatták a Bizottsághoz az ACT észrevételeihez fűzött megjegyzéseiket. Emlékeztetnek álláspontjukra, miszerint az előfizetési díj létező támogatást képez, és vitatják, hogy a vezeték nélküli magáncsatornáknak meg kell felelniük a közszolgálati csatornákéhoz hasonló követelményeknek. Fenntartják álláspontjukat, miszerint a beruházási támogatások és a tőkejuttatások, melyek e határozat tárgyát képezik, összhangban vannak a közös piaccal a Szerződés 86. cikk (2) bekezdése, valamint a 87. cikk (3) bekezdés c) pontja értelmében, és jelzik, hogy nem kérték a Szerződés 87. cikk (3) bekezdés d) pontjának alkalmazását a kultúra támogatásával kapcsolatban. Végül jelzik: a Bizottságra tartozik annak eldöntése, hogy elegendő-e a rendelkezésére álló információ az eljárás lezárásához, és hogy a közokiratok megismertethetők-e az ACT-vel.

V.   A SZÓBAN FORGÓ INTÉZKEDÉSEK ÉRTÉKELÉSE

| (46) | A Szerződés 87. cikk (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy „a Szerződésben előírt derogációktól eltekintve, amennyiben érintik a tagállamok közötti kereskedelmi forgalmat, nem egyeztethetők össze a közös piaccal a tagállamok által vagy tagállami források közvetítésével nyújtott támogatások, melyek bármilyen formában is torzítják vagy torzítani fenyegetik a versenyt azáltal, hogy előnyben részesítenek bizonyos vállalatokat vagy termelést”. |
| --- | --- |

(46)

A Szerződés 87. cikk (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy „a Szerződésben előírt derogációktól eltekintve, amennyiben érintik a tagállamok közötti kereskedelmi forgalmat, nem egyeztethetők össze a közös piaccal a tagállamok által vagy tagállami források közvetítésével nyújtott támogatások, melyek bármilyen formában is torzítják vagy torzítani fenyegetik a versenyt azáltal, hogy előnyben részesítenek bizonyos vállalatokat vagy termelést”.

| (47) | Ugyanígy ahhoz, hogy egy pénzügyi intézkedés állami támogatást képezzen a Szerződés 87. cikk (1) bekezdése értelmében, a következő feltételeknek kell – halmozottan – teljesülniük:






  — | a támogatást egy tagállamnak állami forrásokból kell nyújtania, |
| --- | --- | --- |

(47)

Ugyanígy ahhoz, hogy egy pénzügyi intézkedés állami támogatást képezzen a Szerződés 87. cikk (1) bekezdése értelmében, a következő feltételeknek kell – halmozottan – teljesülniük:

—

a támogatást egy tagállamnak állami forrásokból kell nyújtania,

| — | a támogatásnak bizonyos vállalkozósokat vagy ágazatokat kell előnyben részesíteniük, és így versenytorzulást vagy ilyennek a veszélyét kell előidézniük, |
| --- | --- |

—

a támogatásnak bizonyos vállalkozósokat vagy ágazatokat kell előnyben részesíteniük, és így versenytorzulást vagy ilyennek a veszélyét kell előidézniük,

| — | a támogatásnak befolyásolnia kell a tagállamok közötti kereskedelmi forgalmat. |
| --- | --- |

—

a támogatásnak befolyásolnia kell a tagállamok közötti kereskedelmi forgalmat.

A.   Az állami forrásokról

| (48) | A támogatások és tőkejuttatások, melyek e határozat tárgyát képezik, az állami költségvetésből származnak. E támogatások vagy juttatások megadásáról törvényhozási vagy igazgatási aktussal döntöttek. Ily módon a szóban forgó intézkedések államiforrás-jellege és az állami eredetük nem vonható kétségbe. |
| --- | --- |

(48)

A támogatások és tőkejuttatások, melyek e határozat tárgyát képezik, az állami költségvetésből származnak. E támogatások vagy juttatások megadásáról törvényhozási vagy igazgatási aktussal döntöttek. Ily módon a szóban forgó intézkedések államiforrás-jellege és az állami eredetük nem vonható kétségbe.

B.   A szelektív előnyökről és a versenytorzulásról

| (49) | Minden szubvenció, amelyben a France 2 és a France 3 részesült 1988. és 1994. között, a két állami csatorna számára pénzügyi forrásokat alkotott, amelyeket tevékenységük finanszírozására vagy beruházásra használhattak fel, és amelyekhez úgy jutottak, hogy nem kellett azokkal szemben saját bevételeiket elszámolni, vagy hiteleket felvenni a piacról. E szubvenciók ily módon előnyt képeztek. Ezek továbbá szelektív jellegűek, mivel kizárólag a szóban forgó két állami csatorna részesült a szubvenciókból, nem minden televíziós üzemeltető, függetlenül attól, hogy állami vagy magántulajdonban van. |
| --- | --- |

(49)

Minden szubvenció, amelyben a France 2 és a France 3 részesült 1988. és 1994. között, a két állami csatorna számára pénzügyi forrásokat alkotott, amelyeket tevékenységük finanszírozására vagy beruházásra használhattak fel, és amelyekhez úgy jutottak, hogy nem kellett azokkal szemben saját bevételeiket elszámolni, vagy hiteleket felvenni a piacról. E szubvenciók ily módon előnyt képeztek. Ezek továbbá szelektív jellegűek, mivel kizárólag a szóban forgó két állami csatorna részesült a szubvenciókból, nem minden televíziós üzemeltető, függetlenül attól, hogy állami vagy magántulajdonban van.

| (50) | Az 1988–1994. közötti időszakban az állam három alkalommal részesítette tőkejuttatásban a France 2-t. A Bizottság általában úgy ítéli meg, hogy az állami tőkejuttatás egy vállalkozás számára nem képez szelektív előnyt, ha ez a juttatás olyan feltételekkel történik, melyek a piacgazdaság rendes környezetében működő magánbefektető számára is elfogadhatók. A piacgazdaságban működő magánbefektető tesztje, annak sajátos természete miatt, csak olyan üzleti tevékenységekbe való beruházásokra alkalmazható, amelyekből neki rendes haszna van. Adott esetben a France 2 a televíziós műsorsugárzás olyan koncepciójával és szerkesztésével rendelkezik, amely megfelel az állam által ráruházott feladatoknak, és tevékenységének jelentős részét az állam – ezen a jogcímen – az előfizetési díjakból közvetlenül finanszírozza. A köztelevízió műsorpolitikája nem az üzleti bevételek maximalizálására irányul. A France 2-nek juttatott tőkével az állam elsődleges célkitűzése ennélfogva nem az optimális haszon elérése volt. Ily módon az állam nem a piacgazdaságban működő magánbefektető motivációjával nyújtott tőkejuttatást a France 2-nek. 1996. december 20-án és 1999. április 29-én kelt észrevételeikben a francia hatóságok arra az érvre hivatkoztak, amely szerint az állam úgy járt el, mint a piacgazdaságban aktív magánbefektető. Mindazonáltal ellentmondásosnak bizonyul fenntartani bizonyos észrevételek szerint, hogy az állam úgy járt el, mint egy piacgazdaságban működő magánbefektető, és a hivatalos vizsgálati eljáráshoz fűzött észrevételek szerint, hogy az állam beavatkozása a France 2 mellett tiszteletben tartotta a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentését és átalakítását célzó támogatásokról szóló irányelveket. Valójában az irányelvek akkor alkalmazandók, amikor megmentési vagy átalakítási támogatásokról van szó, nem pedig, amikor olyan beavatkozásokról, melyek megfelelnek a piacgazdaságban aktív magánbefektető szemléletének. |
| --- | --- |

(50)

Az 1988–1994. közötti időszakban az állam három alkalommal részesítette tőkejuttatásban a France 2-t. A Bizottság általában úgy ítéli meg, hogy az állami tőkejuttatás egy vállalkozás számára nem képez szelektív előnyt, ha ez a juttatás olyan feltételekkel történik, melyek a piacgazdaság rendes környezetében működő magánbefektető számára is elfogadhatók. A piacgazdaságban működő magánbefektető tesztje, annak sajátos természete miatt, csak olyan üzleti tevékenységekbe való beruházásokra alkalmazható, amelyekből neki rendes haszna van. Adott esetben a France 2 a televíziós műsorsugárzás olyan koncepciójával és szerkesztésével rendelkezik, amely megfelel az állam által ráruházott feladatoknak, és tevékenységének jelentős részét az állam – ezen a jogcímen – az előfizetési díjakból közvetlenül finanszírozza. A köztelevízió műsorpolitikája nem az üzleti bevételek maximalizálására irányul. A France 2-nek juttatott tőkével az állam elsődleges célkitűzése ennélfogva nem az optimális haszon elérése volt. Ily módon az állam nem a piacgazdaságban működő magánbefektető motivációjával nyújtott tőkejuttatást a France 2-nek. 1996. december 20-án és 1999. április 29-én kelt észrevételeikben a francia hatóságok arra az érvre hivatkoztak, amely szerint az állam úgy járt el, mint a piacgazdaságban aktív magánbefektető. Mindazonáltal ellentmondásosnak bizonyul fenntartani bizonyos észrevételek szerint, hogy az állam úgy járt el, mint egy piacgazdaságban működő magánbefektető, és a hivatalos vizsgálati eljáráshoz fűzött észrevételek szerint, hogy az állam beavatkozása a France 2 mellett tiszteletben tartotta a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentését és átalakítását célzó támogatásokról szóló irányelveket. Valójában az irányelvek akkor alkalmazandók, amikor megmentési vagy átalakítási támogatásokról van szó, nem pedig, amikor olyan beavatkozásokról, melyek megfelelnek a piacgazdaságban aktív magánbefektető szemléletének.

| (51) | Tekintettel arra, hogy a francia hatóságok hivatkoztak a France 2-vel szemben tanúsított magatartásuk hasonlóságára a piacgazdaságban aktív magánbefektető magatartásával, indokolt megvizsgálni ezt az érvelést. Annak értékelésére, hogy a tőkejuttatásokra normál piaci feltételek között került-e sor, elemezni kell a kedvezményezettnél a tőkejuttatást megelőző időszakban fennálló gazdasági eredményeket, valamint a piaci előrejelzések alapján felvázolt pénzügyi távlatokat. Adott esetben a 3. táblázat mutatja, hogy milyen nettó gazdasági eredményei voltak a France 2-nek a három tőkejuttatás előtt és után.
  3. TÁBLÁZAT
  A France 2 pénzügyi adatai az 1988–1994. közötti időszakra













  (millió frank) |
| --- | --- |
| | 1988 | 1989 | 1990 | 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 |
| Pénzforgalom | 2 835,66 | 2 878,81 | 3 047,18 | 3 414,15 | 4 393,52 | 4 367,65 | 4 935,79 | 5 073,76 |
| Pénzügyi év nettó eredménye | – 99,92 | – 329,19 | – 744,25 | – 92,92 | 75,51 | 52,01 | 73,13 | 60,73 |
| Forrás: France 2 eredménykimutatása |

(51)

Tekintettel arra, hogy a francia hatóságok hivatkoztak a France 2-vel szemben tanúsított magatartásuk hasonlóságára a piacgazdaságban aktív magánbefektető magatartásával, indokolt megvizsgálni ezt az érvelést. Annak értékelésére, hogy a tőkejuttatásokra normál piaci feltételek között került-e sor, elemezni kell a kedvezményezettnél a tőkejuttatást megelőző időszakban fennálló gazdasági eredményeket, valamint a piaci előrejelzések alapján felvázolt pénzügyi távlatokat. Adott esetben a 3. táblázat mutatja, hogy milyen nettó gazdasági eredményei voltak a France 2-nek a három tőkejuttatás előtt és után.

3. TÁBLÁZAT

A France 2 pénzügyi adatai az 1988–1994. közötti időszakra

(millió frank)

1988

1989

1990

1991

1992

1993

1994

1995

Pénzforgalom

2 835,66

2 878,81

3 047,18

3 414,15

4 393,52

4 367,65

4 935,79

5 073,76

Pénzügyi év nettó eredménye

– 99,92

– 329,19

– 744,25

– 92,92

75,51

52,01

73,13

60,73

Forrás: France 2 eredménykimutatása

| (52) | Mint az a 3. táblázatból kitűnik, a France 2 nem volt rentábilis a tőkejuttatások korszakában. A francia hatóságok nem számíthattak rá – a csatorna korábbi eredményei alapján –, hogy szolíd hozamot érnek el befektetésük után. A vállalat pénzügyi kilátásai, illetve a piaci előrejelzések alapján, már az átlagos megtérülést sem várhatták el. Ha igaz, hogy a France 2 – néhány veszteséges év után – 1992-től vált újra rentábilissá, a csatorna által elért csekély haszon csak azt követően vált lehetségessé, hogy az állam 1993-ban és 1994-ben pótlólagos tőkejuttatásban részesítette a vállalatot. Ebből következik, hogy a francia hatóságok érvelése, miszerint a France 2-nek nyújtott tőkejuttatásokat rendes piaci befektetésnek kell tekinteni, nem fogadható el. |
| --- | --- |

(52)

Mint az a 3. táblázatból kitűnik, a France 2 nem volt rentábilis a tőkejuttatások korszakában. A francia hatóságok nem számíthattak rá – a csatorna korábbi eredményei alapján –, hogy szolíd hozamot érnek el befektetésük után. A vállalat pénzügyi kilátásai, illetve a piaci előrejelzések alapján, már az átlagos megtérülést sem várhatták el. Ha igaz, hogy a France 2 – néhány veszteséges év után – 1992-től vált újra rentábilissá, a csatorna által elért csekély haszon csak azt követően vált lehetségessé, hogy az állam 1993-ban és 1994-ben pótlólagos tőkejuttatásban részesítette a vállalatot. Ebből következik, hogy a francia hatóságok érvelése, miszerint a France 2-nek nyújtott tőkejuttatásokat rendes piaci befektetésnek kell tekinteni, nem fogadható el.

| (53) | A Bizottság ennélfogva úgy ítéli meg, hogy piacgazdaságban aktív magánbefektető nem nyújtotta volna a France 2-nek az állam által 1991-ben, 1993-ban és 1994-ben teljesített tőkejuttatásokat. Így azok, e tekintetben, a France 2 előnyére szolgáló diszkriminációt képviselnek, mivel a France 2 volt az egyetlen olyan televíziós csatorna, amely tevékenységének finanszírozására ilyen juttatásokban részesült. |
| --- | --- |

(53)

A Bizottság ennélfogva úgy ítéli meg, hogy piacgazdaságban aktív magánbefektető nem nyújtotta volna a France 2-nek az állam által 1991-ben, 1993-ban és 1994-ben teljesített tőkejuttatásokat. Így azok, e tekintetben, a France 2 előnyére szolgáló diszkriminációt képviselnek, mivel a France 2 volt az egyetlen olyan televíziós csatorna, amely tevékenységének finanszírozására ilyen juttatásokban részesült.

| (54) | Ezenkívül indokolt megvizsgálni, hogy a jóváhagyott előnyre vonatkozó feltétel teljesül-e az Európai Bíróság által az Altmark ügyben hozott határozatban (9) megállapított halmozott feltételek szerint. E feltételek a következők:






  — | a kedvezményezett vállalat ténylegesen kötelezett a közszolgálati feladatok ellátására, és e feladatokat egyértelműen meghatározták, |
| --- | --- | --- |

(54)

Ezenkívül indokolt megvizsgálni, hogy a jóváhagyott előnyre vonatkozó feltétel teljesül-e az Európai Bíróság által az Altmark ügyben hozott határozatban (9) megállapított halmozott feltételek szerint. E feltételek a következők:

—

a kedvezményezett vállalat ténylegesen kötelezett a közszolgálati feladatok ellátására, és e feladatokat egyértelműen meghatározták,

| — | azokat a paramétereket, melyek alapján a kompenzációt kiszámítják, objektív és transzparens módon állapították meg, hogy ily módon elkerüljék a kedvezményezett vállalat diszkriminatív előnyben részesítését konkurenseivel szemben, |
| --- | --- |

—

azokat a paramétereket, melyek alapján a kompenzációt kiszámítják, objektív és transzparens módon állapították meg, hogy ily módon elkerüljék a kedvezményezett vállalat diszkriminatív előnyben részesítését konkurenseivel szemben,

| — | a kompenzáció nem haladja meg azt a mértéket, amely a közszolgálati feladatok ellátásával kapcsolatban felmerült költségek egészének vagy egy részének fedezéséhez szükséges, számításba véve a kapcsolódó bevételeket, valamint az e feladatok ellátásán képződő mérsékelt nyereséget is, |
| --- | --- |

—

a kompenzáció nem haladja meg azt a mértéket, amely a közszolgálati feladatok ellátásával kapcsolatban felmerült költségek egészének vagy egy részének fedezéséhez szükséges, számításba véve a kapcsolódó bevételeket, valamint az e feladatok ellátásán képződő mérsékelt nyereséget is,

| — | amikor a vállalat kiválasztása nem közbeszerzési eljárás keretében történt, a szükséges kompenzáció mértékét egy átlagos nagyságú, jól vezetett és megfelelően felszerelt vállalat költségeinek elemzése alapján állapították meg, melyek a szóban forgó feladatok ellátásával kapcsolatban merülnek fel részéről, számításba véve a kapcsolódó bevételeket, valamint az e feladatok ellátásán képződő mérsékelt nyereséget is. |
| --- | --- |

—

amikor a vállalat kiválasztása nem közbeszerzési eljárás keretében történt, a szükséges kompenzáció mértékét egy átlagos nagyságú, jól vezetett és megfelelően felszerelt vállalat költségeinek elemzése alapján állapították meg, melyek a szóban forgó feladatok ellátásával kapcsolatban merülnek fel részéről, számításba véve a kapcsolódó bevételeket, valamint az e feladatok ellátásán képződő mérsékelt nyereséget is.

| (55) | Adott esetben a Bizottság megítélése szerint az Altmark ügyben hozott határozatban támasztott második feltétel nem teljesült. A beruházási támogatások és tőkejuttatások valójában a France 2-nek és France 3-nak nyújtott konkrét állami támogatási intézkedések, melyek célja az, hogy e vállalatok képessé váljanak gazdasági problémáik megoldására. E finanszírozásokat kizárólag a posteriori nyújtották, egy előre nem látott helyzetre reagálva. Ennélfogva itt nem az előzőleg objektív és transzparens módon megállapított paraméterek függvényében nyújtott finanszírozásokról van szó. |
| --- | --- |

(55)

Adott esetben a Bizottság megítélése szerint az Altmark ügyben hozott határozatban támasztott második feltétel nem teljesült. A beruházási támogatások és tőkejuttatások valójában a France 2-nek és France 3-nak nyújtott konkrét állami támogatási intézkedések, melyek célja az, hogy e vállalatok képessé váljanak gazdasági problémáik megoldására. E finanszírozásokat kizárólag a posteriori nyújtották, egy előre nem látott helyzetre reagálva. Ennélfogva itt nem az előzőleg objektív és transzparens módon megállapított paraméterek függvényében nyújtott finanszírozásokról van szó.

| (56) | Továbbá, ami az Altmark ügyben hozott határozatban támasztott negyedik feltételt illeti, a Bizottság megállapítja, hogy azokat a televíziós csatornákat, amelyekre a francia hatóságok a közszolgálati feladatok ellátását korlátozták, nem közbeszerzési eljárás alapján választották ki. Ezenkívül a két állami csatornának nyújtott pénzügyi kompenzáció mértékét nem egy átlagos nagyságú, jól vezetett és megfelelően felszerelt vállalat költségeinek elemzése alapján állapították meg, melyek a szóban forgó feladatok ellátásával kapcsolatban merülnek fel részéről. |
| --- | --- |

(56)

Továbbá, ami az Altmark ügyben hozott határozatban támasztott negyedik feltételt illeti, a Bizottság megállapítja, hogy azokat a televíziós csatornákat, amelyekre a francia hatóságok a közszolgálati feladatok ellátását korlátozták, nem közbeszerzési eljárás alapján választották ki. Ezenkívül a két állami csatornának nyújtott pénzügyi kompenzáció mértékét nem egy átlagos nagyságú, jól vezetett és megfelelően felszerelt vállalat költségeinek elemzése alapján állapították meg, melyek a szóban forgó feladatok ellátásával kapcsolatban merülnek fel részéről.

| (57) | Mivel az Altmark ügyben hozott határozatban szereplő halmozott feltételek nem teljesültek, a Bizottság megállapítja, hogy a szubvenciók és tőkejuttatások, melyek e határozat tárgyát képezik, a Szerződés 87. cikk (1) bekezdése értelmében, szelektív előnyökkel jártak a France 2 és France 3 csatornák szempontjából. |
| --- | --- |

(57)

Mivel az Altmark ügyben hozott határozatban szereplő halmozott feltételek nem teljesültek, a Bizottság megállapítja, hogy a szubvenciók és tőkejuttatások, melyek e határozat tárgyát képezik, a Szerződés 87. cikk (1) bekezdése értelmében, szelektív előnyökkel jártak a France 2 és France 3 csatornák szempontjából.

| (58) | Ezenkívül az Európai Bíróság állandó joggyakorlata szerint (10) minden állami támogatás, amely megerősíti egy vállalat pozícióját a többi konkurens vállalatéhoz képest a Közösségen belüli kereskedelemben, torzítja a versenyt. 1988-ban – ekkor kezdődött meg a Bizottság vizsgálata a szóban forgó ügyben – Franciaország audiovizuális szektora nyílt versenypiaccá vált. A France 2 és a France 3 versenyhelyzetbe került más televíziós üzemeltetőkkel, ennélfogva az a pénzügyi előny, melyben – az e határozat tárgyát képező pénzügyi intézkedések révén – a szóban forgó vállalatok részesültek, szükségképpen fenntartotta vagy megerősítette pozíciójukat konkurenseik helyzetéhez képest. Ennélfogva a pénzügyi intézkedések, melyek előnyeiben részesültek, a Szerződés 87. cikk 1. bekezdése értelmében versenytorzítást hoz létre. |
| --- | --- |

(58)

Ezenkívül az Európai Bíróság állandó joggyakorlata szerint (10) minden állami támogatás, amely megerősíti egy vállalat pozícióját a többi konkurens vállalatéhoz képest a Közösségen belüli kereskedelemben, torzítja a versenyt. 1988-ban – ekkor kezdődött meg a Bizottság vizsgálata a szóban forgó ügyben – Franciaország audiovizuális szektora nyílt versenypiaccá vált. A France 2 és a France 3 versenyhelyzetbe került más televíziós üzemeltetőkkel, ennélfogva az a pénzügyi előny, melyben – az e határozat tárgyát képező pénzügyi intézkedések révén – a szóban forgó vállalatok részesültek, szükségképpen fenntartotta vagy megerősítette pozíciójukat konkurenseik helyzetéhez képest. Ennélfogva a pénzügyi intézkedések, melyek előnyeiben részesültek, a Szerződés 87. cikk 1. bekezdése értelmében versenytorzítást hoz létre.

C.   A kereskedelmi forgalomra gyakorolt hatás

| (59) | Egy állami pénzügyi intézkedés – a Szerződés 87. cikk (1) bekezdése értelmében – nem képez állami támogatást, csak ha valóságosan vagy potenciálisan befolyásolja a tagállamok közötti kereskedelmi forgalmat. Amennyiben az állam által nyújtott pénzügyi támogatás erősíti egy vállalat helyzetét a többi, konkurens vállalathoz képest a Közösségen belüli kereskedelmi forgalomban, úgy kell megítélni, hogy a támogatás befolyásolta ezt a forgalmat (11). Az Európai Bíróság a befolyásolás fogalmának egy tág értelmezését dolgozta ki. Ily módon az a tény, hogy az érintett vállalat maga nem vesz részt az exportálásban, nem zárja ki a kereskedelmi forgalom érintettségét. Valójában, ha egy tagállam támogatást nyújt egy vállalatnak, a belső tevékenység ezáltal fenntartottnak, vagy megnöveltnek tekinthető, mivelhogy a támogatás csökkenti a más tagállamban bejegyzett vállalatok piacra lépési esélyeit (12). |
| --- | --- |

(59)

Egy állami pénzügyi intézkedés – a Szerződés 87. cikk (1) bekezdése értelmében – nem képez állami támogatást, csak ha valóságosan vagy potenciálisan befolyásolja a tagállamok közötti kereskedelmi forgalmat. Amennyiben az állam által nyújtott pénzügyi támogatás erősíti egy vállalat helyzetét a többi, konkurens vállalathoz képest a Közösségen belüli kereskedelmi forgalomban, úgy kell megítélni, hogy a támogatás befolyásolta ezt a forgalmat (11). Az Európai Bíróság a befolyásolás fogalmának egy tág értelmezését dolgozta ki. Ily módon az a tény, hogy az érintett vállalat maga nem vesz részt az exportálásban, nem zárja ki a kereskedelmi forgalom érintettségét. Valójában, ha egy tagállam támogatást nyújt egy vállalatnak, a belső tevékenység ezáltal fenntartottnak, vagy megnöveltnek tekinthető, mivelhogy a támogatás csökkenti a más tagállamban bejegyzett vállalatok piacra lépési esélyeit (12).

| (60) | E joggyakorlat fényében a Közlemény kifejti: „ennélfogva általánosságban úgy ítélhető meg, hogy állami műsorszóró szervezetek állami finanszírozása befolyásolja a tagállamok közötti kereskedelmi forgalmat. Nyilvánvaló ez abból az esetből, amely nemzetközi szinten gyakran előfordul, a műsorszórási jogok megszerzésével és értékesítésével kapcsolatban. A reklámtevékenység – olyan állami műsorszórók esetében, amelyek jogosultak hirdetési felületek értékesítésére – határokat átlépő természetű, különösen a nyelvi szempontból egynemű térségekben, melyek a nemzeti határok két oldalán terülnek el.” (13) |
| --- | --- |

(60)

E joggyakorlat fényében a Közlemény kifejti: „ennélfogva általánosságban úgy ítélhető meg, hogy állami műsorszóró szervezetek állami finanszírozása befolyásolja a tagállamok közötti kereskedelmi forgalmat. Nyilvánvaló ez abból az esetből, amely nemzetközi szinten gyakran előfordul, a műsorszórási jogok megszerzésével és értékesítésével kapcsolatban. A reklámtevékenység – olyan állami műsorszórók esetében, amelyek jogosultak hirdetési felületek értékesítésére – határokat átlépő természetű, különösen a nyelvi szempontból egynemű térségekben, melyek a nemzeti határok két oldalán terülnek el.” (13)

| (61) | Tájékoztatási igényében (14) és a hivatalos eljárás megnyitásáról szóló határozatban a Bizottság részletesen kidolgozta a kereskedelmi forgalomra gyakorolt befolyás kérdését. Az audiovizuális jogok megszerzésének és a műsorértékesítésnek a piacai nemzetközi dimenziójúak, még akkor is, ha a jogokat és műsorokat általában földrajzilag meghatározott piacokra vonatkozóan szerzik. A France 2-nek és France 3-nak nyújtott pénzügyi források versenyelőnyt biztosítottak az audiovizuális jogok megszerzéséhez és olyan műsorokba való befektetéshez, melyeket a későbbiekben értékesítettek. Ezenkívül a szóban forgó támogatási intézkedések kedvezőbb helyzetbe hozták a France 2-t és a France 3-at közösségi versenytársaikkal szemben, mivel csökkentették utóbbiak esélyét a franciaországi piacra lépésben. E tárgyban meg kell jegyezni, hogy az e határozatban vizsgált időszak egy részére vonatkozóan, egy több tagállamban is aktív audiovizuális csoport részesedést szerzett a la Cinq nevű francia csatornában, amely 1992-ben ment csődbe. |
| --- | --- |

(61)

Tájékoztatási igényében (14) és a hivatalos eljárás megnyitásáról szóló határozatban a Bizottság részletesen kidolgozta a kereskedelmi forgalomra gyakorolt befolyás kérdését. Az audiovizuális jogok megszerzésének és a műsorértékesítésnek a piacai nemzetközi dimenziójúak, még akkor is, ha a jogokat és műsorokat általában földrajzilag meghatározott piacokra vonatkozóan szerzik. A France 2-nek és France 3-nak nyújtott pénzügyi források versenyelőnyt biztosítottak az audiovizuális jogok megszerzéséhez és olyan műsorokba való befektetéshez, melyeket a későbbiekben értékesítettek. Ezenkívül a szóban forgó támogatási intézkedések kedvezőbb helyzetbe hozták a France 2-t és a France 3-at közösségi versenytársaikkal szemben, mivel csökkentették utóbbiak esélyét a franciaországi piacra lépésben. E tárgyban meg kell jegyezni, hogy az e határozatban vizsgált időszak egy részére vonatkozóan, egy több tagállamban is aktív audiovizuális csoport részesedést szerzett a la Cinq nevű francia csatornában, amely 1992-ben ment csődbe.

| (62) | Következésképp, azok a szubvenciók és tőkejuttatások, amelyekben a France 2 és a France 3 részesült, a Szerződés 87. cikk (1) bekezdése értelmében határozottan befolyásolták a tagállamok közötti kereskedelmi forgalmat. |
| --- | --- |

(62)

Következésképp, azok a szubvenciók és tőkejuttatások, amelyekben a France 2 és a France 3 részesült, a Szerződés 87. cikk (1) bekezdése értelmében határozottan befolyásolták a tagállamok közötti kereskedelmi forgalmat.

| (63) | Tekintettel ezekre a megfontolásokra, indokoltan lehet megállapítani, hogy a francia hatóságok részéről a France 2 és a France 3 részére folyósított szubvenciók, valamint a France 2-nek 1988-1994 között nyújtott tőkejuttatások a Szerződés értelmében állami támogatást képeznek. |
| --- | --- |

(63)

Tekintettel ezekre a megfontolásokra, indokoltan lehet megállapítani, hogy a francia hatóságok részéről a France 2 és a France 3 részére folyósított szubvenciók, valamint a France 2-nek 1988-1994 között nyújtott tőkejuttatások a Szerződés értelmében állami támogatást képeznek.

VI.   AZ ÁLTALÁNOS GAZDASÁGI ÉRDEKŰ SZOLGÁLTATÁS MINŐSÍTÉSÉNEK MEGADÁSA A FRANCE 2 ÉS FRANCE 3 CSATORNÁKNAK

| (64) | A Szerződés 86. cikk (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy „az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokat végző vállalatokra, vagy azokra, amelyek a fiskális monopólium jellegzetességeit mutatják, vonatkoznak e Szerződés rendelkezései, különösen a versenyszabályok, amennyiben e rendelkezések, illetve szabályok alkalmazása nem mond ellent a rájuk bízott különös feladat jogi vagy tényleges megvalósításának. A kereskedelmi forgalom fejlődése nem lehet érintett olyan mértékben, amely ellentétes a Közösség érdekével.” |
| --- | --- |

(64)

A Szerződés 86. cikk (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy „az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokat végző vállalatokra, vagy azokra, amelyek a fiskális monopólium jellegzetességeit mutatják, vonatkoznak e Szerződés rendelkezései, különösen a versenyszabályok, amennyiben e rendelkezések, illetve szabályok alkalmazása nem mond ellent a rájuk bízott különös feladat jogi vagy tényleges megvalósításának. A kereskedelmi forgalom fejlődése nem lehet érintett olyan mértékben, amely ellentétes a Közösség érdekével.”

| (65) | Az állandó joggyakorlat szerint a Szerződés 86. cikke – az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokat végző vállalatok esetében – derogációt képez az állami támogatások tiltásával kapcsolatban. (15) Az Altmark ügyben hozott határozat implicit módon megerősíti, hogy az olyan állami támogatás, amely kompenzálja a vállalat részéről az általános gazdasági érdekű szolgáltatás végzésével összefüggésben felmerült költségeket, kompatibilisnek nyilvánítható a közös piaccal, ha a Szerződés 86. cikk 2. bekezdésében támasztott feltételeket tiszteletben tartják. |
| --- | --- |

(65)

Az állandó joggyakorlat szerint a Szerződés 86. cikke – az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokat végző vállalatok esetében – derogációt képez az állami támogatások tiltásával kapcsolatban. (15) Az Altmark ügyben hozott határozat implicit módon megerősíti, hogy az olyan állami támogatás, amely kompenzálja a vállalat részéről az általános gazdasági érdekű szolgáltatás végzésével összefüggésben felmerült költségeket, kompatibilisnek nyilvánítható a közös piaccal, ha a Szerződés 86. cikk 2. bekezdésében támasztott feltételeket tiszteletben tartják.

| (66) | Összhangban az állandó joggyakorlattal (16), a Szerződés 86. cikke kivételes rendelkezést képez, melyet korlátozó módon kell értelmezni. A Törvényszék pontosan előírta, hogy az alábbi feltételeknek együttesen kell megfelelni ahhoz, hogy egy intézkedés részesülhessen a derogációból:






  — | a szóban forgó szolgáltatás általános gazdasági érdekű szolgáltatás, melyet, mint ilyet egyértelműen definiál a tagállam, |
| --- | --- | --- |

(66)

Összhangban az állandó joggyakorlattal (16), a Szerződés 86. cikke kivételes rendelkezést képez, melyet korlátozó módon kell értelmezni. A Törvényszék pontosan előírta, hogy az alábbi feltételeknek együttesen kell megfelelni ahhoz, hogy egy intézkedés részesülhessen a derogációból:

—

a szóban forgó szolgáltatás általános gazdasági érdekű szolgáltatás, melyet, mint ilyet egyértelműen definiál a tagállam,

| — | az érintett vállalatot az állam explicit módon kötelezi a szóban forgó szolgáltatás ellátására, |
| --- | --- |

—

az érintett vállalatot az állam explicit módon kötelezi a szóban forgó szolgáltatás ellátására,

| — | a Szerződés versenyszabályainak alkalmazása ellentmond a vállalatra ruházott különös feladatnak, és a derogáció nem befolyásolhatja a kereskedelmi forgalom fejlődését a Közösség érdekével ellentétes mértékben. |
| --- | --- |

—

a Szerződés versenyszabályainak alkalmazása ellentmond a vállalatra ruházott különös feladatnak, és a derogáció nem befolyásolhatja a kereskedelmi forgalom fejlődését a Közösség érdekével ellentétes mértékben.

| (67) | A Közlemény rögzíti azokat az elveket és módszereket, melyeket a Bizottság követni szándékozik e feltételek betartásának ellenőrzésében a műsorszórás területén. Az adott esetben a Bizottságnak azt is meg kell állapítania, hogy:






  — | a France 2 és a France 3 televíziós csatornák tevékenysége közszolgálati tevékenységet képez, és a közszolgálati feladatokat világosan meghatározták (definíció), |
| --- | --- | --- |

(67)

A Közlemény rögzíti azokat az elveket és módszereket, melyeket a Bizottság követni szándékozik e feltételek betartásának ellenőrzésében a műsorszórás területén. Az adott esetben a Bizottságnak azt is meg kell állapítania, hogy:

—

a France 2 és a France 3 televíziós csatornák tevékenysége közszolgálati tevékenységet képez, és a közszolgálati feladatokat világosan meghatározták (definíció),

| — | a France 2-t és France 3-at e közszolgálati feladatokkal hivatalos formában ruházták fel (mandátum és ellenőrzés), |
| --- | --- |

—

a France 2-t és France 3-at e közszolgálati feladatokkal hivatalos formában ruházták fel (mandátum és ellenőrzés),

| — | a csatornáknak nyújtott pénzügyi kompenzáció arányban van közszolgálati tevékenységük nettó költségével (arányosság). |
| --- | --- |

—

a csatornáknak nyújtott pénzügyi kompenzáció arányban van közszolgálati tevékenységük nettó költségével (arányosság).

| (68) | Elemzésének keretében, a Bizottságnak számolnia kell a Jegyzőkönyvvel is. A Jegyzőkönyv felidézi, hogy a közszolgálati műsorszórás minden társadalomban közvetlenül kapcsolódik a demokratikus, szociális és kulturális igényekhez, valamint a tájékoztatási pluralizmus fenntartásának szükségességéhez. A Jegyzőkönyv még pontosabban kiköti, hogy a tagállamok feladata „a közszolgálati műsorszórás finanszírozásáról való gondoskodás, amennyiben ezt a finanszírozást műsorszóró szervezeteknek nyújtják, a rájuk ruházott közszolgálati feladatok ellátására, melyeket az egyes tagállamok definiáltak és megszerveztek, és amennyiben ez a finanszírozás nem változtatja meg a kereskedelmi forgalom feltételeit és versenyfeltételeket a Közösségben olyan mértékben, hogy sértse a közös érdeket, beleértve, hogy a közszolgálati feladat megvalósulását számításba kell venni.” |
| --- | --- |

(68)

Elemzésének keretében, a Bizottságnak számolnia kell a Jegyzőkönyvvel is. A Jegyzőkönyv felidézi, hogy a közszolgálati műsorszórás minden társadalomban közvetlenül kapcsolódik a demokratikus, szociális és kulturális igényekhez, valamint a tájékoztatási pluralizmus fenntartásának szükségességéhez. A Jegyzőkönyv még pontosabban kiköti, hogy a tagállamok feladata „a közszolgálati műsorszórás finanszírozásáról való gondoskodás, amennyiben ezt a finanszírozást műsorszóró szervezeteknek nyújtják, a rájuk ruházott közszolgálati feladatok ellátására, melyeket az egyes tagállamok definiáltak és megszerveztek, és amennyiben ez a finanszírozás nem változtatja meg a kereskedelmi forgalom feltételeit és versenyfeltételeket a Közösségben olyan mértékben, hogy sértse a közös érdeket, beleértve, hogy a közszolgálati feladat megvalósulását számításba kell venni.”

A.   A France 2 és France 3 közszolgálati feladatainak meghatározása

| (69) | A Jegyzőkönyv és a Közlemény alapján a közszolgálati feladatok meghatározása a tagállamokat terheli. A Közlemény jelzi, hogy „a műsorszórási ágazat sajátos természetének figyelembevételével, egy »tág« definíció alkalmazásával, amely adott műsorszóró szervezetre korlátozza – mandátuma alapján – a kiegyensúlyozott és változó műsorpolitika feladatát, bizonyos közönségarány megtartása mellett, fontolóra vehető, a Jegyzőkönyv értelmező rendelkezéseinek – a Szerződés 86. cikkére tekintettel – indokolt figyelembe vétele, amennyiben előirányozza a társadalom demokratikus, szociális és kulturális igényeinek kielégítését és a pluralizmus garantálását, beleértve a kulturális és nyelvi sokféleséget.” (17) Végül indokolt felidézni, hogy a közszolgálati műsorszórás meghatározását illetően a Bizottság szerepe a nyilvánvaló hibák ellenőrzésére korlátozódik (18). |
| --- | --- |

(69)

A Jegyzőkönyv és a Közlemény alapján a közszolgálati feladatok meghatározása a tagállamokat terheli. A Közlemény jelzi, hogy „a műsorszórási ágazat sajátos természetének figyelembevételével, egy »tág« definíció alkalmazásával, amely adott műsorszóró szervezetre korlátozza – mandátuma alapján – a kiegyensúlyozott és változó műsorpolitika feladatát, bizonyos közönségarány megtartása mellett, fontolóra vehető, a Jegyzőkönyv értelmező rendelkezéseinek – a Szerződés 86. cikkére tekintettel – indokolt figyelembe vétele, amennyiben előirányozza a társadalom demokratikus, szociális és kulturális igényeinek kielégítését és a pluralizmus garantálását, beleértve a kulturális és nyelvi sokféleséget.” (17) Végül indokolt felidézni, hogy a közszolgálati műsorszórás meghatározását illetően a Bizottság szerepe a nyilvánvaló hibák ellenőrzésére korlátozódik (18).

| (70) | Az 1986. szeptember 30-i 86-1067 sz. – a kommunikációs szabadságról szóló – francia törvény 48. cikke hivatkozik a France 2 és France 3 televíziós csatornák „oktatási, kulturális és szociális missziójára”. A törvény 54., 55. és 56. cikke konkrétan meghatározza a France 2 és a France 3 bizonyos feladatait a kormánynyilatkozatok, parlamenti viták közvetítését és a politikai pártoknak, csoportosulásoknak, érdekvédelmi és szakmai szervezeteknek, valamint a Franciaországban gyakorolt fő vallásoknak biztosított sugárzást illetően. |
| --- | --- |

(70)

Az 1986. szeptember 30-i 86-1067 sz. – a kommunikációs szabadságról szóló – francia törvény 48. cikke hivatkozik a France 2 és France 3 televíziós csatornák „oktatási, kulturális és szociális missziójára”. A törvény 54., 55. és 56. cikke konkrétan meghatározza a France 2 és a France 3 bizonyos feladatait a kormánynyilatkozatok, parlamenti viták közvetítését és a politikai pártoknak, csoportosulásoknak, érdekvédelmi és szakmai szervezeteknek, valamint a Franciaországban gyakorolt fő vallásoknak biztosított sugárzást illetően.

| (71) | A France 2 és France 3 közszolgálati feladatait ezt követően egy hatásköri leírásban részletesen is kifejtették. A France 2 1987. augusztus 28-án kelt feladat- és hatásköri leírásának 3. cikke a következőképpen rendelkezik: „a társaság közvetítéseit úgy alakítja ki és szerkeszti, hogy a társadalom minden rétegét tájékoztassa, a törvény által ráháramló kulturális, oktatási és szociális funkciójának megfelelően kulturális értelemben gazdagítsa, valamint szórakoztassa” és „különös tekintettel arra, hogy biztosítsa az értékek megőrzését és részt vegyen azok gazdagításában, a vételi sávjában kínált audiovizuális alkotások létrehozásával.” A France 3 ugyancsak 1987. augusztus 28-án kelt feladat- és hatásköri leírása visszatér erre a két bekezdésre és kiegészíti azt egy harmadikkal: „a társaság úgy alakítja ki és szerkeszti regionális tárgyú közvetítéseit, hogy különösen a kulturális közösségek, társadalmi és szakmai egyesülések, valamint szellemi és filozófiai csoportosulások önkifejezési és tájékoztatási szükségleteit kielégítse.” |
| --- | --- |

(71)

A France 2 és France 3 közszolgálati feladatait ezt követően egy hatásköri leírásban részletesen is kifejtették. A France 2 1987. augusztus 28-án kelt feladat- és hatásköri leírásának 3. cikke a következőképpen rendelkezik: „a társaság közvetítéseit úgy alakítja ki és szerkeszti, hogy a társadalom minden rétegét tájékoztassa, a törvény által ráháramló kulturális, oktatási és szociális funkciójának megfelelően kulturális értelemben gazdagítsa, valamint szórakoztassa” és „különös tekintettel arra, hogy biztosítsa az értékek megőrzését és részt vegyen azok gazdagításában, a vételi sávjában kínált audiovizuális alkotások létrehozásával.” A France 3 ugyancsak 1987. augusztus 28-án kelt feladat- és hatásköri leírása visszatér erre a két bekezdésre és kiegészíti azt egy harmadikkal: „a társaság úgy alakítja ki és szerkeszti regionális tárgyú közvetítéseit, hogy különösen a kulturális közösségek, társadalmi és szakmai egyesülések, valamint szellemi és filozófiai csoportosulások önkifejezési és tájékoztatási szükségleteit kielégítse.”

| (72) | Körülbelül húsz cikk ezt követően pontosabban is leírja a közszolgálati feladatok tartalmát: a gondolat- és véleményáramlatok pluralista kifejezése, tisztességes, független és plurális tájékoztatás, alkalmazkodás a technológiai változásokhoz, a műsorok élvezhetővé tétele a süketek és rosszul hallók számára, kormányzati közlemények, parlamenti viták közvetítése és a politikai pártoknak, csoportosulásoknak, érdekvédelmi és szakmai szervezeteknek, valamint a Franciaországban gyakorolt fő vallásoknak biztosított sugárzási lehetőség a nagy jelentőségű nemzeti ügyekkel kapcsolatos üzenetek, közlekedésbiztonsági és fogyasztóvédelmi információk közvetítése, ismeretterjesztési és szociális jellegű közvetítések, a közvetítéssel és a dokumentálással kapcsolatos kötelezettségek, tájékoztató műsorok, színházi, zenei, táncos, varieté- és sportközvetítések, gyermek- és felnőttműsorok, valamint fikcióra épülő alkotások bemutatása. |
| --- | --- |

(72)

Körülbelül húsz cikk ezt követően pontosabban is leírja a közszolgálati feladatok tartalmát: a gondolat- és véleményáramlatok pluralista kifejezése, tisztességes, független és plurális tájékoztatás, alkalmazkodás a technológiai változásokhoz, a műsorok élvezhetővé tétele a süketek és rosszul hallók számára, kormányzati közlemények, parlamenti viták közvetítése és a politikai pártoknak, csoportosulásoknak, érdekvédelmi és szakmai szervezeteknek, valamint a Franciaországban gyakorolt fő vallásoknak biztosított sugárzási lehetőség a nagy jelentőségű nemzeti ügyekkel kapcsolatos üzenetek, közlekedésbiztonsági és fogyasztóvédelmi információk közvetítése, ismeretterjesztési és szociális jellegű közvetítések, a közvetítéssel és a dokumentálással kapcsolatos kötelezettségek, tájékoztató műsorok, színházi, zenei, táncos, varieté- és sportközvetítések, gyermek- és felnőttműsorok, valamint fikcióra épülő alkotások bemutatása.

| (73) | A France 2 és France 3 1994. szeptember 16-án kelt feladat- és hatásköri leírásai, melyek az 1987. évi leírások helyébe léptek, újra megállapítják ezeket a közszolgálati feladatokat. A feladat- és hatásköri leírások preambuluma jelzi: „a nemzeti televíziós társaságok (a France 2 és a France 3) minden polgár televízióját képezik. Ezen a jogcímen törekednek a lehető legszélesebb közönség elérésére, miközben sajátos karakterüket is igyekeznek érvényesíteni specifikus műsorok kínálatával, négy főbb ismérv alapján:






  — | a törvény által ráruházott kulturális, oktatási és szociális feladatainak teljesítésének keretében, ezek a csatornák tájékoztatják, kulturális tekintetben gazdagítják és szórakoztatják a nyilvánosságot, mindenkor tiszteletben tartva az emberi személyiséget, |
| --- | --- | --- |

(73)

A France 2 és France 3 1994. szeptember 16-án kelt feladat- és hatásköri leírásai, melyek az 1987. évi leírások helyébe léptek, újra megállapítják ezeket a közszolgálati feladatokat. A feladat- és hatásköri leírások preambuluma jelzi: „a nemzeti televíziós társaságok (a France 2 és a France 3) minden polgár televízióját képezik. Ezen a jogcímen törekednek a lehető legszélesebb közönség elérésére, miközben sajátos karakterüket is igyekeznek érvényesíteni specifikus műsorok kínálatával, négy főbb ismérv alapján:

—

a törvény által ráruházott kulturális, oktatási és szociális feladatainak teljesítésének keretében, ezek a csatornák tájékoztatják, kulturális tekintetben gazdagítják és szórakoztatják a nyilvánosságot, mindenkor tiszteletben tartva az emberi személyiséget,

| — | a csatornák biztosítják a műsorok pluralizmusát, mindkét nem megközelítését és a nyitottságot minden közönségréteg felé, |
| --- | --- |

—

a csatornák biztosítják a műsorok pluralizmusát, mindkét nem megközelítését és a nyitottságot minden közönségréteg felé,

| — | a csatornák műsorkínálata különösen gazdag és sokféle a kulturális és az ifjúsági közvetítések területén, |
| --- | --- |

—

a csatornák műsorkínálata különösen gazdag és sokféle a kulturális és az ifjúsági közvetítések területén,

| — | a csatornák jelentős erőfeszítést tesznek a televíziós alkotások területén, innovációs lehetőségeket keresve és módszeresen szem előtt tartva az írásművészeti alkotásokat és támogatva olyan eredeti produkciók megvalósítását, melyek különösen a francia kultúra értékeinek ápolását célozzák. |
| --- | --- |

—

a csatornák jelentős erőfeszítést tesznek a televíziós alkotások területén, innovációs lehetőségeket keresve és módszeresen szem előtt tartva az írásművészeti alkotásokat és támogatva olyan eredeti produkciók megvalósítását, melyek különösen a francia kultúra értékeinek ápolását célozzák.

Erre tekintettel, a nemzeti műsorszolgáltató társaságok hivatásszerűen alakítanak ki etikai, minőségi és elképzelési mintákat, és emiatt következetesen kerülnek minden közönségességet. Az a figyelem, mellyel közönsége felé fordul, kifejezi többletelkötelezettségét a nyilvánosság irányában, a kereskedelmi teljesítményen túlmenően.” A France 2 feladat- és hatásköri leírásának preambuluma ezután ezt úgy fejti ki, hogy önmagát „az egyetlen nagyközönségi köztelevízióként” aposztrofálja, amelynek feladata, hogy elérje „a nagyközönséget, melynek a műsorok változatos és kiegyensúlyozott választékát kínálja”, míg a France 3 feladat- és hatásköri leírása azt jelzi, hogy ezzel „megerősíti a regionális és helyi csatorna speciális funkcióját és kiemelten kezeli a decentralizált tájékoztatást és a regionális eseményeket”, ahogyan az 1987. augusztus 28-án kelt feladat- és hatásköri leírás körülbelül húsz cikke részletesebben kifejti a közszolgálati feladatok tartalmát.

| (74) | A Bizottság úgy ítéli meg, hogy azok a közszolgálati feladatok, amelyekbe a France 2 és France 3 befektetett, megfelelnek az általános gazdasági érdekű szolgáltatás fogalmának a Szerződés 86. cikk (2) bekezdése szerint. Ezeket a közszolgálati feladatokat egyértelműen meghatározták, és azok indokoltak, amennyiben egyúttal a francia társadalom demokratikus, szociális és kulturális igényeinek kielégítését és a pluralizmus biztosítását célozzák, beleértve a Jegyzőkönyv értelmében vett kulturális és nyelvi sokféleséget. A Bizottság megállapítja ezenkívül, hogy ezek a közszolgálati feladatok fedezik a France 2 és France 3 által sugárzott műsorok koncepciójának kialakítását és közvetítésüket. A két csatorna közszolgálati tevékenysége ily módon műsoraik koncepciójának kialakításában és sugárzásában áll. Természetesen bizonyos közszolgálati feladatok általános, ugyanakkor minőségi jellegűek, de a Bizottság – figyelemmel a Jegyzőkönyv értelmező rendelkezéseire – ezt a „tág” definíciót jogszerűnek és helyénvalónak tekinti. A Bizottság végül úgy ítéli meg, hogy a közszolgálati feladatok szóban forgó definíciója nem tartalmaz semmilyen nyilvánvaló hibát. |
| --- | --- |

(74)

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy azok a közszolgálati feladatok, amelyekbe a France 2 és France 3 befektetett, megfelelnek az általános gazdasági érdekű szolgáltatás fogalmának a Szerződés 86. cikk (2) bekezdése szerint. Ezeket a közszolgálati feladatokat egyértelműen meghatározták, és azok indokoltak, amennyiben egyúttal a francia társadalom demokratikus, szociális és kulturális igényeinek kielégítését és a pluralizmus biztosítását célozzák, beleértve a Jegyzőkönyv értelmében vett kulturális és nyelvi sokféleséget. A Bizottság megállapítja ezenkívül, hogy ezek a közszolgálati feladatok fedezik a France 2 és France 3 által sugárzott műsorok koncepciójának kialakítását és közvetítésüket. A két csatorna közszolgálati tevékenysége ily módon műsoraik koncepciójának kialakításában és sugárzásában áll. Természetesen bizonyos közszolgálati feladatok általános, ugyanakkor minőségi jellegűek, de a Bizottság – figyelemmel a Jegyzőkönyv értelmező rendelkezéseire – ezt a „tág” definíciót jogszerűnek és helyénvalónak tekinti. A Bizottság végül úgy ítéli meg, hogy a közszolgálati feladatok szóban forgó definíciója nem tartalmaz semmilyen nyilvánvaló hibát.

| (75) | A két állami csatorna feladat- és hatásköri leírása tartalmazza a sugárzási kvótákra vonatkozó rendelkezéseket is, az „eredeti francia” filmek és audiovizuális művek, valamint a koprodukciós filmek finanszírozása tekintetében. Olyan szabályozásról van szó, amely minden, egyértelműen hangos filmeket sugárzó televízióra alkalmazható. Tekintve, hogy ezek az intézkedések nem esnek e határozat vizsgálati körébe, utóbbi nem korlátozhatja az ily módon az audiovizuális előállítás és filmgyártás ágazatának nyújtott előnyök tényleges elemzését. |
| --- | --- |

(75)

A két állami csatorna feladat- és hatásköri leírása tartalmazza a sugárzási kvótákra vonatkozó rendelkezéseket is, az „eredeti francia” filmek és audiovizuális művek, valamint a koprodukciós filmek finanszírozása tekintetében. Olyan szabályozásról van szó, amely minden, egyértelműen hangos filmeket sugárzó televízióra alkalmazható. Tekintve, hogy ezek az intézkedések nem esnek e határozat vizsgálati körébe, utóbbi nem korlátozhatja az ily módon az audiovizuális előállítás és filmgyártás ágazatának nyújtott előnyök tényleges elemzését.

B.   Felhatalmazás és ellenőrzés

| (76) | A France és France 3 szóban forgó közszolgálati feladatait szabályszerű jogi aktusok állapították meg, mivel e feladatok a 86-1067 törvényből, valamint az 1987. augusztus 28-án majd 1994. szeptember 16-án kelt feladat- és hatásköri leírásból származnak, melyet miniszterelnöki rendelettel fogadtak el. E feladat- és hatásköri leírások előirányozzák, hogy bizonyos kötelezettségeket évente kell pontosítani. Az 1994. szeptember 16-án kelt feladat- és hatásköri leírások ezenkívül azt is megjelölik, hogy a bennük szereplő kötelezettségeket és elveket szükség szerint az állam és a csatornák közötti, a célkitűzésekről szóló szerződésekben pontosítják. |
| --- | --- |

(76)

A France és France 3 szóban forgó közszolgálati feladatait szabályszerű jogi aktusok állapították meg, mivel e feladatok a 86-1067 törvényből, valamint az 1987. augusztus 28-án majd 1994. szeptember 16-án kelt feladat- és hatásköri leírásból származnak, melyet miniszterelnöki rendelettel fogadtak el. E feladat- és hatásköri leírások előirányozzák, hogy bizonyos kötelezettségeket évente kell pontosítani. Az 1994. szeptember 16-án kelt feladat- és hatásköri leírások ezenkívül azt is megjelölik, hogy a bennük szereplő kötelezettségeket és elveket szükség szerint az állam és a csatornák közötti, a célkitűzésekről szóló szerződésekben pontosítják.

| (77) | A francia hatóságok különböző formákat vezettek be annak ellenőrzésére, hogy a France 2 és a France 3 miként végzi közszolgálati feladatait. A két állami csatorna minden évben beszámol a kommunikációs miniszternek és a CSA-nak a feladat- és hatásköri leírásokban előírt rendelkezések végrehajtásáról. A CSA minden évben közzé tesz egy jelentést, amelyben értékeli – cikkről cikkre –, hogy az egyes csatornák mennyiben tartották be a feladat- és hatásköri leírásban foglaltakat. Amennyiben komoly hiányosságot tapasztalnak valamelyik csatornánál közszolgálati feladatainak ellátásában, a CSA észrevételeivel a társaság igazgatótanácsához fordul. |
| --- | --- |

(77)

A francia hatóságok különböző formákat vezettek be annak ellenőrzésére, hogy a France 2 és a France 3 miként végzi közszolgálati feladatait. A két állami csatorna minden évben beszámol a kommunikációs miniszternek és a CSA-nak a feladat- és hatásköri leírásokban előírt rendelkezések végrehajtásáról. A CSA minden évben közzé tesz egy jelentést, amelyben értékeli – cikkről cikkre –, hogy az egyes csatornák mennyiben tartották be a feladat- és hatásköri leírásban foglaltakat. Amennyiben komoly hiányosságot tapasztalnak valamelyik csatornánál közszolgálati feladatainak ellátásában, a CSA észrevételeivel a társaság igazgatótanácsához fordul.

| (78) | Másrészt, a 86-1067 sz. törvény 53. cikkével összhangban a Parlament szavazza meg az állami csatornák költségvetését a pénzügyi bizottság egyik tagja által minden egyes parlamenti ülésszakban elkészített jelentés alapján. Az előadó – amennyiben szükségesnek látja – kommentálhatja, hogy a csatornák mennyiben tartották magukat közszolgálati feladataikhoz. |
| --- | --- |

(78)

Másrészt, a 86-1067 sz. törvény 53. cikkével összhangban a Parlament szavazza meg az állami csatornák költségvetését a pénzügyi bizottság egyik tagja által minden egyes parlamenti ülésszakban elkészített jelentés alapján. Az előadó – amennyiben szükségesnek látja – kommentálhatja, hogy a csatornák mennyiben tartották magukat közszolgálati feladataikhoz.

| (79) | Végül szükséges megjegyezni, hogy az egyes csatornák igazgatótanácsainak 12 tagjára két parlamenti képviselő esik, négyen az államot képviselik és ugyancsak négy kvalifikált szakembert is számításba kell venni. Ez a tíz személy független a csatornáktól, és ennélfogva fenntartás nélkül kifejtheti észrevételeit a közszolgálati feladatok teljesítését illetően. |
| --- | --- |

(79)

Végül szükséges megjegyezni, hogy az egyes csatornák igazgatótanácsainak 12 tagjára két parlamenti képviselő esik, négyen az államot képviselik és ugyancsak négy kvalifikált szakembert is számításba kell venni. Ez a tíz személy független a csatornáktól, és ennélfogva fenntartás nélkül kifejtheti észrevételeit a közszolgálati feladatok teljesítését illetően.

C.   A közszolgálati tevékenység arányos finanszírozása

a)   A közszolgálati tevékenység állami költségtérítésének értékelése

| (80) | A Bizottságnak fel kell mérnie, hogy a France 2-nek és France 3-nak folyósított állami támogatások arányban állnak-e közszolgálati tevékenységük költségeivel. A Közlemény értelmében: „ahhoz, hogy az arányosság kritériuma teljesüljön, szükséges, hogy az állami támogatások ne lépjék túl a közszolgálati funkció által gerjesztett nettó költségeket, beleszámítva az abból származó egyéb közvetlen és közvetett bevételeket. Ez az, amiért a nettó hozamokat – melyeket az üzleti tevékenységek származtatnak a közszolgálati feladatok elvégzéséből – figyelembe fogjuk venni a támogatás arányosságának értékelésében (19).” |
| --- | --- |

(80)

A Bizottságnak fel kell mérnie, hogy a France 2-nek és France 3-nak folyósított állami támogatások arányban állnak-e közszolgálati tevékenységük költségeivel. A Közlemény értelmében: „ahhoz, hogy az arányosság kritériuma teljesüljön, szükséges, hogy az állami támogatások ne lépjék túl a közszolgálati funkció által gerjesztett nettó költségeket, beleszámítva az abból származó egyéb közvetlen és közvetett bevételeket. Ez az, amiért a nettó hozamokat – melyeket az üzleti tevékenységek származtatnak a közszolgálati feladatok elvégzéséből – figyelembe fogjuk venni a támogatás arányosságának értékelésében (19).”

| (81) | Megjegyzendő, hogy amennyiben a Bizottság e tekintetben a tagállamok és a közvállalkozások közötti pénzügyi kapcsolatok átláthatóságáról szóló, 1980. június 25-i 80/723/EGK (20) bizottsági irányelvre hivatkozik, valamint az itt említett irányelv által bevezetett számlaszétválasztási kötelezettségre, ez a kötelezettség – a határozat által érintett időszakban – nem vonatkozott a televíziós közvetítés ágazatára. |
| --- | --- |

(81)

Megjegyzendő, hogy amennyiben a Bizottság e tekintetben a tagállamok és a közvállalkozások közötti pénzügyi kapcsolatok átláthatóságáról szóló, 1980. június 25-i 80/723/EGK (20) bizottsági irányelvre hivatkozik, valamint az itt említett irányelv által bevezetett számlaszétválasztási kötelezettségre, ez a kötelezettség – a határozat által érintett időszakban – nem vonatkozott a televíziós közvetítés ágazatára.

| (82) | A Közlemény nem foglal állást azzal kapcsolatban, hogy a tagállam milyen eszközöket választ a közszolgálati feladatokkal megbízott televíziók finanszírozására. A francia hatóságok egy vegyes finanszírozás mellett döntöttek, amely több lábon áll: állami és üzleti bevételi forrásokra támaszkodik. A hirdetési és szponzori bevételek lényegében lefedik az üzleti bevételeket; a forgalmazási tevékenységből csak marginális bevételek származnak. Ami az állami forrásokat illeti, az előfizetési díjak képezik a France 2 és France 3 rendes állami finanszírozását. Mindazonáltal 1988-tól 1994-ig – az előfizetési díjakon felül – a francia hatóságok az 1. és 2. táblázatban feltüntetett szubvenciókat nyújtották a France 2-nek és France 3-nak. |
| --- | --- |

(82)

A Közlemény nem foglal állást azzal kapcsolatban, hogy a tagállam milyen eszközöket választ a közszolgálati feladatokkal megbízott televíziók finanszírozására. A francia hatóságok egy vegyes finanszírozás mellett döntöttek, amely több lábon áll: állami és üzleti bevételi forrásokra támaszkodik. A hirdetési és szponzori bevételek lényegében lefedik az üzleti bevételeket; a forgalmazási tevékenységből csak marginális bevételek származnak. Ami az állami forrásokat illeti, az előfizetési díjak képezik a France 2 és France 3 rendes állami finanszírozását. Mindazonáltal 1988-tól 1994-ig – az előfizetési díjakon felül – a francia hatóságok az 1. és 2. táblázatban feltüntetett szubvenciókat nyújtották a France 2-nek és France 3-nak.

| (83) | A francia hatóságok három tőkejuttatásban is részesítették a France 2-t. 1988-tól 1991-ig a csatorna akkora veszteséget halmozott fel, hogy 1991-ben – az 1966. július 24-i 66-537 sz. francia törvény 241. cikkének megfelelően – kénytelen volt megemelni, majd csökkenteni a társasági tőkét, hogy veszteségeit nagyrészt kiegyenlítse és helyreállítsa az alaptőke felének megfelelő sajáttőke-szintjét. E művelet keretében a francia állam 500 millió frankot juttatott a France 2-nek. A művelet elég volt a csatorna működésének biztosításához rövidtávon, de nem tette lehetővé a saját források és a bankhitelek közötti egyensúly tartós helyreállítását. Az államnak ezért két alkalommal – 1993-ban és 1994-ben – tőkejutatásban kellett részesítenie a társaságot, összesen 410 millió frankkal. |
| --- | --- |

(83)

A francia hatóságok három tőkejuttatásban is részesítették a France 2-t. 1988-tól 1991-ig a csatorna akkora veszteséget halmozott fel, hogy 1991-ben – az 1966. július 24-i 66-537 sz. francia törvény 241. cikkének megfelelően – kénytelen volt megemelni, majd csökkenteni a társasági tőkét, hogy veszteségeit nagyrészt kiegyenlítse és helyreállítsa az alaptőke felének megfelelő sajáttőke-szintjét. E művelet keretében a francia állam 500 millió frankot juttatott a France 2-nek. A művelet elég volt a csatorna működésének biztosításához rövidtávon, de nem tette lehetővé a saját források és a bankhitelek közötti egyensúly tartós helyreállítását. Az államnak ezért két alkalommal – 1993-ban és 1994-ben – tőkejutatásban kellett részesítenie a társaságot, összesen 410 millió frankkal.

| (84) | Az arányossági követelmény vizsgálata keretében a Bizottságnak ellenőriznie kell, hogy a France 2 és France 3 által 1988 és 1994 között kapott összes állami finanszírozás, vagyis az e határozatban említett állami támogatások, nem lépik túl a közszolgálati tevékenységük nettó költségét. |
| --- | --- |

(84)

Az arányossági követelmény vizsgálata keretében a Bizottságnak ellenőriznie kell, hogy a France 2 és France 3 által 1988 és 1994 között kapott összes állami finanszírozás, vagyis az e határozatban említett állami támogatások, nem lépik túl a közszolgálati tevékenységük nettó költségét.

| (85) | Fentiek alapján indokolt megjegyezni, hogy esetünkben, az 1988–1994. közötti időszakban a France 2 és France 3 olyan állami forrásokhoz jutott, melyek eltérő elszámolási logikát tükröztek. Valójában az előfizetési díj rendeltetése a két állami csatornánál, közszolgálati tevékenységük végzése során felmerült éves költségek kompenzálása. Ennek megfelelően az előfizetési díjat az eredménykimutatásban, éves bázison tüntetik fel, a tőkejuttatásokat és szubvenciókat viszont a mérlegben szerepeltetik. A tőkejuttatások valójában kivételes hozzájárulást képeznek, amely arra szolgált, hogy az évek során felhalmozódott hiányt megszüntesse. Ráadásul a beruházási és felszerelési támogatások (szubvenciók) lehetővé teszik olyan beruházások finanszírozását, melyeket több pénzügyi évre vonatkoztatva fognak hasznosítani, ennélfogva amortizációjukat is így számolják el. A szubvenciókat tehát újra felveszik az eredménykimutatásban, ugyanabban az ütemben, mint a beruházások amortizációját. Amennyiben a közszolgálati költségtérítés kiszámításában mérlegelemek (szubvenciók) és eredménykimutatási elemek (a pénzügyi év összes költségében szerepeltetett amortizáció) keverednek, elkerülhetetlen – közép- vagy hosszú távra vonatkozóan – halmozott figyelembevételük, mivel akkor lehet megítélni, hogy az (eredménykimutatásban megjelenő) szubvenciók és a (mérlegben szereplő) szubvenciók összegei közelítenek-e egymáshoz. Az 1988–1994 közötti évek hivatalos vizsgálati eljárásában fennmarad ez a halmozódási periódus. |
| --- | --- |

(85)

Fentiek alapján indokolt megjegyezni, hogy esetünkben, az 1988–1994. közötti időszakban a France 2 és France 3 olyan állami forrásokhoz jutott, melyek eltérő elszámolási logikát tükröztek. Valójában az előfizetési díj rendeltetése a két állami csatornánál, közszolgálati tevékenységük végzése során felmerült éves költségek kompenzálása. Ennek megfelelően az előfizetési díjat az eredménykimutatásban, éves bázison tüntetik fel, a tőkejuttatásokat és szubvenciókat viszont a mérlegben szerepeltetik. A tőkejuttatások valójában kivételes hozzájárulást képeznek, amely arra szolgált, hogy az évek során felhalmozódott hiányt megszüntesse. Ráadásul a beruházási és felszerelési támogatások (szubvenciók) lehetővé teszik olyan beruházások finanszírozását, melyeket több pénzügyi évre vonatkoztatva fognak hasznosítani, ennélfogva amortizációjukat is így számolják el. A szubvenciókat tehát újra felveszik az eredménykimutatásban, ugyanabban az ütemben, mint a beruházások amortizációját. Amennyiben a közszolgálati költségtérítés kiszámításában mérlegelemek (szubvenciók) és eredménykimutatási elemek (a pénzügyi év összes költségében szerepeltetett amortizáció) keverednek, elkerülhetetlen – közép- vagy hosszú távra vonatkozóan – halmozott figyelembevételük, mivel akkor lehet megítélni, hogy az (eredménykimutatásban megjelenő) szubvenciók és a (mérlegben szereplő) szubvenciók összegei közelítenek-e egymáshoz. Az 1988–1994 közötti évek hivatalos vizsgálati eljárásában fennmarad ez a halmozódási periódus.

| (86) | A France 2 és France 3 egyaránt végez közszolgálati és üzleti tevékenységet, vagy közvetlenül, vagy leányvállalatokon keresztül. Kizárólag a csatornák közszolgálati tevékenységének költségét – amely magában foglalja a műsoraik megtervezésének és közvetítésének indokolt költségigényét – térítheti meg az állam. Egyébként, az egyes csatornák összes gyakorlati költsége magában foglalja a közszolgálati tevékenységgel összefüggő költségeket is, valamint az üzleti tevékenység költségeit. Az egyes csatornák közszolgálati tevékenységének nettó költsége ennélfogva úgy képezhető, hogy levonjuk az összes gyakorlati költségből az összes, általa közvetlenül vagy leányvállalat közvetítésével folytatott üzleti tevékenységgel összefüggő költséget, valamint e tevékenységek nettó nyereségét (lényegében a reklámbevételeket és a szponzori pénzeket), amint azt a Közlemény előírja. A vizsgált időszak – 1988–1994. – tekintetében, mint azt a 4. táblázat jelzi, a France 2 közszolgálati tevékenységének nettó költsége így halmozottan 15,69 milliárd frankra emelkedik, míg a France 3 esetében ez az összeg 20,89 milliárd frank. (21)

  4. TÁBLÁZAT
  A közszolgálati tevékenység nettó költségének meghatározása, halmozottan az 1988–1994 közötti időszakra







  (milliárd frankban) |
| --- | --- |
| | France 2 | France 3 |
| Összes költség | 41,982 | 37,011 |
| Üzleti tevékenységgel kapcsolatos költségek | <15,2> | <11,74> |
| Üzleti tevékenységek nyeresége | <11,091> | <4,379> |
| Közszolgálati tevékenység nettó költsége | 15,691 | 20,892 |

(86)

A France 2 és France 3 egyaránt végez közszolgálati és üzleti tevékenységet, vagy közvetlenül, vagy leányvállalatokon keresztül. Kizárólag a csatornák közszolgálati tevékenységének költségét – amely magában foglalja a műsoraik megtervezésének és közvetítésének indokolt költségigényét – térítheti meg az állam. Egyébként, az egyes csatornák összes gyakorlati költsége magában foglalja a közszolgálati tevékenységgel összefüggő költségeket is, valamint az üzleti tevékenység költségeit. Az egyes csatornák közszolgálati tevékenységének nettó költsége ennélfogva úgy képezhető, hogy levonjuk az összes gyakorlati költségből az összes, általa közvetlenül vagy leányvállalat közvetítésével folytatott üzleti tevékenységgel összefüggő költséget, valamint e tevékenységek nettó nyereségét (lényegében a reklámbevételeket és a szponzori pénzeket), amint azt a Közlemény előírja. A vizsgált időszak – 1988–1994. – tekintetében, mint azt a 4. táblázat jelzi, a France 2 közszolgálati tevékenységének nettó költsége így halmozottan 15,69 milliárd frankra emelkedik, míg a France 3 esetében ez az összeg 20,89 milliárd frank. (21)

4. TÁBLÁZAT

A közszolgálati tevékenység nettó költségének meghatározása, halmozottan az 1988–1994 közötti időszakra

(milliárd frankban)

France 2

France 3

Összes költség

41,982

37,011

Üzleti tevékenységgel kapcsolatos költségek

<15,2>

<11,74>

Üzleti tevékenységek nyeresége

<11,091>

<4,379>

Közszolgálati tevékenység nettó költsége

15,691

20,892

| (87) | Ezeket a nettó közszolgálati költségeket a továbbiakban össze kell kapcsolni az összesített állami finanszírozással, melyben a csatornák részesültek, hogy fel lehessen mérni: az állam által nyújtott pénzügyi kompenzáció meghaladja-e vagy sem ezeket a költségeket. Mivel az előfizetési díj egyfelől és a szubvenciók és tőkejuttatások másfelől eltérő számviteli logikának engedelmeskednek, szükséges egymás után, sorrendben bemutatni a közszolgálati tevékenység költségtérítésének egyenlegeit a figyelembe vett állami finanszírozás függvényében. Az 1988–1994. évi időszakra vonatkozóan a France 2 és France 3 előfizetési díj címén 12,12 és 20,17 milliárd frankot kaptak. (22) Ily módon, egy – eredménykimutatási szemléletben készült – elemzés értelmében kiderül, hogy a France 2 és France 3 kompenzációja elmaradt az indokolttól: halmozottan 3,57 milliárd, illetve 718,6 millió frankkal. |
| --- | --- |

(87)

Ezeket a nettó közszolgálati költségeket a továbbiakban össze kell kapcsolni az összesített állami finanszírozással, melyben a csatornák részesültek, hogy fel lehessen mérni: az állam által nyújtott pénzügyi kompenzáció meghaladja-e vagy sem ezeket a költségeket. Mivel az előfizetési díj egyfelől és a szubvenciók és tőkejuttatások másfelől eltérő számviteli logikának engedelmeskednek, szükséges egymás után, sorrendben bemutatni a közszolgálati tevékenység költségtérítésének egyenlegeit a figyelembe vett állami finanszírozás függvényében. Az 1988–1994. évi időszakra vonatkozóan a France 2 és France 3 előfizetési díj címén 12,12 és 20,17 milliárd frankot kaptak. (22) Ily módon, egy – eredménykimutatási szemléletben készült – elemzés értelmében kiderül, hogy a France 2 és France 3 kompenzációja elmaradt az indokolttól: halmozottan 3,57 milliárd, illetve 718,6 millió frankkal.

| (88) | Ezen túlmenően indokolt egymással összevetni ezeket a hiányzó kompenzációs összegeket a kiegészítő állami forrásokkal, melyeket a mérlegben szerepeltettek. E kiegészítő forrásokat egyrészt a felszerelési szubvenciók adják, másrészt a beruházási támogatások, más szubvenciók és tőkejuttatások, melyek a jelenlegi eljárás tárgyát képezik. Halmozottan tekintve ezek a France 2 esetében 1,91 milliárd frankra, míg a France 3-nál 633,5 millió frankra rúgnak. Másrészt, nem lehet belevenni a közszolgálati tevékenység nettó költségébe azokat a tőkejuttatásokat, valamint folyószámlahiteleket, melyeket nem térítettek vissza a két állami csatorna üzleti tevékenységet folytató leányvállalatainak (115,2 millió frank és 25,9 millió frank a France 2, illetve France 3 esetében). |
| --- | --- |

(88)

Ezen túlmenően indokolt egymással összevetni ezeket a hiányzó kompenzációs összegeket a kiegészítő állami forrásokkal, melyeket a mérlegben szerepeltettek. E kiegészítő forrásokat egyrészt a felszerelési szubvenciók adják, másrészt a beruházási támogatások, más szubvenciók és tőkejuttatások, melyek a jelenlegi eljárás tárgyát képezik. Halmozottan tekintve ezek a France 2 esetében 1,91 milliárd frankra, míg a France 3-nál 633,5 millió frankra rúgnak. Másrészt, nem lehet belevenni a közszolgálati tevékenység nettó költségébe azokat a tőkejuttatásokat, valamint folyószámlahiteleket, melyeket nem térítettek vissza a két állami csatorna üzleti tevékenységet folytató leányvállalatainak (115,2 millió frank és 25,9 millió frank a France 2, illetve France 3 esetében).

| (89) | Ha számításba vesszük ezeket a kiegészítő forrásokat, úgy tűnik, hogy a France 2 és France 3 nem kapta meg az 1988–1994 közötti időszakra járó kompenzációt. A France 2 esetében az elmaradás 1,54 milliárd frank, míg a France 3-nál 59,2 millió frank. |
| --- | --- |

(89)

Ha számításba vesszük ezeket a kiegészítő forrásokat, úgy tűnik, hogy a France 2 és France 3 nem kapta meg az 1988–1994 közötti időszakra járó kompenzációt. A France 2 esetében az elmaradás 1,54 milliárd frank, míg a France 3-nál 59,2 millió frank.

b)   A France 2 és France 3 piaci magatartásának értékelése a hirdetési felületek értékesítésében

| (90) | A Közlemény értelmében a Bizottságnak meg kell győződnie arról is, hogy semmilyen versenytorzítás – ha az nem szükségszerű következménye a közszolgálati feladatok végrehajtásának – nem történt az üzleti tevékenység szintjén a közszolgálati tevékenységhez való rejtett kapcsolódás révén. Ilyen torzítás keletkezik akkor, ha a France 2 és France 3, melyek számára garantált az állami kompenzáció alacsonyabb üzleti bevételeik után, lejjebb szállítják reklámfelületeik eladási árait, és ezzel csökkentik versenytársaik bevételeit. |
| --- | --- |

(90)

A Közlemény értelmében a Bizottságnak meg kell győződnie arról is, hogy semmilyen versenytorzítás – ha az nem szükségszerű következménye a közszolgálati feladatok végrehajtásának – nem történt az üzleti tevékenység szintjén a közszolgálati tevékenységhez való rejtett kapcsolódás révén. Ilyen torzítás keletkezik akkor, ha a France 2 és France 3, melyek számára garantált az állami kompenzáció alacsonyabb üzleti bevételeik után, lejjebb szállítják reklámfelületeik eladási árait, és ezzel csökkentik versenytársaik bevételeit.

| (91) | Panaszában a TF1 ezzel az érveléssel állt elő, leszögezve, hogy az állami támogatásnak köszönhetően a két csatorna „mentesülve a versenytársait sújtó rentabilitási korlátoktól, olyan ajánlati árat hirdethet meg és olyan mesterséges árengedményeket tehet hirdetési felületeire vagy szponzorálási akcióira vonatkozóan, amelyek lehetővé teszik, hogy megtartsa hirdető ügyfeleit.” |
| --- | --- |

(91)

Panaszában a TF1 ezzel az érveléssel állt elő, leszögezve, hogy az állami támogatásnak köszönhetően a két csatorna „mentesülve a versenytársait sújtó rentabilitási korlátoktól, olyan ajánlati árat hirdethet meg és olyan mesterséges árengedményeket tehet hirdetési felületeire vagy szponzorálási akcióira vonatkozóan, amelyek lehetővé teszik, hogy megtartsa hirdető ügyfeleit.”

| (92) | A rendelkezésére álló információk alapján a Bizottság nem észlelt egyetlen olyan elemet sem, amely a TF1 által előterjesztett érvelés adatalapjainak valóságosságát megkérdőjelezte volna. A TF1 és a France 2 és France 3 reklámidejének árkülönbségét nem a két állami csatorna üzleti magatartása magyarázza, hanem a TF1 eltérő műsorszóró kapacitása a két állami csatornához képest. |
| --- | --- |

(92)

A rendelkezésére álló információk alapján a Bizottság nem észlelt egyetlen olyan elemet sem, amely a TF1 által előterjesztett érvelés adatalapjainak valóságosságát megkérdőjelezte volna. A TF1 és a France 2 és France 3 reklámidejének árkülönbségét nem a két állami csatorna üzleti magatartása magyarázza, hanem a TF1 eltérő műsorszóró kapacitása a két állami csatornához képest.

| (93) | A televíziós reklámok ágazatában a hirdetők mindenekelőtt az 50 év alatti, háztartásban élők közönsége iránt érdeklődnek. Ez a közönség a „Gross Rating Point” (GRP, a médianyomás mutatószáma) fogalmával mérhető, amely úgy definiálható, mint a reklámkampányban bekövetkezett érintkezések átlagos száma a célba vett közönség 100 főjére vonatkoztatva. Egy érintkezés akkor tekinthető megvalósultnak, ha egy személy, egy alkalommal, adott pillanatban befogadásra alkalmas állapotban találkozik a közvetített üzenettel. |
| --- | --- |

(93)

A televíziós reklámok ágazatában a hirdetők mindenekelőtt az 50 év alatti, háztartásban élők közönsége iránt érdeklődnek. Ez a közönség a „Gross Rating Point” (GRP, a médianyomás mutatószáma) fogalmával mérhető, amely úgy definiálható, mint a reklámkampányban bekövetkezett érintkezések átlagos száma a célba vett közönség 100 főjére vonatkoztatva. Egy érintkezés akkor tekinthető megvalósultnak, ha egy személy, egy alkalommal, adott pillanatban befogadásra alkalmas állapotban találkozik a közvetített üzenettel.

| (94) | Hirdetéseik elhelyezéséhez, a hirdetők a legnagyobb hatósugarú műsorszórókat keresik, amelyek adott pillanatban a célközönség optimális lefedését biztosítják. Ebből következik, hogy minél nagyobb közönsége van egy műsorszóró intézménynek, annál inkább elfogadják a hirdetők, hogy emelt egységárat fizessenek érintkezésenként (GRP-ár). A műsorszórók hatósugarához ily módon kapcsolódik egy felár. |
| --- | --- |

(94)

Hirdetéseik elhelyezéséhez, a hirdetők a legnagyobb hatósugarú műsorszórókat keresik, amelyek adott pillanatban a célközönség optimális lefedését biztosítják. Ebből következik, hogy minél nagyobb közönsége van egy műsorszóró intézménynek, annál inkább elfogadják a hirdetők, hogy emelt egységárat fizessenek érintkezésenként (GRP-ár). A műsorszórók hatósugarához ily módon kapcsolódik egy felár.

| (95) | A 6. táblázat mutatja az egyes csatornákra vonatkozóan az átlagos GRP-t és az átlagos GRP-árat, a 15-49 év közötti háztartásban élők célközönségénél a nap egészét tekintve.
  6. TÁBLÁZAT (23) | TF1 | France 2 | France 3 | M6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GRP-átlag | GRP-ár
  (euró) | GRP-átlag | GRP-ár
  (euró) | GRP-átlag | GRP-ár
  (euró) | GRP-átlag | GRP-ár
  (euró) |
| 1990 | 5,8 | 2 732 | 3 | 2 738 | 2,3 | 2 533 | 1,9 | 2 440 |
| 1991 | 5,3 | 2 649 | 2,6 | 2 488 | 2,1 | 2 463 | 1,9 | 2 239 |
| 1992 | 4,8 | 2 963 | 2,5 | 2 652 | 2 | 2 707 | 1,9 | 2 297 |
| 1993 | 4,7 | 2 829 | 2,4 | 2 595 | 1,7 | 2 785 | 1,9 | 2 481 |
| 1994 | 4,7 | 2 983 | 2,6 | 2 847 | 1,6 | 2 777 | 2 | 2 475 |

(95)

A 6. táblázat mutatja az egyes csatornákra vonatkozóan az átlagos GRP-t és az átlagos GRP-árat, a 15-49 év közötti háztartásban élők célközönségénél a nap egészét tekintve.

6. TÁBLÁZAT (23)

TF1

France 2

France 3

M6

GRP-átlag

GRP-ár

(euró)

GRP-átlag

GRP-ár

(euró)

GRP-átlag

GRP-ár

(euró)

GRP-átlag

GRP-ár

(euró)

1990

5,8

2 732

3

2 738

2,3

2 533

1,9

2 440

1991

5,3

2 649

2,6

2 488

2,1

2 463

1,9

2 239

1992

4,8

2 963

2,5

2 652

2

2 707

1,9

2 297

1993

4,7

2 829

2,4

2 595

1,7

2 785

1,9

2 481

1994

4,7

2 983

2,6

2 847

1,6

2 777

2

2 475

| (96) | A 7. táblázat mutatja az egyes csatornákra vonatkozóan a GRP-átlagot és a GRP-átlagárat a legfrekventáltabb órákban (19–22 óra) a 15–49 év közötti korosztály célközönségénél.
  7. TÁBLÁZAT | TF1 | France 2 | France 3 | M6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GRP-átlag | GRP-ár
  (euró) | GRP-átlag | GRP-ár
  (euró) | GRP-átlag | GRP-ár
  (euró) | GRP-átlag | GRP-ár
  (euró) |
| 1990 | 12,8 | 3 465 | 5,9 | 3 079 | 3,9 | 2 620 | 3,4 | 2 815 |
| 1991 | 12,1 | 3 536 | 6,1 | 3 103 | 4,1 | 2 607 | 3,8 | 2 454 |
| 1992 | 10,4 | 3 741 | 5,7 | 3 613 | 3,9 | 3 032 | 4,4 | 2 587 |
| 1993 | 10,7 | 3 512 | 5,9 | 3 378 | 3,4 | 3 150 | 3,9 | 3 084 |
| 1994 | 10,3 | 3 735 | 6 | 3 519 | 3,4 | 3 078 | 4,2 | 3 920 |
| Forrás MEDIAMETRIE/MEDIAMAT kezelés POPCORN
  Az 1989-ben bekövetkezett módszertani változás nem teszi lehetővé az összehasonlítást a korábbi adatokkal. |

(96)

A 7. táblázat mutatja az egyes csatornákra vonatkozóan a GRP-átlagot és a GRP-átlagárat a legfrekventáltabb órákban (19–22 óra) a 15–49 év közötti korosztály célközönségénél.

7. TÁBLÁZAT

TF1

France 2

France 3

M6

GRP-átlag

GRP-ár

(euró)

GRP-átlag

GRP-ár

(euró)

GRP-átlag

GRP-ár

(euró)

GRP-átlag

GRP-ár

(euró)

1990

12,8

3 465

5,9

3 079

3,9

2 620

3,4

2 815

1991

12,1

3 536

6,1

3 103

4,1

2 607

3,8

2 454

1992

10,4

3 741

5,7

3 613

3,9

3 032

4,4

2 587

1993

10,7

3 512

5,9

3 378

3,4

3 150

3,9

3 084

1994

10,3

3 735

6

3 519

3,4

3 078

4,2

3 920

Forrás MEDIAMETRIE/MEDIAMAT kezelés POPCORN

Az 1989-ben bekövetkezett módszertani változás nem teszi lehetővé az összehasonlítást a korábbi adatokkal.

| (97) | Az állami csatornák versenyellenes magatartása a hirdetési felületek piacán akkor állapítható meg, ha – számításba véve azt a tényt, hogy a magasabb GRP-átlag magasabb GRP-árat von maga után (hatósugár utáni felár) – az állami csatornák által alkalmazott GRP-ár érzékelhetően alacsonyabb volt, mint a TF1 és az M6 által alkalmazott. Nem ez a helyzet a 6. és 7. táblázaton felvett adatok alapján. Igaz, ebből az következik, hogy lényegében – mint azt a TF1 hangsúlyozza – az ő GRP-ára magasabb, mint a France 2-é vagy a France 3-é, melyek maguk is magasabbak, mint az M6 árai. Ugyancsak következik ebből, hogy a TF1 GRP-átlaga mindig nagyon tisztán magasabb, mint a France 2 vagy a France 3 átlaga. 1990–1994 között, a nap egészét tekintve, a TF1 GRP-átlaga 4,7 és 5,8 pont között változik, miközben a France 2 esetében az átlag 2,4 és 2 között, a France 3 esetében 1,6 és 2,3 pont között van, továbbá az M6 esetében 1,9 és 2 pont között. A legfrekventáltabb órákban, a TF1 GRP-átlaga 10,3 és 12,8 pont között, a France 2-é 5,7 és 6,1 között, a France 3-é 3,4 és 4,1 között, míg az M6-é 3,4 és 4,4 között van. Mindazonáltal, a különbség a TF1 GRP-ára és a két állami csatorna árai között nem aránytalan, ha összehasonlítjuk a TF1 és az M6 árai közötti különbséggel. Átlagosan, 83 euró nagyságrendű GRP-árcsökkentés figyelhető meg a France 2, France 3 és az M6 esetében a TF1 GRP-árához képest, a két vizsgált időszak tekintetében (egész napra és a legfrekventáltabb órákra nézve). Attól kezdve megállapítható, hogy a France 2 és a France 3 nem mesterségesen alacsony áron állított ki hirdetési felületeinek eladásáról. |
| --- | --- |

(97)

Az állami csatornák versenyellenes magatartása a hirdetési felületek piacán akkor állapítható meg, ha – számításba véve azt a tényt, hogy a magasabb GRP-átlag magasabb GRP-árat von maga után (hatósugár utáni felár) – az állami csatornák által alkalmazott GRP-ár érzékelhetően alacsonyabb volt, mint a TF1 és az M6 által alkalmazott. Nem ez a helyzet a 6. és 7. táblázaton felvett adatok alapján. Igaz, ebből az következik, hogy lényegében – mint azt a TF1 hangsúlyozza – az ő GRP-ára magasabb, mint a France 2-é vagy a France 3-é, melyek maguk is magasabbak, mint az M6 árai. Ugyancsak következik ebből, hogy a TF1 GRP-átlaga mindig nagyon tisztán magasabb, mint a France 2 vagy a France 3 átlaga. 1990–1994 között, a nap egészét tekintve, a TF1 GRP-átlaga 4,7 és 5,8 pont között változik, miközben a France 2 esetében az átlag 2,4 és 2 között, a France 3 esetében 1,6 és 2,3 pont között van, továbbá az M6 esetében 1,9 és 2 pont között. A legfrekventáltabb órákban, a TF1 GRP-átlaga 10,3 és 12,8 pont között, a France 2-é 5,7 és 6,1 között, a France 3-é 3,4 és 4,1 között, míg az M6-é 3,4 és 4,4 között van. Mindazonáltal, a különbség a TF1 GRP-ára és a két állami csatorna árai között nem aránytalan, ha összehasonlítjuk a TF1 és az M6 árai közötti különbséggel. Átlagosan, 83 euró nagyságrendű GRP-árcsökkentés figyelhető meg a France 2, France 3 és az M6 esetében a TF1 GRP-árához képest, a két vizsgált időszak tekintetében (egész napra és a legfrekventáltabb órákra nézve). Attól kezdve megállapítható, hogy a France 2 és a France 3 nem mesterségesen alacsony áron állított ki hirdetési felületeinek eladásáról.

| (98) | Illusztrációs célból az alábbi grafikonok képviselik a csatornák GRP-ár és a GRP-átlag áraival kapcsolatos adatokat, melyek a 6. és 7. táblázatokban jelennek meg, megkülönböztetve a napi átlagot és a legfrekventáltabb órákat. Az egyes csatornák számára rendelkezésre álló pontok korlátozott száma (öt) és gyenge szóródásuk lehetővé teszi öt év együttes bemutatását és a négy csatorna ábrázolását ugyanazon a grafikonon. |
| --- | --- |

(98)

Illusztrációs célból az alábbi grafikonok képviselik a csatornák GRP-ár és a GRP-átlag áraival kapcsolatos adatokat, melyek a 6. és 7. táblázatokban jelennek meg, megkülönböztetve a napi átlagot és a legfrekventáltabb órákat. Az egyes csatornák számára rendelkezésre álló pontok korlátozott száma (öt) és gyenge szóródásuk lehetővé teszi öt év együttes bemutatását és a négy csatorna ábrázolását ugyanazon a grafikonon.

Image

Image

| (99) | A két grafikon megmutatja, hogy pozitív korreláció áll fenn a GRP-átlag és a GRP-ár között, ami megerősíti azt a tényt, miszerint a hatósugárhoz felár társul: a megemelt GRP-vel rendelkező csatorna magasabb GRP-árat jelent. Ez a korreláció fejeződik ki a grafikonon a GRP-ár lineáris regressziójának jobb oldalában a GRP-átlagra vonatkoztatva, megmutatva az „átlagos” kapcsolatot a GRP-ár és a csatornák együttesére vonatkozó GRP között a vizsgált időszakban. Ezenkívül a két grafikonból az tűnik ki, hogy a France és France 3 által alkalmazott árak nem jelentős mértékben alacsonyabbak, mint a TF1 és az M6 árai, ha figyelembe vesszük a hatósugárhoz kapcsolódó felár hatását is. Valójában, a France 2 és France 3 esetében az a néhány pont, amely a regresszió jobb oldala alatt helyezkedik el, nagyon közeli. Továbbá megállapítható, hogy a France 3 egyes árai magasabbak az M6 árainál egy hozzávetőlegesen azonos GRP mellett. |
| --- | --- |

(99)

A két grafikon megmutatja, hogy pozitív korreláció áll fenn a GRP-átlag és a GRP-ár között, ami megerősíti azt a tényt, miszerint a hatósugárhoz felár társul: a megemelt GRP-vel rendelkező csatorna magasabb GRP-árat jelent. Ez a korreláció fejeződik ki a grafikonon a GRP-ár lineáris regressziójának jobb oldalában a GRP-átlagra vonatkoztatva, megmutatva az „átlagos” kapcsolatot a GRP-ár és a csatornák együttesére vonatkozó GRP között a vizsgált időszakban. Ezenkívül a két grafikonból az tűnik ki, hogy a France és France 3 által alkalmazott árak nem jelentős mértékben alacsonyabbak, mint a TF1 és az M6 árai, ha figyelembe vesszük a hatósugárhoz kapcsolódó felár hatását is. Valójában, a France 2 és France 3 esetében az a néhány pont, amely a regresszió jobb oldala alatt helyezkedik el, nagyon közeli. Továbbá megállapítható, hogy a France 3 egyes árai magasabbak az M6 árainál egy hozzávetőlegesen azonos GRP mellett.

| (100) | Ebből következőleg, a France 2 és France 3 által 1990 és 1994 között alkalmazott árak nem látszanak lényegesen alacsonyabbnak, mint a TF1 és az M6 által alkalmazottak. Ily módon a TF1 magasabb reklámidőárát hatósugara magyarázza, és nem az állami csatornák üzleti magatartása. A francia Versenyhivatal egyébként ugyanerre a következtetésre jutott 2001. évi – a televíziós hirdetési felületek értékesítéséről szóló – határozatában (24). |
| --- | --- |

(100)

Ebből következőleg, a France 2 és France 3 által 1990 és 1994 között alkalmazott árak nem látszanak lényegesen alacsonyabbnak, mint a TF1 és az M6 által alkalmazottak. Ily módon a TF1 magasabb reklámidőárát hatósugara magyarázza, és nem az állami csatornák üzleti magatartása. A francia Versenyhivatal egyébként ugyanerre a következtetésre jutott 2001. évi – a televíziós hirdetési felületek értékesítéséről szóló – határozatában (24).

| (101) | Ebből következőleg a Bizottság megállapítja egyrészt, hogy az 1988–1994 közötti időszak tekintetében a francia hatóságok által a France 2-nek és France 3-nak nyújtott finanszírozások alatta maradtak az utóbbiak közszolgálati tevékenységéhez kapcsolódó költségeknek, és másrészt, hogy nincs olyan mutató, amely az állami csatornák versenyellenes magatartását igazolná a hirdetési felületek értékesítésének piacán. A Bizottság ennélfogva úgy értékeli, hogy a France 2 és France 3 közszolgálati tevékenységének állami finanszírozása megfelel az arányosság követelményének. |
| --- | --- |

(101)

Ebből következőleg a Bizottság megállapítja egyrészt, hogy az 1988–1994 közötti időszak tekintetében a francia hatóságok által a France 2-nek és France 3-nak nyújtott finanszírozások alatta maradtak az utóbbiak közszolgálati tevékenységéhez kapcsolódó költségeknek, és másrészt, hogy nincs olyan mutató, amely az állami csatornák versenyellenes magatartását igazolná a hirdetési felületek értékesítésének piacán. A Bizottság ennélfogva úgy értékeli, hogy a France 2 és France 3 közszolgálati tevékenységének állami finanszírozása megfelel az arányosság követelményének.

| (102) | A Bizottság megítélése szerint ebben az esetben a Szerződés 86. cikk 2. bekezdésében előírt három alkalmazási feltétel – a szóban forgó derogációval összefüggésben – teljesül. |
| --- | --- |

(102)

A Bizottság megítélése szerint ebben az esetben a Szerződés 86. cikk 2. bekezdésében előírt három alkalmazási feltétel – a szóban forgó derogációval összefüggésben – teljesül.

VII.   KÖVETKEZTETÉS

| (103) | Elemzése alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az állami támogatások, melyek az itt érintett hivatalos vizsgálati eljárás tárgyát képezik, a Szerződés 86. cikk (2) bekezdése értelmében összhangban vannak a közös piaccal, |
| --- | --- |

(103)

Elemzése alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az állami támogatások, melyek az itt érintett hivatalos vizsgálati eljárás tárgyát képezik, a Szerződés 86. cikk (2) bekezdése értelmében összhangban vannak a közös piaccal,

A KÖVETKEZŐ HATÁROZATOT HOZTA:

1. cikk

A Franciaország által a France 2 és France 3 csatornáknak nyújtott beruházási támogatások, valamint a Franciaország által 1988 és 1994 között a France 2-nek nyújtott tőkejuttatások olyan állami támogatásokat képeznek, melyek a Szerződés 86. cikk (2) bekezdése értelmében összhangban vannak az egységes piaccal.

2. cikk

E határozat címzettje a Francia Köztársaság.

Kelt Brüsszelben, 2003. december 10-én.

a Bizottság részéről

Mario MONTI

a Bizottság tagja

---

(1)  HL C 340., 1999.11.27., 57. o.

1

(2)  E határozatban, a világosság érdekében, csak „France 2” és „France 3” néven említjük a két csatornát, melyeket 1992. szeptemberben „Antenne 2”-re és „France Régions 3”-ra változtattak meg.

2

(3)  Az 1999. június 3-i határozat a T-17/96, TF1 kontra Bizottság ügyben, Rec. 1999., II-1757. o.

3

(4)  Lásd az 1. oldalon lévő lábjegyzetet.

4

(5)  HL C 320., 2001.11.15., 5. o.

5

(6)  Az eltérések, melyek e táblázatok egyes adataiban mutatkoznak, azokhoz az adatokhoz képest, melyek a hivatalos vizsgálati eljárás megnyitásáról szóló határozatban szerepelnek, a francia hatóságok által az eljárás keretében szolgáltatott információkból erednek.

6

(7)  Az eltérések, melyek e táblázatok egyes adataiban mutatkoznak, azokhoz az adatokhoz képest, melyek a hivatalos vizsgálati eljárás megnyitásáról szóló határozatban szerepelnek, a francia hatóságok által az eljárás keretében szolgáltatott információkból erednek.

7

(8)  HL C 368., 1994.12.23., 12. o.

8

(9)  A C-280/00, Altmark Trans GmbH és Magdeburg Önkormányzata közötti jogvitában 2003. július 24-én hozott határozatot – Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH – még nem hozták nyilvánosságra.

9

(10)  Lásd az 1980. szeptember 17-i határozatot a C-730/79 ügyben – Philip Morris Holland BV kontra Bizottság, Rec. 1980., 2671. o. – és az 1987. november 11-i határozatot a C-259/85 ügyben – France kontra Bizottság, Rec. 1987., 4393. o.

10

(11)  Lásd az előbb említett Philip Morris-határozatot.

11

(12)  Lásd különösen a Bíróság 1988. július 13-i határozatát a 102/87 Franciaország kontra Bizottság ügyben, Rec. 1988., 4067. o. és a Bíróság 1991. március 21-i határozatát a C-303/88, Olaszország kontra Bizottság ügyben, Rec., 1991., 1-1433. o.

12

(13)  A Közlemény 18. pontja.

13

(14)  Lásd a 15. pontot.

14

(15)  Az 1997. február 27-i Törvényszéki határozat a T 106-95 ügyben: FFSA és mások kontra Bizottság, ügyben Rec. 1997., II-229. o.

15

(16)  Lásd az előbb idézett FFSA-határozatot.

16

(17)  A Közlemény 33. pontja.

17

(18)  A Közlemény 36. pontja.

18

(19)  A Közlemény 57. pontja.

19

(20)  HL L 195., 1980.7.27., 35. o. A legutóbb a 2000/52/EK irányelvvel (HL L 193., 2000.7.29., 75. o.) módosított irányelv.

20

(21)  Ezek, valamint az őket követő számok kerekített értékek.

21

(22)  E számok magukban foglalják az előfizetési díjat és egyúttal olyan állami költségtérítéseket is, melyeket a szociális okokból fennálló mentességek miatti bevételkiesés pótlására adnak.

22

(23)  A francia hatóságok által 2003. január 2-án szolgáltatott táblázatból kivett adatok.

23

Forrás MEDIAMETRIE/MEDIAMAT kezelés POPCORN

Forrás

Az 1989-ben bekövetkezett módszertani változás nem teszi lehetővé az összehasonlítást a korábbi adatokkal.

(24)  A 2001. február 13-án kelt 00-D-67 határozat a vizuális hirdetési felületek értékesítésében tapasztalt módszerekről.

24

---

| 8.12.2004 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 361/40 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2004

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 361/40

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2004. december 3.)

a fiatal kutyák és macskák harmadik országokból a Közösségbe irányuló nem kereskedelmi célú mozgása feltételeinek megállapításáról

(az értesítés a B(2004) 4546. számú dokumentummal történt)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2004/839/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a kedvtelésből tartott állatok nem kereskedelmi célú mozgására vonatkozó állategészségügyi követelményekről és a 92/65/EGK tanácsi irányelv (1), módosításáról szóló, 2003. május 26-i 998/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre és különösen annak 8. cikk, (3) bekezdésének c) pontjára,

mivel,

| (1) | A 998/2003/EK rendelet rendelkezik a kutyák és macskák harmadik országokból a Közösségbe irányuló nem kereskedelmi célú mozgásának feltételeiről. Ezek a feltételek a származási harmadik ország és az érkezési tagállam státuszától függően különbözőek. |
| --- | --- |

(1)

A 998/2003/EK rendelet rendelkezik a kutyák és macskák harmadik országokból a Közösségbe irányuló nem kereskedelmi célú mozgásának feltételeiről. Ezek a feltételek a származási harmadik ország és az érkezési tagállam státuszától függően különbözőek.

| (2) | A 998/2003/EK rendelet 8. cikke (3) bekezdésének c) pontja rendelkezik azokról a feltételekről, amelyeket a rendelet II. mellékletének B. és C. részében felsorolt harmadik országokból származó három hónaposnál fiatalabb, oltásban nem részesült kutyák és macskák belépéséhez létre kell hozni. |
| --- | --- |

(2)

A 998/2003/EK rendelet 8. cikke (3) bekezdésének c) pontja rendelkezik azokról a feltételekről, amelyeket a rendelet II. mellékletének B. és C. részében felsorolt harmadik országokból származó három hónaposnál fiatalabb, oltásban nem részesült kutyák és macskák belépéséhez létre kell hozni.

| (3) | Ezeknek a feltételeknek azonosoknak kell lenniük a beoltatlan fiatal macskák és kutyák tagállamok közötti mozgása esetén alkalmazott feltételekkel. |
| --- | --- |

(3)

Ezeknek a feltételeknek azonosoknak kell lenniük a beoltatlan fiatal macskák és kutyák tagállamok közötti mozgása esetén alkalmazott feltételekkel.

| (4) | Mivel a 998/2003/EK rendelet már alkalmazandó, a kedvtelésből tartott állatok európai tulajdonosai érdekében ezt a határozatot késedelem nélkül alkalmazni kell. |
| --- | --- |

(4)

Mivel a 998/2003/EK rendelet már alkalmazandó, a kedvtelésből tartott állatok európai tulajdonosai érdekében ezt a határozatot késedelem nélkül alkalmazni kell.

| (5) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

(1)   A tagállamok akkor engedélyezhetik a 998/2003/EK rendelet II. mellékletének B. és C. részében felsorolt harmadik országokból a veszettség ellen be nem oltott három hónaposnál fiatalabb kutyák és macskák területükre történő belépését, ha annak feltételei legalább a rendelet 5. cikke (2) bekezdésében meghatározott feltételekkel megegyeznek.

(2)   Az (1) bekezdésnek megfelelően beléptetetett állatok másik tagállamba történő további mozgását meg kell tiltani, kivéve ha az állat mozgása a 988/2003/EK rendelet II. mellékletének A. részében nem említett tagállamba a rendelet 5. cikke (1) bekezdésében foglalt feltételekkel összhangban történik.

Három hónaposnál idősebb állatnak az (1) bekezdésnek megfelelő további mozgása a 998/2003/EK rendelet II. mellékletének A. részében felsorolt másik tagállamba a rendelet 6. cikke (1) bekezdésében foglalt feltételeknek megfelelően kell, hogy történjen.

2. cikk

Ez a határozat 2004. december 11-én lép hatályba.

3. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2004. december 3-án.

a Bizottság részéről

Markos KYPRIANOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 146., 2003.6.13., 1. o. A legutóbb az 1994/2004/EK tanácsi rendelettel (HL L 344., 2004.11.20., 17. o.) módosított rendelet.

1

---

| 8.12.2004 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 361/41 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2004

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 361/41

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2004. november 30.)

a tagállamok 2005-re benyújtott, egyes állatbetegségek felszámolását és megfigyelését, valamint az állatról emberre terjedő fertőzések megelőzését célzó programjainak jóváhagyásáról és a közösségi pénzügyi hozzájárulás mértékének meghatározásáról

(az értesítés a B(2004) 4600. számú dokumentummal történt)

(2004/840/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az állategészségügyi kiadásokról szóló, 1990. június 26-i 90/424/EGK tanácsi határozatra (1) és különösen annak 24. cikke (6) bekezdésére, valamint 29. és 32. cikkére,

mivel:

| (1) | A 90/424/EGK határozat rendelkezik az egyes állatbetegségek felszámolásához és megfigyeléséhez, valamint az állatról emberre terjedő fertőzések megelőzését célzó ellenőrzésekhez való közösségi pénzügyi hozzájárulás lehetőségéről. |
| --- | --- |

(1)

A 90/424/EGK határozat rendelkezik az egyes állatbetegségek felszámolásához és megfigyeléséhez, valamint az állatról emberre terjedő fertőzések megelőzését célzó ellenőrzésekhez való közösségi pénzügyi hozzájárulás lehetőségéről.

| (2) | A tagállamok programokat nyújtottak be a területüket érintő egyes állatbetegségek felszámolására és felülvizsgálatára, csakúgy mint az állatról emberre terjedő fertőzések megelőzésére. |
| --- | --- |

(2)

A tagállamok programokat nyújtottak be a területüket érintő egyes állatbetegségek felszámolására és felülvizsgálatára, csakúgy mint az állatról emberre terjedő fertőzések megelőzésére.

| (3) | Az érintett programok áttanulmányozása azt az eredményt hozta, hogy ezek megfelelnek a releváns közösségi állategészségügyi jogszabályoknak, és külünösen azoknak a kritériumoknak, amelyek az adott betegségek felszámolására vonatkoznak, összhangban az egyes állatbetegségek felszámolására és folyamatos felszámolására vonatkozó közösségi szempontok megállapításáról szóló, 1990. november 27-i 90/638/EGK tanácsi határozattal (2). |
| --- | --- |

(3)

Az érintett programok áttanulmányozása azt az eredményt hozta, hogy ezek megfelelnek a releváns közösségi állategészségügyi jogszabályoknak, és külünösen azoknak a kritériumoknak, amelyek az adott betegségek felszámolására vonatkoznak, összhangban az egyes állatbetegségek felszámolására és folyamatos felszámolására vonatkozó közösségi szempontok megállapításáról szóló, 1990. november 27-i 90/638/EGK tanácsi határozattal (2).

| (4) | Ezek a programok szerepelnek a 2005-ben közösségi pénzügyi hozzájárulásra feljogosító, az állatbetegségek felszámolását és felülvizsgálatát célzó programok, valamint az állatról emberre terjedő fertőzések megelőzésére irányuló ellenőrzésről szóló, 2004. október 14-i 2004/695/EK bizottsági határozat (3) által meghatározott programlistán. |
| --- | --- |

(4)

Ezek a programok szerepelnek a 2005-ben közösségi pénzügyi hozzájárulásra feljogosító, az állatbetegségek felszámolását és felülvizsgálatát célzó programok, valamint az állatról emberre terjedő fertőzések megelőzésére irányuló ellenőrzésről szóló, 2004. október 14-i 2004/695/EK bizottsági határozat (3) által meghatározott programlistán.

| (5) | Annak fényében, hogy mennyire fontosak ezek a programok a Közösségnek az állategészségügy és közegészségügy területére vonatkozó célkitűzései eléréséhez, célszerű annak meghatározása, hogy a közösségi pénzügyi hozzájárulás az e határozat rendelkezéseiben érintett tagállamok költségeinek 50 %-át teszi ki, de minden program esetében egy maximumérték megnevezésével. |
| --- | --- |

(5)

Annak fényében, hogy mennyire fontosak ezek a programok a Közösségnek az állategészségügy és közegészségügy területére vonatkozó célkitűzései eléréséhez, célszerű annak meghatározása, hogy a közösségi pénzügyi hozzájárulás az e határozat rendelkezéseiben érintett tagállamok költségeinek 50 %-át teszi ki, de minden program esetében egy maximumérték megnevezésével.

| (6) | A közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló, 1999. május 17-i 1258/1999/EK tanácsi rendelet (4) alapján az állatbetegségek felszámolását és megfigyelését célzó programokat az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalap (EMOGA) Garanciarészlegének kell finanszíroznia; a pénzügyi ellenőrzés célkitűzéseit illetően az 1258/1999/EK rendelet 8. és 9. cikke rendelkezik. |
| --- | --- |

(6)

A közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló, 1999. május 17-i 1258/1999/EK tanácsi rendelet (4) alapján az állatbetegségek felszámolását és megfigyelését célzó programokat az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalap (EMOGA) Garanciarészlegének kell finanszíroznia; a pénzügyi ellenőrzés célkitűzéseit illetően az 1258/1999/EK rendelet 8. és 9. cikke rendelkezik.

| (7) | A közösségi pénzügyi hozzájárulás odaítélésének a cselekvési terv hatékony végrehajtása a feltétele, valamint az, hogy az illetékes hatóságok az ezen határozatban előírt időhatárokon belül benyújtsák az összes szükséges információt. |
| --- | --- |

(7)

A közösségi pénzügyi hozzájárulás odaítélésének a cselekvési terv hatékony végrehajtása a feltétele, valamint az, hogy az illetékes hatóságok az ezen határozatban előírt időhatárokon belül benyújtsák az összes szükséges információt.

| (8) | Szükséges annak az árfolyamnak az egyértelmű megállapítása, amelyet a kifizetés iránti kérelmekben feltüntetett, az euró bevezetésével kapcsolatos agromonetáris intézkedések megállapításáról szóló, 1998. december 15-i 2799/98/EK tanácsi rendelet (5) 1. cikke d) pontjában meghatározott nemzeti pénznem átváltása során kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(8)

Szükséges annak az árfolyamnak az egyértelmű megállapítása, amelyet a kifizetés iránti kérelmekben feltüntetett, az euró bevezetésével kapcsolatos agromonetáris intézkedések megállapításáról szóló, 1998. december 15-i 2799/98/EK tanácsi rendelet (5) 1. cikke d) pontjában meghatározott nemzeti pénznem átváltása során kell alkalmazni.

| (9) | Az érintett programok egyikének jóváhagyása sem történhet az érintett betegségek tudományos alapú felszámolásának szabályairól szóló bizottsági határozat sérelmére. |
| --- | --- |

(9)

Az érintett programok egyikének jóváhagyása sem történhet az érintett betegségek tudományos alapú felszámolásának szabályairól szóló bizottsági határozat sérelmére.

| (10) | Az e határozatban előírt rendelkezések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(10)

Az e határozatban előírt rendelkezések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

I. FEJEZET

Veszettség

1. cikk

(1)   Az Ausztria által benyújtott, a veszettség felszámolására irányuló program ezennel jóváhagyásra kerül a 2005. január 1-jétől 2005. december 31-ig terjedő időszakra.

(2)   A közösségi pénzügyi hozzájárulás az (1) bekezdésben említett program Ausztria általi oltóanyag-, illetve takarmánybeszerzési és -forgalmazási költségének az 50 %-át teszi ki, de nem haladhatja meg a 180 000 EUR-t.

2. cikk

(1)   A Cseh Köztársaság által benyújtott, a veszettség felszámolására irányuló program ezennel jóváhagyásra kerül a 2005. január 1-jétől 2005. december 31-ig terjedő időszakra.

(2)   A közösségi pénzügyi hozzájárulás az (1) bekezdésben említett program Cseh Köztársaság általi oltóanyag-, illetve takarmánybeszerzési és -forgalmazási költségének az 50 %-át teszi ki, de nem haladhatja meg a 400 000 EUR-t.

3. cikk

(1)   A Németország által benyújtott, a veszettség felszámolására irányuló program ezennel jóváhagyásra kerül a 2005. január 1-jétől 2005. december 31-ig terjedő időszakra.

(2)   A közösségi pénzügyi hozzájárulás az (1) bekezdésben említett program Németország általi oltóanyag-, illetve takarmánybeszerzési és -forgalmazási költségének az 50 %-át teszi ki, de nem haladhatja meg a 400 000 EUR-t.

4. cikk

(1)   A Finnország által benyújtott, a veszettség felszámolására irányuló program ezennel jóváhagyásra kerül a 2005. január 1-jétől 2005. december 31-ig terjedő időszakra.

(2)   A közösségi pénzügyi hozzájárulás az (1) bekezdésben említett program Finnország általi oltóanyag-, illetve takarmánybeszerzési és -forgalmazási költségének az 50 %-át teszi ki, de nem haladhatja meg a 100 000 EUR-t.

5. cikk

(1)   A Litvánia által benyújtott, a veszettség felszámolására irányuló program ezennel jóváhagyásra kerül a 2005. január 1-jétől 2005. december 31-ig terjedő időszakra.

(2)   A közösségi pénzügyi hozzájárulás az (1) bekezdésben említett program Litvánia általi oltóanyag-, illetve takarmánybeszerzési és -forgalmazási költségének az 50 %-át teszi ki, de nem haladhatja meg a 900 000 EUR-t.

6. cikk

(1)   A Lengyelország által benyújtott, a veszettség felszámolására irányuló program ezennel jóváhagyásra kerül a 2005. január 1-jétől 2005. december 31-ig terjedő időszakra.

(2)   A közösségi pénzügyi hozzájárulás az (1) bekezdésben említett program Lengyelország általi oltóanyag-, illetve takarmánybeszerzési és -forgalmazási költségének az 50 %-át teszi ki, de nem haladhatja meg az 1 500 000 EUR-t.

7. cikk

(1)   A Szlovénia által benyújtott, a veszettség felszámolására irányuló program ezennel jóváhagyásra kerül a 2005. január 1-jétől 2005. december 31-ig terjedő időszakra.

(2)   A közösségi pénzügyi hozzájárulás az (1) bekezdésben említett program Szlovénia általi oltóanyag-, illetve takarmánybeszerzési és -forgalmazási költségének az 50 %-át teszi ki, de nem haladhatja meg a 200 000 EUR-t.

8. cikk

(1)   A Szlovákia által benyújtott, a veszettség felszámolására irányuló program ezennel jóváhagyásra kerül a 2005. január 1-jétől 2005. december 31-ig terjedő időszakra.

(2)   A közösségi pénzügyi hozzájárulás az (1) bekezdésben említett program Szlovákia általi oltóanyag-, illetve takarmánybeszerzési és -forgalmazási költségének az 50 %-át teszi ki, de nem haladhatja meg a 400 000 EUR-t.

II. FEJEZET

Szarvasmarha-brucellózis

9. cikk

(1)   A Ciprus által benyújtott, a szarvasmarha-brucellózis felszámolására irányuló program ezennel jóváhagyásra kerül a 2005. január 1-jétől 2005. december 31-ig terjedő időszakra.

(2)   A közösségi pénzügyi hozzájárulás az (1) bekezdésben említett program Ciprus általi végrehajtási költségének az 50 %-át teszi ki, de nem haladhatja meg a 100 000 EUR-t. A hozzájárulás célja:

| a) | a laboratóriumi vizsgálatok költségei; |
| --- | --- |

a)

a laboratóriumi vizsgálatok költségei;

| b) | a tulajdonosok számára nyújtott kompenzáció a program keretén belül levágott állatokért. |
| --- | --- |

b)

a tulajdonosok számára nyújtott kompenzáció a program keretén belül levágott állatokért.

10. cikk

(1)   A Görögország által benyújtott, a szarvasmarha-brucellózis felszámolására irányuló program ezennel jóváhagyásra kerül a 2005. január 1-jétől 2005. december 31-ig terjedő időszakra.

(2)   A közösségi pénzügyi hozzájárulás az (1) bekezdésben említett program Görögország általi végrehajtási költségének az 50 %-át teszi ki, de nem haladhatja meg a 100 000 EUR-t. A hozzájárulás célja:

| a) | oltóanyagok beszerzése; |
| --- | --- |

a)

oltóanyagok beszerzése;

| b) | a laboratóriumi vizsgálatok költségei; |
| --- | --- |

b)

a laboratóriumi vizsgálatok költségei;

| c) | a tulajdonosok számára nyújtott kompenzáció a program keretén belül levágott állatokért. |
| --- | --- |

c)

a tulajdonosok számára nyújtott kompenzáció a program keretén belül levágott állatokért.

11. cikk

(1)   A Spanyolország által benyújtott, a szarvasmarha-brucellózis felszámolására irányuló program ezennel jóváhagyásra kerül a 2005. január 1-jétől 2005. december 31-ig terjedő időszakra.

(2)   A közösségi pénzügyi hozzájárulás az (1) bekezdésben említett program Spanyolország általi végrehajtási költségének az 50 %-át teszi ki, de nem haladhatja meg az 5 000 000 EUR-t. A hozzájárulás célja:

| a) | oltóanyagok beszerzése; |
| --- | --- |

a)

oltóanyagok beszerzése;

| b) | a laboratóriumi vizsgálatok költségei; |
| --- | --- |

b)

a laboratóriumi vizsgálatok költségei;

| c) | a tulajdonosok számára nyújtott kompenzáció a program keretén belül levágott állatokért. |
| --- | --- |

c)

a tulajdonosok számára nyújtott kompenzáció a program keretén belül levágott állatokért.

12. cikk

(1)   Az Írország által benyújtott, a szarvasmarha-brucellózis felszámolására irányuló program ezennel jóváhagyásra kerül a 2005. január 1-jétől 2005. december 31-ig terjedő időszakra.

(2)   A közösségi pénzügyi hozzájárulás az (1) bekezdésben említett program Írország általi végrehajtási költségének az 50 %-át teszi ki, de nem haladhatja meg az 5 000 000 EUR-t. A hozzájárulás célja:

| a) | a laboratóriumi vizsgálatok költségei; |
| --- | --- |

a)

a laboratóriumi vizsgálatok költségei;

| b) | a tulajdonosok számára nyújtott kompenzáció a program keretén belül levágott állatokért. |
| --- | --- |

b)

a tulajdonosok számára nyújtott kompenzáció a program keretén belül levágott állatokért.

13. cikk

(1)   Az Olaszország által benyújtott, a szarvasmarha-brucellózis felszámolására irányuló program ezennel jóváhagyásra kerül a 2005. január 1-jétől 2005. december 31-ig terjedő időszakra.

(2)   A közösségi pénzügyi hozzájárulás az (1) bekezdésben említett program Olaszország általi végrehajtási költségének az 50 %-át teszi ki, de nem haladhatja meg a 3 000 000 EUR-t. A hozzájárulás célja:

| a) | oltóanyagok beszerzése; |
| --- | --- |

a)

oltóanyagok beszerzése;

| b) | a laboratóriumi vizsgálatok költségei; |
| --- | --- |

b)

a laboratóriumi vizsgálatok költségei;

| c) | a tulajdonosok számára nyújtott kompenzáció a program keretén belül levágott állatokért. |
| --- | --- |

c)

a tulajdonosok számára nyújtott kompenzáció a program keretén belül levágott állatokért.

14. cikk

(1)   A Lengyelország által benyújtott, a szarvasmarha-brucellózis felszámolására irányuló program ezennel jóváhagyásra kerül a 2005. január 1-jétől 2005. december 31-ig terjedő időszakra.

(2)   A közösségi pénzügyi hozzájárulás az (1) bekezdésben említett program Lengyelország általi végrehajtási költségének az 50 %-át teszi ki, de nem haladhatja meg a 800 000 EUR-t. A hozzájárulás célja:

| a) | a laboratóriumi vizsgálatok költségei; |
| --- | --- |

a)

a laboratóriumi vizsgálatok költségei;

| b) | a tulajdonosok számára nyújtott kompenzáció a program keretén belül levágott állatokért. |
| --- | --- |

b)

a tulajdonosok számára nyújtott kompenzáció a program keretén belül levágott állatokért.

15. cikk

(1)   A Portugália által benyújtott, a szarvasmarha-brucellózis felszámolására irányuló program ezennel jóváhagyásra kerül a 2005. január 1-jétől 2005. december 31-ig terjedő időszakra.

(2)   A közösségi pénzügyi hozzájárulás az (1) bekezdésben említett program Portugália általi végrehajtási költségének az 50 %-át teszi ki, de nem haladhatja meg a 1 800 000 EUR-t. A hozzájárulás célja:

| a) | oltóanyagok beszerzése; |
| --- | --- |

a)

oltóanyagok beszerzése;

| b) | a laboratóriumi vizsgálatok költségei; |
| --- | --- |

b)

a laboratóriumi vizsgálatok költségei;

| c) | a tulajdonosok számára nyújtott kompenzáció a program keretén belül levágott állatokért. |
| --- | --- |

c)

a tulajdonosok számára nyújtott kompenzáció a program keretén belül levágott állatokért.

16. cikk

(1)   Az Egyesült Királyság által benyújtott, a szarvasmarha-brucellózis felszámolására irányuló program ezennel jóváhagyásra kerül a 2005. január 1-jétől 2005. december 31-ig terjedő időszakra.

(2)   A közösségi pénzügyi hozzájárulás az (1) bekezdésben említett program az Egyesült Királyság általi végrehajtási költségének az 50 %-át teszi ki, de nem haladhatja meg az 5 000 000 EUR-t. A hozzájárulás célja:

| a) | a laboratóriumi vizsgálatok költségei; |
| --- | --- |

a)

a laboratóriumi vizsgálatok költségei;

| b) | a tulajdonosok számára nyújtott kompenzáció a program keretén belül levágott állatokért. |
| --- | --- |

b)

a tulajdonosok számára nyújtott kompenzáció a program keretén belül levágott állatokért.

III. FEJEZET

Szarvasmarha-tuberkulózis

17. cikk

(1)   A Ciprus által benyújtott, a szarvasmarha-tuberkulózis felszámolására irányuló program ezennel jóváhagyásra kerül a 2005. január 1-jétől 2005. december 31-ig terjedő időszakra.

(2)   A közösségi pénzügyi hozzájárulás az (1) bekezdésben említett program Ciprus általi végrehajtási költségének az 50 %-át teszi ki, de nem haladhatja meg az 5 000 EUR-t. A hozzájárulás célja:

| a) | a tuberkulinteszt költségei; |
| --- | --- |

a)

a tuberkulinteszt költségei;

| b) | a laboratóriumi vizsgálatok költségei; |
| --- | --- |

b)

a laboratóriumi vizsgálatok költségei;

| c) | a tulajdonosok számára nyújtott kompenzáció a program keretén belül levágott állatokért. |
| --- | --- |

c)

a tulajdonosok számára nyújtott kompenzáció a program keretén belül levágott állatokért.

18. cikk

(1)   A Görögország által benyújtott, a szarvasmarha-tuberkulózis felszámolására irányuló program ezennel jóváhagyásra kerül a 2005. január 1-jétől 2005. december 31-ig terjedő időszakra.

(2)   A közösségi pénzügyi hozzájárulás az (1) bekezdésben említett program Görögország általi végrehajtási költségének az 50 %-át teszi ki, de nem haladhatja meg a 100 000 EUR-t. A hozzájárulás célja:

| a) | a tuberkulinteszt költségei; |
| --- | --- |

a)

a tuberkulinteszt költségei;

| b) | a laboratóriumi vizsgálatok költségei; |
| --- | --- |

b)

a laboratóriumi vizsgálatok költségei;

| c) | a tulajdonosok számára nyújtott kompenzáció a program keretén belül levágott állatokért. |
| --- | --- |

c)

a tulajdonosok számára nyújtott kompenzáció a program keretén belül levágott állatokért.

19. cikk

(1)   A Spanyolország által benyújtott, a szarvasmarha-tuberkulózis felszámolására irányuló program ezennel jóváhagyásra kerül a 2005. január 1-jétől 2005. december 31-ig terjedő időszakra.

(2)   A közösségi pénzügyi hozzájárulás az (1) bekezdésben említett program Spanyolország általi végrehajtási költségének az 50 %-át teszi ki, de nem haladhatja meg a 4 000 000 EUR-t. A hozzájárulás célja:

| a) | a tuberkulinteszt költségei; |
| --- | --- |

a)

a tuberkulinteszt költségei;

| b) | a laboratóriumi vizsgálatok költségei; |
| --- | --- |

b)

a laboratóriumi vizsgálatok költségei;

| c) | a tulajdonosok számára nyújtott kompenzáció a program keretén belül levágott állatokért. |
| --- | --- |

c)

a tulajdonosok számára nyújtott kompenzáció a program keretén belül levágott állatokért.

20. cikk

(1)   Az Olaszország által benyújtott, a szarvasmarha-tuberkulózis felszámolására irányuló program ezennel jóváhagyásra kerül a 2005. január 1-jétől 2005. december 31-ig terjedő időszakra.

(2)   A közösségi pénzügyi hozzájárulás az (1) bekezdésben említett program Olaszország általi végrehajtási költségének az 50 %-át teszi ki, de nem haladhatja meg a 2 500 000 EUR-t. A hozzájárulás célja:

| a) | a tuberkulinteszt költségei; |
| --- | --- |

a)

a tuberkulinteszt költségei;

| b) | a laboratóriumi vizsgálatok költségei; |
| --- | --- |

b)

a laboratóriumi vizsgálatok költségei;

| c) | a tulajdonosok számára nyújtott kompenzáció a program keretén belül levágott állatokért. |
| --- | --- |

c)

a tulajdonosok számára nyújtott kompenzáció a program keretén belül levágott állatokért.

21. cikk

(1)   A Lengyelország által benyújtott, a szarvasmarha-tuberkulózis felszámolására irányuló program ezennel jóváhagyásra kerül a 2005. január 1-jétől 2005. december 31-ig terjedő időszakra.

(2)   A közösségi pénzügyi hozzájárulás az (1) bekezdésben említett program Lengyelország általi végrehajtási költségének az 50 %-át teszi ki, de nem haladhatja meg a 700 000 EUR-t. A hozzájárulás célja:

| a) | a tuberkulinteszt költségei; |
| --- | --- |

a)

a tuberkulinteszt költségei;

| b) | a laboratóriumi vizsgálatok költségei; |
| --- | --- |

b)

a laboratóriumi vizsgálatok költségei;

| c) | a tulajdonosok számára nyújtott kompenzáció a program keretén belül levágott állatokért. |
| --- | --- |

c)

a tulajdonosok számára nyújtott kompenzáció a program keretén belül levágott állatokért.

22. cikk

(1)   A Portugália által benyújtott, a szarvasmarha-tuberkulózis felszámolására irányuló program ezennel jóváhagyásra kerül a 2005. január 1-jétől 2005. december 31-ig terjedő időszakra.

(2)   A közösségi pénzügyi hozzájárulás az (1) bekezdésben említett program Portugália általi végrehajtási költségének az 50 %-át teszi ki, de nem haladhatja meg a 250 000 EUR-t. A hozzájárulás célja:

| a) | a tuberkulinteszt költségei; |
| --- | --- |

a)

a tuberkulinteszt költségei;

| b) | a laboratóriumi vizsgálatok költségei; |
| --- | --- |

b)

a laboratóriumi vizsgálatok költségei;

| c) | a tulajdonosok számára nyújtott kompenzáció a program keretén belül levágott állatokért. |
| --- | --- |

c)

a tulajdonosok számára nyújtott kompenzáció a program keretén belül levágott állatokért.

IV. FEJEZET

Marha-enzooticleucosis

23. cikk

(1)   Az Észtország által benyújtott, a marha-enzooticleucosis felszámolására irányuló program ezennel jóváhagyásra kerül a 2005. január 1-jétől 2005. december 31-ig terjedő időszakra.

(2)   A közösségi pénzügyi hozzájárulás az (1) bekezdésben említett program Észtország általi végrehajtási költségének az 50 %-át teszi ki, de nem haladhatja meg a 25 000 EUR-t. A hozzájárulás célja:

| a) | a laboratóriumi vizsgálatok költségei; |
| --- | --- |

a)

a laboratóriumi vizsgálatok költségei;

| b) | a tulajdonosok számára nyújtott kompenzáció a program keretén belül levágott állatokért. |
| --- | --- |

b)

a tulajdonosok számára nyújtott kompenzáció a program keretén belül levágott állatokért.

24. cikk

(1)   Az Olaszország által benyújtott, a marha-enzooticleucosis felszámolására irányuló program ezennel jóváhagyásra kerül a 2005. január 1-jétől 2005. december 31-ig terjedő időszakra.

(2)   A közösségi pénzügyi hozzájárulás az (1) bekezdésben említett program Olaszország általi végrehajtási költségének az 50 %-át teszi ki, de nem haladhatja meg a 250 000 EUR-t. A hozzájárulás célja:

| a) | a laboratóriumi vizsgálatok költségei; |
| --- | --- |

a)

a laboratóriumi vizsgálatok költségei;

| b) | a tulajdonosok számára nyújtott kompenzáció a program keretén belül levágott állatokért. |
| --- | --- |

b)

a tulajdonosok számára nyújtott kompenzáció a program keretén belül levágott állatokért.

25. cikk

(1)   A Litvánia által benyújtott, a marha-enzooticleucosis felszámolására irányuló program ezennel jóváhagyásra kerül a 2005. január 1-jétől 2005. december 31-ig terjedő időszakra.

(2)   A közösségi pénzügyi hozzájárulás az (1) bekezdésben említett program Litvánia általi végrehajtási költségének az 50 %-át teszi ki, de nem haladhatja meg a 200 000 EUR-t. A hozzájárulás célja:

| a) | a laboratóriumi vizsgálatok költségei; |
| --- | --- |

a)

a laboratóriumi vizsgálatok költségei;

| b) | a tulajdonosok számára nyújtott kompenzáció a program keretén belül levágott állatokért. |
| --- | --- |

b)

a tulajdonosok számára nyújtott kompenzáció a program keretén belül levágott állatokért.

26. cikk

(1)   A Lettország által benyújtott, a marha-enzooticleucosis felszámolására irányuló program ezennel jóváhagyásra kerül a 2005. január 1-jétől 2005. december 31-ig terjedő időszakra.

(2)   A közösségi pénzügyi hozzájárulás az (1) bekezdésben említett program Lettország általi végrehajtási költségének az 50 %-át teszi ki, de nem haladhatja meg a 100 000 EUR-t. A hozzájárulás célja:

| a) | a laboratóriumi vizsgálatok költségei; |
| --- | --- |

a)

a laboratóriumi vizsgálatok költségei;

| b) | a tulajdonosok számára nyújtott kompenzáció a program keretén belül levágott állatokért. |
| --- | --- |

b)

a tulajdonosok számára nyújtott kompenzáció a program keretén belül levágott állatokért.

27. cikk

(1)   A Portugália által benyújtott, a marha-enzooticleucosis felszámolására irányuló program ezennel jóváhagyásra kerül a 2005. január 1-jétől 2005. december 31-ig terjedő időszakra.

(2)   A közösségi pénzügyi hozzájárulás az (1) bekezdésben említett program Portugália általi végrehajtási költségének az 50 %-át teszi ki, de nem haladhatja meg a 200 000 EUR-t. A hozzájárulás célja:

| a) | a laboratóriumi vizsgálatok költségei; |
| --- | --- |

a)

a laboratóriumi vizsgálatok költségei;

| b) | a tulajdonosok számára nyújtott kompenzáció a program keretén belül levágott állatokért. |
| --- | --- |

b)

a tulajdonosok számára nyújtott kompenzáció a program keretén belül levágott állatokért.

V. FEJEZET

Juh- és kecskefélék brucellózisa

28. cikk

(1)   A Ciprus által benyújtott, a juh- és kecskefélék brucellózisa felszámolására irányuló program ezennel jóváhagyásra kerül a 2005. január 1-jétől 2005. december 31-ig terjedő időszakra.

(2)   A közösségi pénzügyi hozzájárulás az (1) bekezdésben említett program Ciprus általi végrehajtási költségének az 50 %-át teszi ki, de nem haladhatja meg a 175 000 EUR-t. A hozzájárulás célja:

| a) | a laboratóriumi vizsgálatok költségei; |
| --- | --- |

a)

a laboratóriumi vizsgálatok költségei;

| b) | a tulajdonosok számára nyújtott kompenzáció a program keretén belül levágott állatokért. |
| --- | --- |

b)

a tulajdonosok számára nyújtott kompenzáció a program keretén belül levágott állatokért.

29. cikk

(1)   A Görögország által benyújtott, a juh- és kecskefélék brucellózisa felszámolására irányuló program ezennel jóváhagyásra kerül a 2005. január 1-jétől 2005. december 31-ig terjedő időszakra.

(2)   A közösségi pénzügyi hozzájárulás az (1) bekezdésben említett program Görögország általi végrehajtási költségének az 50 %-át teszi ki, de nem haladhatja meg a 800 000 EUR-t. A hozzájárulás célja:

| a) | oltóanyagok beszerzése; |
| --- | --- |

a)

oltóanyagok beszerzése;

| b) | az érintett programhoz speciálisan toborzott szerződéses állatorvosok bére. |
| --- | --- |

b)

az érintett programhoz speciálisan toborzott szerződéses állatorvosok bére.

30. cikk

(1)   A Spanyolország által benyújtott, a juh- és kecskefélék brucellózisa felszámolására irányuló program ezennel jóváhagyásra kerül a 2005. január 1-jétől 2005. december 31-ig terjedő időszakra.

(2)   A közösségi pénzügyi hozzájárulás az (1) bekezdésben említett program Spanyolország általi végrehajtási költségének az 50 %-át teszi ki, de nem haladhatja meg a 6 500 000 EUR-t. A hozzájárulás célja:

| a) | oltóanyagok beszerzése; |
| --- | --- |

a)

oltóanyagok beszerzése;

| b) | a laboratóriumi vizsgálatok költségei; |
| --- | --- |

b)

a laboratóriumi vizsgálatok költségei;

| c) | a tulajdonosok számára nyújtott kompenzáció a program keretén belül levágott állatokért. |
| --- | --- |

c)

a tulajdonosok számára nyújtott kompenzáció a program keretén belül levágott állatokért.

31. cikk

(1)   A Franciaország által benyújtott, a juh- és kecskefélék brucellózisa felszámolására irányuló program ezennel jóváhagyásra kerül a 2005. január 1-jétől 2005. december 31-ig terjedő időszakra.

(2)   A közösségi pénzügyi hozzájárulás az (1) bekezdésben említett program Franciaország általi végrehajtási költségének az 50 %-át teszi ki, de nem haladhatja meg a 300 000 EUR-t. A hozzájárulás célja:

| a) | oltóanyagok beszerzése; |
| --- | --- |

a)

oltóanyagok beszerzése;

| b) | a laboratóriumi vizsgálatok költségei; |
| --- | --- |

b)

a laboratóriumi vizsgálatok költségei;

| c) | a tulajdonosok számára nyújtott kompenzáció a program keretén belül levágott állatokért. |
| --- | --- |

c)

a tulajdonosok számára nyújtott kompenzáció a program keretén belül levágott állatokért.

32. cikk

(1)   Az Olaszország által benyújtott, a juh- és kecskefélék brucellózisa felszámolására irányuló program ezennel jóváhagyásra kerül a 2005. január 1-jétől 2005. december 31-ig terjedő időszakra.

(2)   A közösségi pénzügyi hozzájárulás az (1) bekezdésben említett program Olaszország általi végrehajtási költségének az 50 %-át teszi ki, de nem haladhatja meg a 4 500 000 EUR-t. A hozzájárulás célja:

| a) | oltóanyagok beszerzése; |
| --- | --- |

a)

oltóanyagok beszerzése;

| b) | a laboratóriumi vizsgálatok költségei; |
| --- | --- |

b)

a laboratóriumi vizsgálatok költségei;

| c) | a tulajdonosok számára nyújtott kompenzáció a program keretén belül levágott állatokért. |
| --- | --- |

c)

a tulajdonosok számára nyújtott kompenzáció a program keretén belül levágott állatokért.

33. cikk

(1)   A Portugália által benyújtott, a juh- és kecskefélék brucellózisa felszámolására irányuló program ezennel jóváhagyásra kerül a 2005. január 1-jétől 2005. december 31-ig terjedő időszakra.

(2)   A közösségi pénzügyi hozzájárulás az (1) bekezdésben említett program Portugália általi végrehajtási költségének az 50 %-át teszi ki, de nem haladhatja meg az 1 700 000 EUR-t. A hozzájárulás célja:

| a) | oltóanyagok beszerzése; |
| --- | --- |

a)

oltóanyagok beszerzése;

| b) | a laboratóriumi vizsgálatok költségei; |
| --- | --- |

b)

a laboratóriumi vizsgálatok költségei;

| c) | a tulajdonosok számára nyújtott kompenzáció a program keretén belül levágott állatokért. |
| --- | --- |

c)

a tulajdonosok számára nyújtott kompenzáció a program keretén belül levágott állatokért.

VI. FEJEZET

Kéknyelv-betegség

34. cikk

(1)   A Spanyolország által benyújtott, a kéknyelv-betegség felszámolására és megfigyelésére irányuló program ezennel jóváhagyásra kerül a 2005. január 1-jétől 2005. december 31-ig terjedő időszakra.

(2)   A közösségi pénzügyi hozzájárulás az (1) bekezdésben említett program szerológiai és entomológiai vizsgálatai Spanyolország általi végrehajtási költségének és az ehhez szükséges felszerelés költségeinek az 50 %-át teszi ki, de nem haladhatja meg a 25 000 EUR-t.

35. cikk

(1)   A Franciaország által benyújtott, a kéknyelv-betegség felszámolására és megfigyelésére irányuló program ezennel jóváhagyásra kerül a 2005. január 1-jétől 2005. december 31-ig terjedő időszakra.

(2)   A közösségi pénzügyi hozzájárulás az (1) bekezdésben említett program szerológiai és entomológiai vizsgálatai Franciaország általi végrehajtási költségének és az ehhez szükséges felszerelés költségeinek az 50 %-át teszi ki, de nem haladhatja meg az 50 000 EUR-t.

36. cikk

(1)   Az Olaszország által benyújtott, a kéknyelv-betegség felszámolására és megfigyelésére irányuló program ezennel jóváhagyásra kerül a 2005. január 1-jétől 2005. december 31-ig terjedő időszakra.

(2)   A közösségi pénzügyi hozzájárulás az (1) bekezdésben említett program szerológiai és entomológiai vizsgálatai Olaszország általi végrehajtási költségének és az ehhez szükséges felszerelés költségeinek az 50 %-át teszi ki, de nem haladhatja meg a 400 000 EUR-t.

VII. FEJEZET

Tenyészbaromfi-szalmonella

37. cikk

(1)   Az Ausztria által benyújtott, a tenyészbaromfi-szalmonella megfékezésére irányuló program ezennel jóváhagyásra kerül a 2005. január 1-jétől 2005. december 31-ig terjedő időszakra.

(2)   A közösségi pénzügyi hozzájárulás az (1) bekezdésben említett program Ausztria általi végrehajtási költségének 50 %-át teszi ki, de nem haladhatja meg a 70 000 EUR-t. A Közösség a következőkhöz nyújt pénzügyi hozzájárulást:

| a) | vagy a tenyészbaromfi megsemmisítése, vagy az efféle tenyészbaromfi becsült értéke és az ilyen baromfiból nyert hőkezelt hús értékesítéséből származó jövedelem közötti különbség; |
| --- | --- |

a)

vagy a tenyészbaromfi megsemmisítése, vagy az efféle tenyészbaromfi becsült értéke és az ilyen baromfiból nyert hőkezelt hús értékesítéséből származó jövedelem közötti különbség;

| b) | keltetett tojások megsemmisítése; |
| --- | --- |

b)

keltetett tojások megsemmisítése;

| c) | vagy a nem kikeltetett keltetőtojások megsemmisítése, vagy az efféle nem kikeltetett keltetőtojások becsült értéke és az ilyen tojásokból nyert hőkezelt tojástermékek értékesítéséből származó jövedelem közötti különbség; |
| --- | --- |

c)

vagy a nem kikeltetett keltetőtojások megsemmisítése, vagy az efféle nem kikeltetett keltetőtojások becsült értéke és az ilyen tojásokból nyert hőkezelt tojástermékek értékesítéséből származó jövedelem közötti különbség;

| d) | oltóanyagok beszerzése, amennyiben azok használata nem akadályozza a program végrehajtását; |
| --- | --- |

d)

oltóanyagok beszerzése, amennyiben azok használata nem akadályozza a program végrehajtását;

| e) | a 92/117/EGK tanácsi irányelv (6) III. mellékletének I. részében előírt hivatalos mintavétel keretében végrehajtott bakteriológiai vizsgálatok költségei, amelyek vizsgálatonként 5 EUR összeghatárig a tagállam számára megtérítésre kerülnek. |
| --- | --- |

e)

a 92/117/EGK tanácsi irányelv (6) III. mellékletének I. részében előírt hivatalos mintavétel keretében végrehajtott bakteriológiai vizsgálatok költségei, amelyek vizsgálatonként 5 EUR összeghatárig a tagállam számára megtérítésre kerülnek.

38. cikk

(1)   A Belgium által benyújtott, a tenyészbaromfi-szalmonella megfékezésére irányuló program ezennel jóváhagyásra kerül a 2005. január 1-jétől 2005. december 31-ig terjedő időszakra.

(2)   A közösségi pénzügyi hozzájárulás az (1) bekezdésben említett program Belgium általi végrehajtási költségének 50 %-át teszi ki, de nem haladhatja meg a 400 000 EUR-t. A Közösség a következőkhöz nyújt pénzügyi hozzájárulást:

| a) | vagy a tenyészbaromfi megsemmisítése, vagy az efféle tenyészbaromfi becsült értéke és az ilyen baromfiból nyert hőkezelt hús értékesítéséből származó jövedelem közötti különbség; |
| --- | --- |

a)

vagy a tenyészbaromfi megsemmisítése, vagy az efféle tenyészbaromfi becsült értéke és az ilyen baromfiból nyert hőkezelt hús értékesítéséből származó jövedelem közötti különbség;

| b) | keltetett tojások megsemmisítése; |
| --- | --- |

b)

keltetett tojások megsemmisítése;

| c) | vagy a nem kikeltetett keltetőtojások megsemmisítése, vagy az efféle nem kikeltetett keltetőtojások becsült értéke és az ilyen tojásokból nyert hőkezelt tojástermékek értékesítéséből származó jövedelem közötti különbség; |
| --- | --- |

c)

vagy a nem kikeltetett keltetőtojások megsemmisítése, vagy az efféle nem kikeltetett keltetőtojások becsült értéke és az ilyen tojásokból nyert hőkezelt tojástermékek értékesítéséből származó jövedelem közötti különbség;

| d) | oltóanyagok beszerzése, amennyiben azok használata nem akadályozza a program végrehajtását; |
| --- | --- |

d)

oltóanyagok beszerzése, amennyiben azok használata nem akadályozza a program végrehajtását;

| e) | a 92/117/EGK irányelv III. melléklete I. részében előírt hivatalos mintavétel keretében végrehajtott bakteriológiai vizsgálatok költségei, amelyek vizsgálatonként 5 EUR összeghatárig a tagállam számára megtérítésre kerülnek. |
| --- | --- |

e)

a 92/117/EGK irányelv III. melléklete I. részében előírt hivatalos mintavétel keretében végrehajtott bakteriológiai vizsgálatok költségei, amelyek vizsgálatonként 5 EUR összeghatárig a tagállam számára megtérítésre kerülnek.

39. cikk

(1)   A Dánia által benyújtott, a tenyészbaromfi-szalmonella megfékezésére irányuló program ezennel jóváhagyásra kerül a 2005. január 1-jétől 2005. december 31-ig terjedő időszakra.

(2)   A közösségi pénzügyi hozzájárulás az (1) bekezdésben említett program Dánia általi végrehajtási költségének 50 %-át teszi ki, de nem haladhatja meg a 110 000 EUR-t. A Közösség a következőkhöz nyújt pénzügyi hozzájárulást:

| a) | vagy a tenyészbaromfi megsemmisítése, vagy az efféle tenyészbaromfi becsült értéke és az ilyen baromfiból nyert hőkezelt hús értékesítéséből származó jövedelem közötti különbség; |
| --- | --- |

a)

vagy a tenyészbaromfi megsemmisítése, vagy az efféle tenyészbaromfi becsült értéke és az ilyen baromfiból nyert hőkezelt hús értékesítéséből származó jövedelem közötti különbség;

| b) | keltetett tojások megsemmisítése; |
| --- | --- |

b)

keltetett tojások megsemmisítése;

| c) | vagy a nem kikeltetett keltetőtojások megsemmisítése, vagy az efféle nem kikeltetett keltetőtojások becsült értéke és az ilyen tojásokból nyert hőkezelt tojástermékek értékesítéséből származó jövedelem közötti különbség; |
| --- | --- |

c)

vagy a nem kikeltetett keltetőtojások megsemmisítése, vagy az efféle nem kikeltetett keltetőtojások becsült értéke és az ilyen tojásokból nyert hőkezelt tojástermékek értékesítéséből származó jövedelem közötti különbség;

| d) | oltóanyagok beszerzése, amennyiben azok használata nem akadályozza a program végrehajtását; |
| --- | --- |

d)

oltóanyagok beszerzése, amennyiben azok használata nem akadályozza a program végrehajtását;

| e) | a 92/117/EGK irányelv III. melléklete I. részében előírt hivatalos mintavétel keretében végrehajtott bakteriológiai vizsgálatok költségei, amelyek vizsgálatonként 5 EUR összeghatárig a tagállam számára megtérítésre kerülnek. |
| --- | --- |

e)

a 92/117/EGK irányelv III. melléklete I. részében előírt hivatalos mintavétel keretében végrehajtott bakteriológiai vizsgálatok költségei, amelyek vizsgálatonként 5 EUR összeghatárig a tagállam számára megtérítésre kerülnek.

40. cikk

(1)   A Franciaország által benyújtott, a tenyészbaromfi-szalmonella megfékezésére irányuló program ezennel jóváhagyásra kerül a 2005. január 1-jétől 2005. december 31-ig terjedő időszakra.

(2)   A közösségi pénzügyi hozzájárulás az (1) bekezdésben említett program Franciaország általi végrehajtási költségének 50 %-át teszi ki, de nem haladhatja meg a 600 000 EUR-t. A Közösség a következőkhöz nyújt pénzügyi hozzájárulást:

| a) | vagy a tenyészbaromfi megsemmisítése, vagy az efféle tenyészbaromfi becsült értéke és az ilyen baromfiból nyert hőkezelt hús értékesítéséből származó jövedelem közötti különbség; |
| --- | --- |

a)

vagy a tenyészbaromfi megsemmisítése, vagy az efféle tenyészbaromfi becsült értéke és az ilyen baromfiból nyert hőkezelt hús értékesítéséből származó jövedelem közötti különbség;

| b) | keltetett tojások megsemmisítése; |
| --- | --- |

b)

keltetett tojások megsemmisítése;

| c) | vagy a nem kikeltetett keltetőtojások megsemmisítése, vagy az efféle nem kikeltetett keltetőtojások becsült értéke és az ilyen tojásokból nyert hőkezelt tojástermékek értékesítéséből származó jövedelem közötti különbség; |
| --- | --- |

c)

vagy a nem kikeltetett keltetőtojások megsemmisítése, vagy az efféle nem kikeltetett keltetőtojások becsült értéke és az ilyen tojásokból nyert hőkezelt tojástermékek értékesítéséből származó jövedelem közötti különbség;

| d) | oltóanyagok beszerzése, amennyiben azok használata nem akadályozza a program végrehajtását; |
| --- | --- |

d)

oltóanyagok beszerzése, amennyiben azok használata nem akadályozza a program végrehajtását;

| e) | a 92/117/EGK irányelv III. melléklete I. részében előírt hivatalos mintavétel keretében végrehajtott bakteriológiai vizsgálatok költségei, amelyek vizsgálatonként 5 EUR összeghatárig a tagállam számára megtérítésre kerülnek. |
| --- | --- |

e)

a 92/117/EGK irányelv III. melléklete I. részében előírt hivatalos mintavétel keretében végrehajtott bakteriológiai vizsgálatok költségei, amelyek vizsgálatonként 5 EUR összeghatárig a tagállam számára megtérítésre kerülnek.

41. cikk

(1)   Az Írország által benyújtott, a tenyészbaromfi-szalmonella megfékezésére irányuló program ezennel jóváhagyásra kerül a 2005. január 1-jétől 2005. december 31-ig terjedő időszakra.

(2)   A közösségi pénzügyi hozzájárulás az (1) bekezdésben említett program Írország általi végrehajtási költségének 50 %-át teszi ki, de nem haladhatja meg az 50 000 EUR-t. A Közösség a következőkhöz nyújt pénzügyi hozzájárulást:

| a) | vagy a tenyészbaromfi megsemmisítése, vagy az efféle tenyészbaromfi becsült értéke és az ilyen baromfiból nyert hőkezelt hús értékesítéséből származó jövedelem közötti különbség; |
| --- | --- |

a)

vagy a tenyészbaromfi megsemmisítése, vagy az efféle tenyészbaromfi becsült értéke és az ilyen baromfiból nyert hőkezelt hús értékesítéséből származó jövedelem közötti különbség;

| b) | keltetett tojások megsemmisítése; |
| --- | --- |

b)

keltetett tojások megsemmisítése;

| c) | vagy a nem kikeltetett keltetőtojások megsemmisítése, vagy az efféle nem kikeltetett keltetőtojások becsült értéke és az ilyen tojásokból nyert hőkezelt tojástermékek értékesítéséből származó jövedelem közötti különbség; |
| --- | --- |

c)

vagy a nem kikeltetett keltetőtojások megsemmisítése, vagy az efféle nem kikeltetett keltetőtojások becsült értéke és az ilyen tojásokból nyert hőkezelt tojástermékek értékesítéséből származó jövedelem közötti különbség;

| d) | oltóanyagok beszerzése, amennyiben azok használata nem akadályozza a program végrehajtását; |
| --- | --- |

d)

oltóanyagok beszerzése, amennyiben azok használata nem akadályozza a program végrehajtását;

| e) | a 92/117/EGK irányelv III. melléklete I. részében előírt hivatalos mintavétel keretében végrehajtott bakteriológiai vizsgálatok költségei, amelyek vizsgálatonként 5 EUR összeghatárig a tagállam számára megtérítésre kerülnek. |
| --- | --- |

e)

a 92/117/EGK irányelv III. melléklete I. részében előírt hivatalos mintavétel keretében végrehajtott bakteriológiai vizsgálatok költségei, amelyek vizsgálatonként 5 EUR összeghatárig a tagállam számára megtérítésre kerülnek.

42. cikk

(1)   Az Olaszország által benyújtott, a tenyészbaromfi-szalmonella megfékezésére irányuló program ezennel jóváhagyásra kerül a 2005. január 1-jétől 2005. december 31-ig terjedő időszakra.

(2)   A közösségi pénzügyi hozzájárulás az (1) bekezdésben említett program Olaszország általi végrehajtási költségének 50 %-át teszi ki, de nem haladhatja meg a 600 000 EUR-t. A Közösség a következőkhöz nyújt pénzügyi hozzájárulást:

| a) | vagy a tenyészbaromfi megsemmisítése, vagy az efféle tenyészbaromfi becsült értéke és az ilyen baromfiból nyert hőkezelt hús értékesítéséből származó jövedelem közötti különbség; |
| --- | --- |

a)

vagy a tenyészbaromfi megsemmisítése, vagy az efféle tenyészbaromfi becsült értéke és az ilyen baromfiból nyert hőkezelt hús értékesítéséből származó jövedelem közötti különbség;

| b) | keltetett tojások megsemmisítése; |
| --- | --- |

b)

keltetett tojások megsemmisítése;

| c) | vagy a nem kikeltetett keltetőtojások megsemmisítése, vagy az efféle nem kikeltetett keltetőtojások becsült értéke és az ilyen tojásokból nyert hőkezelt tojástermékek értékesítéséből származó jövedelem közötti különbség; |
| --- | --- |

c)

vagy a nem kikeltetett keltetőtojások megsemmisítése, vagy az efféle nem kikeltetett keltetőtojások becsült értéke és az ilyen tojásokból nyert hőkezelt tojástermékek értékesítéséből származó jövedelem közötti különbség;

| d) | oltóanyagok beszerzése, amennyiben azok használata nem akadályozza a program végrehajtását; |
| --- | --- |

d)

oltóanyagok beszerzése, amennyiben azok használata nem akadályozza a program végrehajtását;

| e) | a 92/117/EGK irányelv III. melléklete I. részében előírt hivatalos mintavétel keretében végrehajtott bakteriológiai vizsgálatok költségei, amelyek vizsgálatonként 5 EUR összeghatárig a tagállam számára megtérítésre kerülnek. |
| --- | --- |

e)

a 92/117/EGK irányelv III. melléklete I. részében előírt hivatalos mintavétel keretében végrehajtott bakteriológiai vizsgálatok költségei, amelyek vizsgálatonként 5 EUR összeghatárig a tagállam számára megtérítésre kerülnek.

43. cikk

(1)   A Hollandia által benyújtott, a tenyészbaromfi-szalmonella megfékezésére irányuló program ezennel jóváhagyásra kerül a 2005. január 1-jétől 2005. december 31-ig terjedő időszakra.

(2)   A közösségi pénzügyi hozzájárulás az (1) bekezdésben említett program Hollandia általi végrehajtási költségének 50 %-át teszi ki, de nem haladhatja meg a 350 000 EUR-t. A Közösség a következőkhöz nyújt pénzügyi hozzájárulást:

| a) | vagy a tenyészbaromfi megsemmisítése, vagy az efféle tenyészbaromfi becsült értéke és az ilyen baromfiból nyert hőkezelt hús értékesítéséből származó jövedelem közötti különbség; |
| --- | --- |

a)

vagy a tenyészbaromfi megsemmisítése, vagy az efféle tenyészbaromfi becsült értéke és az ilyen baromfiból nyert hőkezelt hús értékesítéséből származó jövedelem közötti különbség;

| b) | keltetett tojások megsemmisítése; |
| --- | --- |

b)

keltetett tojások megsemmisítése;

| c) | vagy a nem kikeltetett keltetőtojások megsemmisítése, vagy az efféle nem kikeltetett keltetőtojások becsült értéke és az ilyen tojásokból nyert hőkezelt tojástermékek értékesítéséből származó jövedelem közötti különbség; |
| --- | --- |

c)

vagy a nem kikeltetett keltetőtojások megsemmisítése, vagy az efféle nem kikeltetett keltetőtojások becsült értéke és az ilyen tojásokból nyert hőkezelt tojástermékek értékesítéséből származó jövedelem közötti különbség;

| d) | oltóanyagok beszerzése, amennyiben azok használata nem akadályozza a program végrehajtását; |
| --- | --- |

d)

oltóanyagok beszerzése, amennyiben azok használata nem akadályozza a program végrehajtását;

| e) | a 92/117/EGK irányelv III. melléklete I. részében előírt hivatalos mintavétel keretében végrehajtott bakteriológiai vizsgálatok költségei, amelyek vizsgálatonként 5 EUR összeghatárig a tagállam számára megtérítésre kerülnek. |
| --- | --- |

e)

a 92/117/EGK irányelv III. melléklete I. részében előírt hivatalos mintavétel keretében végrehajtott bakteriológiai vizsgálatok költségei, amelyek vizsgálatonként 5 EUR összeghatárig a tagállam számára megtérítésre kerülnek.

44. cikk

(1)   A Szlovákia által benyújtott, a tenyészbaromfi-szalmonella megfékezésére irányuló program ezennel jóváhagyásra kerül a 2005. január 1-jétől 2005. december 31-ig terjedő időszakra.

(2)   A közösségi pénzügyi hozzájárulás az (1) bekezdésben említett program Szlovákia általi végrehajtási költségének 50 %-át teszi ki, de nem haladhatja meg a 100 000 EUR-t. A Közösség a következőkhöz nyújt pénzügyi hozzájárulást:

| a) | vagy a tenyészbaromfi megsemmisítése, vagy az efféle tenyészbaromfi becsült értéke és az ilyen baromfiból nyert hőkezelt hús értékesítéséből származó jövedelem közötti különbség; |
| --- | --- |

a)

vagy a tenyészbaromfi megsemmisítése, vagy az efféle tenyészbaromfi becsült értéke és az ilyen baromfiból nyert hőkezelt hús értékesítéséből származó jövedelem közötti különbség;

| b) | keltetett tojások megsemmisítése; |
| --- | --- |

b)

keltetett tojások megsemmisítése;

| c) | vagy a nem kikeltetett keltetőtojások megsemmisítése, vagy az efféle nem kikeltetett keltetőtojások becsült értéke és az ilyen tojásokból nyert hőkezelt tojástermékek értékesítéséből származó jövedelem közötti különbség; |
| --- | --- |

c)

vagy a nem kikeltetett keltetőtojások megsemmisítése, vagy az efféle nem kikeltetett keltetőtojások becsült értéke és az ilyen tojásokból nyert hőkezelt tojástermékek értékesítéséből származó jövedelem közötti különbség;

| d) | oltóanyagok beszerzése, amennyiben azok használata nem akadályozza a program végrehajtását; |
| --- | --- |

d)

oltóanyagok beszerzése, amennyiben azok használata nem akadályozza a program végrehajtását;

| e) | a 92/117/EGK irányelv III. melléklete I. részében előírt hivatalos mintavétel keretében végrehajtott bakteriológiai vizsgálatok költségei, amelyek vizsgálatonként 5 EUR összeghatárig a tagállam számára megtérítésre kerülnek. |
| --- | --- |

e)

a 92/117/EGK irányelv III. melléklete I. részében előírt hivatalos mintavétel keretében végrehajtott bakteriológiai vizsgálatok költségei, amelyek vizsgálatonként 5 EUR összeghatárig a tagállam számára megtérítésre kerülnek.

VIII. FEJEZET

Sertések enterovírusos hólyagbetegsége

45. cikk

(1)   Az Olaszország által benyújtott, a sertések enterovírusos hólyagbetegsége felszámolására és felülvizsgálatára irányuló program ezennel jóváhagyásra kerül a 2005. január 1-jétől 2005. december 31-ig terjedő időszakra.

(2)   A közösségi pénzügyi hozzájárulás az (1) bekezdésben említett program virológiai és szerológiai laboratóriumi vizsgálatai Olaszország általi végrehajtási költségének, valamint a program során levágott állatok tulajdonosai számára nyújtott kompenzációnak az 50 %-át teszi ki, de nem haladhatja meg a 200 000 EUR-t.

IX. FEJEZET

Klasszikus sertéspestis

46. cikk

(1)   A Belgium által benyújtott, a klasszikus sertéspestis felszámolására és felülvizsgálatára irányuló program ezennel jóváhagyásra kerül a 2005. január 1-jétől 2005. december 31-ig terjedő időszakra.

(2)   A közösségi pénzügyi hozzájárulás az (1) bekezdésben említett program házisertéseken és vaddisznókon elvégzett virológiai és szerológiai laboratóriumi vizsgálatai Belgium általi végrehajtási költségének az 50 %-át teszi ki, de nem haladhatja meg a 15 000 EUR-t.

47. cikk

(1)   A Cseh Köztársaság által benyújtott, a klasszikus sertéspestis felszámolására és felülvizsgálatára irányuló program ezennel jóváhagyásra kerül a 2005. január 1-jétől 2005. december 31-ig terjedő időszakra.

(2)   A közösségi pénzügyi hozzájárulás az (1) bekezdésben említett program házisertéseken és vaddisznókon elvégzett virológiai és szerológiai laboratóriumi vizsgálatai a Cseh Köztársaság általi végrehajtási költségének az 50 %-át teszi ki, de nem haladhatja meg a 100 000 EUR-t.

48. cikk

(1)   A Németország által benyújtott, a klasszikus sertéspestis felszámolására és felülvizsgálatára irányuló program ezennel jóváhagyásra kerül a 2005. január 1-jétől 2005. december 31-ig terjedő időszakra.

(2)   A közösségi pénzügyi hozzájárulás az (1) bekezdésben említett program házisertéseken és vaddisznókon elvégzett virológiai és szerológiai laboratóriumi vizsgálatai Németország általi végrehajtási költségének az 50 %-át teszi ki, de nem haladhatja meg a 800 000 EUR-t.

49. cikk

(1)   A Franciaország által benyújtott, a klasszikus sertéspestis felszámolására és felülvizsgálatára irányuló program ezennel jóváhagyásra kerül a 2005. január 1-jétől 2005. december 31-ig terjedő időszakra.

(2)   A közösségi pénzügyi hozzájárulás az (1) bekezdésben említett program házisertéseken és vaddisznókon elvégzett virológiai és szerológiai laboratóriumi vizsgálatai Franciaország általi végrehajtási költségének az 50 %-át teszi ki, de nem haladhatja meg a 150 000 EUR-t.

50. cikk

(1)   A Luxemburg által benyújtott, a klasszikus sertéspestis felszámolására és felülvizsgálatára irányuló program ezennel jóváhagyásra kerül a 2005. január 1-jétől 2005. december 31-ig terjedő időszakra.

(2)   A közösségi pénzügyi hozzájárulás az (1) bekezdésben említett program házisertéseken és vaddisznókon elvégzett virológiai és szerológiai laboratóriumi vizsgálatai Luxemburg általi végrehajtási költségének az 50 %-át teszi ki, de nem haladhatja meg a 100 000 EUR-t.

51. cikk

(1)   A Szlovénia által benyújtott, a klasszikus sertéspestis felszámolására és felülvizsgálatára irányuló program ezennel jóváhagyásra kerül a 2005. január 1-jétől 2005. december 31-ig terjedő időszakra.

(2)   A közösségi pénzügyi hozzájárulás az (1) bekezdésben említett program házisertéseken és vaddisznókon elvégzett virológiai és szerológiai laboratóriumi vizsgálatai Szlovénia általi végrehajtási költségének az 50 %-át teszi ki, de nem haladhatja meg a 10 000 EUR-t.

52. cikk

(1)   A Szlovákia által benyújtott, a klasszikus sertéspestis felszámolására és felülvizsgálatára irányuló program ezennel jóváhagyásra kerül a 2005. január 1-jétől 2005. december 31-ig terjedő időszakra.

(2)   A közösségi pénzügyi hozzájárulás az (1) bekezdésben említett program Szlovákia általi végrehajtási költségének az 50 %-át teszi ki, de nem haladhatja meg a 200 000 EUR-t, és a következőkre használható fel:

| a) | oltóanyagok beszerzése és elosztása; |
| --- | --- |

a)

oltóanyagok beszerzése és elosztása;

| b) | házisertések és vaddisznók virológiai és szerológiai vizsgálatainak a költsége. |
| --- | --- |

b)

házisertések és vaddisznók virológiai és szerológiai vizsgálatainak a költsége.

X. FEJEZET

Aujeszky-féle betegség

53. cikk

(1)   A Belgium által benyújtott, az Aujeszky-féle betegség (álveszettség) felszámolására irányuló program ezennel jóváhagyásra kerül a 2005. január 1-jétől 2005. december 31-ig terjedő időszakra.

(2)   A közösségi pénzügyi hozzájárulás az (1) bekezdésben említett program laboratóriumi vizsgálatai Belgium általi végrehajtási költségének az 50 %-át teszi ki, de nem haladhatja meg a 300 000 EUR-t.

54. cikk

(1)   A Spanyolország által benyújtott, az Aujeszky-féle betegség (álveszettség) felszámolására irányuló program ezennel jóváhagyásra kerül a 2005. január 1-jétől 2005. december 31-ig terjedő időszakra.

(2)   A közösségi pénzügyi hozzájárulás az (1) bekezdésben említett program laboratóriumi vizsgálatai Spanyolország általi végrehajtási költségének az 50 %-át teszi ki, de nem haladhatja meg a 250 000 EUR-t.

55. cikk

(1)   A Magyarország által benyújtott, az Aujeszky-féle betegség (álveszettség) felszámolására irányuló program ezennel jóváhagyásra kerül a 2005. január 1-jétől 2005. december 31-ig terjedő időszakra.

(2)   A közösségi pénzügyi hozzájárulás az (1) bekezdésben említett program laboratóriumi vizsgálatai Magyarország általi végrehajtási költségének az 50 %-át teszi ki, de nem haladhatja meg az 50 000 EUR-t.

56. cikk

(1)   Az Írország által benyújtott, az Aujeszky-féle betegség (álveszettség) felszámolására irányuló program ezennel jóváhagyásra kerül a 2005. január 1-jétől 2005. december 31-ig terjedő időszakra.

(2)   A közösségi pénzügyi hozzájárulás az (1) bekezdésben említett program laboratóriumi vizsgálatai Írország általi végrehajtási költségének az 50 %-át teszi ki, de nem haladhatja meg az 50 000 EUR-t.

57. cikk

(1)   A Portugália által benyújtott, az Aujeszky-féle betegség (álveszettség) felszámolására irányuló program ezennel jóváhagyásra kerül a 2005. január 1-jétől 2005. december 31-ig terjedő időszakra.

(2)   A közösségi pénzügyi hozzájárulás az (1) bekezdésben említett program laboratóriumi vizsgálatai Portugália általi végrehajtási költségének az 50 %-át teszi ki, de nem haladhatja meg a 25 000 EUR-t.

58. cikk

(1)   A Szlovákia által benyújtott, az Aujeszky-féle betegség (álveszettség) felszámolására irányuló program ezennel jóváhagyásra kerül a 2005. január 1-jétől 2005. december 31-ig terjedő időszakra.

(2)   A közösségi pénzügyi hozzájárulás az (1) bekezdésben említett program laboratóriumi vizsgálatai Szlovákia általi végrehajtási költségének az 50 %-át teszi ki, de nem haladhatja meg a 25 000 EUR-t.

XI. FEJEZET

Heartwater (szívburok-vizenyő), babesiosis és anaplasmosis

59. cikk

(1)   A Franciaország által benyújtott, a heartwater (szívburok-vizenyő), a babesiosis és az anaplasmosis Guadeloupe-on való felszámolására irányuló program ezennel jóváhagyásra kerül a 2005. január 1-jétől 2005. december 31-ig terjedő időszakra.

(2)   A Franciaország által benyújtott, a heartwater (szívburok-vizenyő), a babesiosis és az anaplasmosis Martinique-on való felszámolására irányuló program ezennel jóváhagyásra kerül a 2005. január 1-jétől 2005. december 31-ig terjedő időszakra.

(3)   A Franciaország által benyújtott, a heartwater (szívburok-vizenyő), a babesiosis és az anaplasmosis Réunion-on való felszámolására irányuló program ezennel jóváhagyásra kerül a 2005. január 1-jétől 2005. december 31-ig terjedő időszakra.

(4)   A közösségi pénzügyi hozzájárulás az (1), (2) és (3) bekezdésben említett programok Franciaország általi végrehajtási költségének az 50 %-át teszi ki, de nem haladhatja meg a 150 000 EUR-t.

XII. FEJEZET

Általános és záró rendelkezések

60. cikk

(1)   A 9–33. cikkben említett programok esetében az állatok levágásáért nyújtott kompenzáció mértékét a (2) és (3) bekezdés előírásai alapján kell korlátozni.

(2)   A tagállamoknak nyújtandó átlagos költségtérítést az egy-egy tagállamban levágott állatok száma alapján kell kiszámítani, és:

| a) | a szarvasmarhafélék esetében maximum 300 EUR lehet példányonként; |
| --- | --- |

a)

a szarvasmarhafélék esetében maximum 300 EUR lehet példányonként;

| b) | a birka- vagy kecskefélék esetében maximum 35 EUR lehet példányonként. |
| --- | --- |

b)

a birka- vagy kecskefélék esetében maximum 35 EUR lehet példányonként.

(3)   A tagállamok számára költségtérítésként maximálisan nyújtható összeg egy példány vonatkozásában nem haladhatja meg az 1 000 EUR-t a szarvasmarhafélék esetében, illetve a 100 EUR-t a birka- vagy kecskefélék esetében.

61. cikk

(1)   A tagállamok számára a 9–33. és az 53–58. cikkben említett programok költségtérítésére maximálisan nyújtható összeg:

| a) | bengal rose orvosi festékes teszt |
| --- | --- |

a)

bengal rose orvosi festékes teszt

0,3 EUR tesztenként;

| b) | komplementkötési próba: |
| --- | --- |

b)

komplementkötési próba:

0,6 EUR próbánként;

| c) | ELISA-teszt: |
| --- | --- |

c)

ELISA-teszt:

1 EUR tesztenként;

| d) | agargél-immundiffúziós teszt: |
| --- | --- |

d)

agargél-immundiffúziós teszt:

0,8 EUR tesztenként;

| f) | tuberkulinteszt: |
| --- | --- |

f)

tuberkulinteszt:

0,8 EUR tesztenként;

| g) | gamma-interferon-teszt: |
| --- | --- |

g)

gamma-interferon-teszt:

3 EUR tesztenként;

| h) | vakcinadózis: |
| --- | --- |

h)

vakcinadózis:

0,1 EUR dózisonként.

62. cikk

Az „n” hónapban a nemzeti pénznemben benyújtott kifizetési kérelem esetében vagy az „n+1” hónap tizedik napján érvényes árfolyamot kell figyelembe venni, vagy az első olyan megelőző napot, amely tekintetében átváltási arány kerül meghatározásra.

63. cikk

(1)   A Közösség részéről az 1–59. cikkben említett programokra irányuló pénzügyi hozzájárulás odaítélésének a feltétele az, hogy a programok végrehajtása összhangban legyen a közösségi jog releváns rendelkezéseivel, beleértve a versenyjogi szabályokat és a közszerződések odaítélésének szabályait; ezenkívül az a)–f) pontban előírt feltételektől is függ:

| a) | a törvényeknek, rendeleteknek és közigazgatási rendelkezéseknek 2005. január 1-jéig való hatályba léptetése a program végrehajtásában érintett tagállamok által; |
| --- | --- |

a)

a törvényeknek, rendeleteknek és közigazgatási rendelkezéseknek 2005. január 1-jéig való hatályba léptetése a program végrehajtásában érintett tagállamok által;

| b) | a 90/424/EGK határozat 24. cikke (7) bekezdésével összhangban a program előzetes technikai és pénzügyi értékelésének a benyújtása legkésőbb 2005. június 1-jéig; |
| --- | --- |

b)

a 90/424/EGK határozat 24. cikke (7) bekezdésével összhangban a program előzetes technikai és pénzügyi értékelésének a benyújtása legkésőbb 2005. június 1-jéig;

| c) | a program első hat hónapját átfedő időközi beszámoló benyújtása legkésőbb négy héttel az után a végrehajtási időszak után, amelyre a beszámoló vonatkozik; |
| --- | --- |

c)

a program első hat hónapját átfedő időközi beszámoló benyújtása legkésőbb négy héttel az után a végrehajtási időszak után, amelyre a beszámoló vonatkozik;

| d) | a program technikai végrehajtásáról szóló záróbeszámoló, valamint a kifizetett költségekről szóló bizonylatok és a 2005. január 1. és 2005. december 31. közötti időszakban elért eredményeket tükröző bizonyítékok legkésőbb 2006. június 1-jéig való benyújtása; |
| --- | --- |

d)

a program technikai végrehajtásáról szóló záróbeszámoló, valamint a kifizetett költségekről szóló bizonylatok és a 2005. január 1. és 2005. december 31. közötti időszakban elért eredményeket tükröző bizonyítékok legkésőbb 2006. június 1-jéig való benyújtása;

| e) | a program hatékony végrehajtása; |
| --- | --- |

e)

a program hatékony végrehajtása;

| f) | ezekhez az intézkedésekhez nincs és nem is lesz folyamatban más közösségi hozzájárulásra irányuló kérelem. |
| --- | --- |

f)

ezekhez az intézkedésekhez nincs és nem is lesz folyamatban más közösségi hozzájárulásra irányuló kérelem.

(2)   Amennyiben a tagállam nem teljesíti a fenti szabályokat, a Bizottság a jogsértés természetét és súlyosságát, valamint a Közösség által elszenvedett pénzügyi veszteséget figyelembe véve csökkenti a közösségi hozzájárulást.

64. cikk

Ezt a határozatot 2005. január 1-jétől kell alkalmazni.

65. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2004. november 30-án.

a Bizottság részéről

Markos KYPRIANOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 224., 1990.8.18., 19. o. A legutóbb a 806/2003/EK rendelettel (HL L 122., 2003.5.16., 1. o.) módosított határozat.

1

(2)  HL L 347., 1990.12.12., 27. o. A 92/65/EGK irányelvvel (HL L 268., 1992.9.14., 54. o.) módosított határozat.

2

(3)  HL L 316., 2004.10.15., 87. o.

3

(4)  HL L 160., 1999.6.26., 103. o.

4

(5)  HL L 349., 1998.12.24., 1. o.

5

(6)  HL L 62., 1993.3.15., 38. o. A legutóbb a 806/2003/EK rendelettel módosított irányelv.

6

---

Helyesbítések

| 8.12.2004 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 361/54 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2004

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 361/54

---

Helyesbítés az állati eredetű élelmiszerekben található állatgyógyászati készítmények maximális maradékanyag-határértékeinek megállapítására szolgáló közösségi eljárás kialakításáról szóló 2377/90/EGK tanácsi rendelet I. mellékletének módosításáról szóló, 2004. szeptember 20-i 1646/2004/EK bizottsági rendelethez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 296., 2004. szeptember 21.
  )

A mellékletben, a 8. oldalon:

a következő szövegrész:

| „2.1.4. | Fenolszármazékok beleértve a szalicilanidokat” |
| --- | --- |

„2.1.4.

Fenolszármazékok beleértve a szalicilanidokat”

helyesen:

| „2.1.1. | Szalicilanidok”. |
| --- | --- |

„2.1.1.

Szalicilanidok”.

---