# Úřední věstník L 267/14.

| | ISSN 1725-5074 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 267 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 4714. srpna 2004 |

ISSN 1725-5074

Úřední věstník

Evropské unie

L 267

České vydání

Právní předpisy

Svazek 4714. srpna 2004

---

| Obsah | | I   Akty, jejichž zveřejnění je povinné | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 1446/2004 ze dne 13. srpna 2004 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny | 1 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 1447/2004 ze dne 13. srpna 2004 o zavádění prozatímních ochranných opatření proti dovozu lososa chovaného pro hospodářské účely | 3 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 1448/2004 ze dne 13. srpna 2004 upravující nařízení (ES) č. 2771/1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1255/1999, pokud jde o intervenční opatření na trhu s máslem a smetanou | 30 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 1449/2004 ze dne 13. srpna 2004, kterým se mění nařízení (EHS) č. 1609/88, kterým se stanoví termín pro uskladnění másla prodávaného na základě nařízení (EHS) č. 3143/85 a (ES) č. 2571/97 | 31 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 1450/2004 ze dne 13. srpna 2004, kterým se provádí rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1608/2003/ES o tvorbě a rozvoji statistiky Společenství v oblasti inovací (
  1
  ) | 32 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 1451/2004 ze dne 13. srpna 2004, kterým se stanoví dovozní clo v odvětví obilovin použitelné od 16. srpna 2004 | 36 |

Obsah

I   Akty, jejichž zveřejnění je povinné

Strana

Nařízení Komise (ES) č. 1446/2004 ze dne 13. srpna 2004 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

1

*

Nařízení Komise (ES) č. 1447/2004 ze dne 13. srpna 2004 o zavádění prozatímních ochranných opatření proti dovozu lososa chovaného pro hospodářské účely

3

*

Nařízení Komise (ES) č. 1448/2004 ze dne 13. srpna 2004 upravující nařízení (ES) č. 2771/1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1255/1999, pokud jde o intervenční opatření na trhu s máslem a smetanou

30

*

Nařízení Komise (ES) č. 1449/2004 ze dne 13. srpna 2004, kterým se mění nařízení (EHS) č. 1609/88, kterým se stanoví termín pro uskladnění másla prodávaného na základě nařízení (EHS) č. 3143/85 a (ES) č. 2571/97

31

*

Nařízení Komise (ES) č. 1450/2004 ze dne 13. srpna 2004, kterým se provádí rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1608/2003/ES o tvorbě a rozvoji statistiky Společenství v oblasti inovací (
  1
  )

1

32

Nařízení Komise (ES) č. 1451/2004 ze dne 13. srpna 2004, kterým se stanoví dovozní clo v odvětví obilovin použitelné od 16. srpna 2004

36

| | | II   Akty, jejichž zveřejnění není povinné |
| --- | --- | --- |
| | | Rada |
| | * | 2004/597/ES:Rozhodnutí Rady ze dne 19. července 2004, kterým se schvaluje přistoupení Evropského společenství k Mezinárodní úmluvě o ochraně rostlin, revidované a schválené rezolucí 12/97 z 29. zasedání Konference Organizace spojených národů pro výživu a zemědělství (FAO) v listopadu 1997 | 39 |
| | | Komise |
| | * | 2004/598/ES:Rozhodnutí Komise ze dne 13. srpna 2004 o finančním příspěvku Společenství na eradikaci klasického moru prasat v Lucembursku v roce 2003
  (oznámeno pod číslem K(2004) 3084) | 54 |

II   Akty, jejichž zveřejnění není povinné

Rada

*

2004/597/ES:Rozhodnutí Rady ze dne 19. července 2004, kterým se schvaluje přistoupení Evropského společenství k Mezinárodní úmluvě o ochraně rostlin, revidované a schválené rezolucí 12/97 z 29. zasedání Konference Organizace spojených národů pro výživu a zemědělství (FAO) v listopadu 1997

39

Komise

*

2004/598/ES:Rozhodnutí Komise ze dne 13. srpna 2004 o finančním příspěvku Společenství na eradikaci klasického moru prasat v Lucembursku v roce 2003
  (oznámeno pod číslem K(2004) 3084)

(oznámeno pod číslem K(2004) 3084)

54

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

I Akty, jejichž zveřejnění je povinné

| 14.8.2004 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 267/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2004

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 267/1

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1446/2004

ze dne 13. srpna 2004

o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 3223/94 ze dne 21. prosince 1994 o prováděcích pravidlech k dovoznímu režimu pro ovoce a zeleninu (1), a zejména na čl. 4 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze.

| (2) | Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení, |
| --- | --- |

(2)

Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Standardní dovozní hodnoty uvedené v článku 4 nařízení (ES) č. 3223/94 se stanoví v souladu s přílohou.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 14. srpna 2004.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 13. srpna 2004.

Za Komisi

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

generální ředitel pro zemědělství

---

(1)  Úř. věst. L 337, 24.12.1994, s. 66. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1947/2002 (Úř. věst. L 299, 1.11.2002, s. 17).

1

---

PŘÍLOHA

nařízení Komise ze dne 13. srpna 2004 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kódy třetích zemí (1) | Standardní dovozní hodnota |
| 0707 00 05 | 052 | 92,6 |
| 999 | 92,6 |
| 0709 90 70 | 052 | 78,8 |
| 999 | 78,8 |
| 0805 50 10 | 382 | 55,0 |
| 388 | 51,3 |
| 508 | 46,6 |
| 524 | 62,3 |
| 528 | 60,2 |
| 999 | 55,1 |
| 0806 10 10 | 052 | 95,4 |
| 204 | 87,5 |
| 220 | 100,7 |
| 400 | 179,8 |
| 624 | 139,6 |
| 628 | 137,6 |
| 999 | 123,4 |
| 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 | 388 | 76,7 |
| 400 | 104,4 |
| 404 | 117,3 |
| 508 | 69,7 |
| 512 | 88,3 |
| 528 | 108,5 |
| 720 | 46,7 |
| 800 | 167,5 |
| 804 | 77,2 |
| 999 | 95,1 |
| 0808 20 50 | 052 | 141,8 |
| 388 | 95,3 |
| 528 | 87,0 |
| 999 | 108,0 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | 052 | 150,2 |
| 999 | 150,2 |
| 0809 40 05 | 052 | 101,8 |
| 066 | 32,0 |
| 093 | 41,6 |
| 094 | 33,4 |
| 400 | 240,6 |
| 624 | 135,6 |
| 999 | 97,5 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kódy třetích zemí (1)

Standardní dovozní hodnota

0707 00 05

052

92,6

999

92,6

0709 90 70

052

78,8

999

78,8

0805 50 10

382

55,0

388

51,3

508

46,6

524

62,3

528

60,2

999

55,1

0806 10 10

052

95,4

204

87,5

220

100,7

400

179,8

624

139,6

628

137,6

999

123,4

0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90

388

76,7

400

104,4

404

117,3

508

69,7

512

88,3

528

108,5

720

46,7

800

167,5

804

77,2

999

95,1

0808 20 50

052

141,8

388

95,3

528

87,0

999

108,0

0809 30 10, 0809 30 90

052

150,2

999

150,2

0809 40 05

052

101,8

066

32,0

093

41,6

094

33,4

400

240,6

624

135,6

999

97,5

---

(1)  Klasifikace zemí stanovená nařízením Komise (ES) č. 2081/2003 (Úř. věst. L 313, 28.11.2003, s. 11). Kód „999“ znamená „jiná země původu“.

---

| 14.8.2004 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 267/3 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2004

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 267/3

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1447/2004

ze dne 13. srpna 2004

o zavádění prozatímních ochranných opatření proti dovozu lososa chovaného pro hospodářské účely

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 3285/94 ze dne 22. prosince 1994 o společných pravidlech pro dovoz (1) a o zrušení nařízení (ES) č. 518/94, naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 2474/2000 (2), a zejména články 6 a 8 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 519/94 ze dne 7. března 1994 o společných pravidlech pro dovoz z určitých třetích zemí (3) a o zrušení nařízení (EHS) č. 1765/82, (EHS) č. 1766/82 a (EHS) č. 3420/83, naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 427/2003 (4), a zejména články 5 a 6 uvedeného nařízení,

po konzultaci s poradním výborem, zřízeným nařízením (ES) č. 3285/94 a podle článku 4 nařízení (ES) č. 519/94,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

| (1) | Dne 6. února 2004 informovaly Irsko a Spojené království Komisi, že trendy dovozu lososa obecného chovaného pro hospodářské účely zřejmě vyžadují zavedení ochranných opatření podle nařízení (ES) č. 3285/94 a č. 519/94, a předložily informace, které obsahují uvedené důkazy na základě článku 10 nařízení (ES) č. 3285/94 a článku 8 nařízení (ES) č. 519/94, a požádaly Komisi o zavedení ochranných opatření podle těchto předpisů. |
| --- | --- |

(1)

Dne 6. února 2004 informovaly Irsko a Spojené království Komisi, že trendy dovozu lososa obecného chovaného pro hospodářské účely zřejmě vyžadují zavedení ochranných opatření podle nařízení (ES) č. 3285/94 a č. 519/94, a předložily informace, které obsahují uvedené důkazy na základě článku 10 nařízení (ES) č. 3285/94 a článku 8 nařízení (ES) č. 519/94, a požádaly Komisi o zavedení ochranných opatření podle těchto předpisů.

| (2) | Irsko a Spojené království předložily důkazy o tom, že dovoz lososa obecného chovaného pro hospodářské účely do Evropského společenství prudce roste z hlediska absolutního objemu i ve vztahu k vlastní produkci a spotřebě Společenství. |
| --- | --- |

(2)

Irsko a Spojené království předložily důkazy o tom, že dovoz lososa obecného chovaného pro hospodářské účely do Evropského společenství prudce roste z hlediska absolutního objemu i ve vztahu k vlastní produkci a spotřebě Společenství.

| (3) | Irsko a Spojené království tvrdí, že zvýšení objemu dovozů lososa obecného chovaného pro hospodářské účely má kromě dalších následků negativní dopad na ceny obdobných a přímo konkurenčních produktů Společenství a na tržní podíl producentů Společenství, což vede k jejich újmě. |
| --- | --- |

(3)

Irsko a Spojené království tvrdí, že zvýšení objemu dovozů lososa obecného chovaného pro hospodářské účely má kromě dalších následků negativní dopad na ceny obdobných a přímo konkurenčních produktů Společenství a na tržní podíl producentů Společenství, což vede k jejich újmě.

| (4) | Irsko a Spojené království dále tvrdí, že podle informací od producentů Společenství by jakákoliv prodleva při zavádění ochranných opatření Evropským společenstvím způsobila újmu, která by se těžko napravovala, a že tato opatření by tedy měla být zavedena co nejdříve. |
| --- | --- |

(4)

Irsko a Spojené království dále tvrdí, že podle informací od producentů Společenství by jakákoliv prodleva při zavádění ochranných opatření Evropským společenstvím způsobila újmu, která by se těžko napravovala, a že tato opatření by tedy měla být zavedena co nejdříve.

| (5) | Komise informovovala všechny členské státy o dané situaci a projednala s nimi dovozní podmínky, dovozní trendy a důkazy o závažné újmě, ale také různé aspekty hospodářské a obchodní situace týkající se dotyčného produktu Společenství. |
| --- | --- |

(5)

Komise informovovala všechny členské státy o dané situaci a projednala s nimi dovozní podmínky, dovozní trendy a důkazy o závažné újmě, ale také různé aspekty hospodářské a obchodní situace týkající se dotyčného produktu Společenství.

| (6) | Dne 6. března zahájila Komise šetření ohledně závažné újmy či její hrozby pro producenty obdobných či přímo konkurenčních produktů s dováženým produktem ve Společenství, přičemž dovážený produkt byl definován jako losos chovaný pro hospodářské účely, čerstvý, chlazený, zmrazený nebo jako filé („dotyčný produkt“) (5), jak je vysvětleno níže. |
| --- | --- |

(6)

Dne 6. března zahájila Komise šetření ohledně závažné újmy či její hrozby pro producenty obdobných či přímo konkurenčních produktů s dováženým produktem ve Společenství, přičemž dovážený produkt byl definován jako losos chovaný pro hospodářské účely, čerstvý, chlazený, zmrazený nebo jako filé („dotyčný produkt“) (5), jak je vysvětleno níže.

| (7) | Komise oficiálně informovala o šetření vyvážející producenty a vývozce a jejich sdružení, kterých se dle znalostí Komise šetření týkalo, zástupce vývozních zemí a producenty Společenství. Komise poslala dotazníky všem dotčeným stranám, sdružením zastupujícím chovatele lososa ve Společenství a stranám, které se přihlásily v termínu stanoveném v oznámení o zahájení šetření. Podle článku 5 nařízení Rady (ES) č. 519/94 a článku 6 nařízení Rady (ES) č. 3285/94 dala Komise přímo dotčeným stranám možnost předložit své písemné stanovisko a požádat o slyšení. |
| --- | --- |

(7)

Komise oficiálně informovala o šetření vyvážející producenty a vývozce a jejich sdružení, kterých se dle znalostí Komise šetření týkalo, zástupce vývozních zemí a producenty Společenství. Komise poslala dotazníky všem dotčeným stranám, sdružením zastupujícím chovatele lososa ve Společenství a stranám, které se přihlásily v termínu stanoveném v oznámení o zahájení šetření. Podle článku 5 nařízení Rady (ES) č. 519/94 a článku 6 nařízení Rady (ES) č. 3285/94 dala Komise přímo dotčeným stranám možnost předložit své písemné stanovisko a požádat o slyšení.

| (8) | Některé vlády, vyvážející producenti a jejich sdružení, producenti Společenství, dodavatelé, zpracovatelé a dovozci a jejich sdružení předložili písemná stanoviska. Ústní a písemná stanoviska předložená dotčenými stranami byla zvážena a při stanovení prozatímních závěrů vzata v úvahu. Veškeré informace, které byly považovány pro účely prozatímních závěrů za nezbytné, byly vyhledány a ověřeny. Byly provedeny kontrolní návštěvy v sídlech osmi producentů Společenství. |
| --- | --- |

(8)

Některé vlády, vyvážející producenti a jejich sdružení, producenti Společenství, dodavatelé, zpracovatelé a dovozci a jejich sdružení předložili písemná stanoviska. Ústní a písemná stanoviska předložená dotčenými stranami byla zvážena a při stanovení prozatímních závěrů vzata v úvahu. Veškeré informace, které byly považovány pro účely prozatímních závěrů za nezbytné, byly vyhledány a ověřeny. Byly provedeny kontrolní návštěvy v sídlech osmi producentů Společenství.

| (9) | Všechny strany byly informované o základních skutečnostech a důvodech, na základě kterých byl stanoven záměr zavést dočasná ochranná opatření, a o formě navrhovaných dočasných opatření. Byla jim dána možnost vznést připomínky, které byly vzaty v úvahu, a pokud připomínky byly uznány jako přiměřené, byly vzaty v úvahu při předběžných zjištěních. |
| --- | --- |

(9)

Všechny strany byly informované o základních skutečnostech a důvodech, na základě kterých byl stanoven záměr zavést dočasná ochranná opatření, a o formě navrhovaných dočasných opatření. Byla jim dána možnost vznést připomínky, které byly vzaty v úvahu, a pokud připomínky byly uznány jako přiměřené, byly vzaty v úvahu při předběžných zjištěních.

2.   SEZNAM SPOLUPRACUJÍCÍCH STRAN

3.   DOTYČNÝ PRODUKT

| (10) | Produkt, v souvislosti s nímž byla Komise informována, že dovozní trendy zřejmě vyžadují ochranná opatření, je losos obecný chovaný pro hospodářské účely, čerstvý, chlazený, zmrazený nebo jako filé. |
| --- | --- |

(10)

Produkt, v souvislosti s nímž byla Komise informována, že dovozní trendy zřejmě vyžadují ochranná opatření, je losos obecný chovaný pro hospodářské účely, čerstvý, chlazený, zmrazený nebo jako filé.

| (11) | Má se za to, že v případě omezení dotyčného produktu na lososa obecného chovaného pro hospodářské účely by byla definice dotyčného produktu příliš úzká. S ohledem na fyzické charakteristiky různých druhů lososa (velikost, tvar, chuť atd.), výrobní proces a nahraditelnost všech druhů lososa chovaného pro hospodářské účely z hlediska spotřebitele se považují všechny druhy lososa chovaného pro hospodářské účely za jeden produkt. Podobně mají všechny způsoby zpracování, ve kterých je losos chovaný pro hospodářské účely prodáván (celá vykuchaná ryba, celá vykuchaná ryba bez hlavy, filé), stejné koncové použití a mohou být snadno nahrazeny. |
| --- | --- |

(11)

Má se za to, že v případě omezení dotyčného produktu na lososa obecného chovaného pro hospodářské účely by byla definice dotyčného produktu příliš úzká. S ohledem na fyzické charakteristiky různých druhů lososa (velikost, tvar, chuť atd.), výrobní proces a nahraditelnost všech druhů lososa chovaného pro hospodářské účely z hlediska spotřebitele se považují všechny druhy lososa chovaného pro hospodářské účely za jeden produkt. Podobně mají všechny způsoby zpracování, ve kterých je losos chovaný pro hospodářské účely prodáván (celá vykuchaná ryba, celá vykuchaná ryba bez hlavy, filé), stejné koncové použití a mohou být snadno nahrazeny.

| (12) | Jedna dotčená strana tvrdila, že zmrazený losos je produkt odlišný od čerstvého lososa a neměl by být považován za součást dotyčného produktu. Tato strana prohlásila, že zmrazený losos je upřednostňován zpracovateli, zatímco spotřebitelé upřednostňují čerstvého lososa. Bylo zjištěno, že toto tvrzení je neopodstatněné. Zpracovatelé používají čerstvého i zmrazeného lososa chovaného pro hospodářské účely a zjištěné rozdíly byly minimální. Kromě toho mají oba způsoby zpracování stejné koncové použití. Toto tvrzení tedy muselo být zamítnuto. |
| --- | --- |

(12)

Jedna dotčená strana tvrdila, že zmrazený losos je produkt odlišný od čerstvého lososa a neměl by být považován za součást dotyčného produktu. Tato strana prohlásila, že zmrazený losos je upřednostňován zpracovateli, zatímco spotřebitelé upřednostňují čerstvého lososa. Bylo zjištěno, že toto tvrzení je neopodstatněné. Zpracovatelé používají čerstvého i zmrazeného lososa chovaného pro hospodářské účely a zjištěné rozdíly byly minimální. Kromě toho mají oba způsoby zpracování stejné koncové použití. Toto tvrzení tedy muselo být zamítnuto.

| (13) | Má se tedy za to, že losos chovaný pro hospodářské účely (ne volně žijící), čerstvý, chlazený, zmrazený nebo jako filé, v různých uvedených způsobech zpracování, představuje jeden produkt. V současnosti je klasifikován jako položka kombinované nomenklatury pod kódy KN ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 10 13 a ex 0304 20 13. |
| --- | --- |

(13)

Má se tedy za to, že losos chovaný pro hospodářské účely (ne volně žijící), čerstvý, chlazený, zmrazený nebo jako filé, v různých uvedených způsobech zpracování, představuje jeden produkt. V současnosti je klasifikován jako položka kombinované nomenklatury pod kódy KN ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 10 13 a ex 0304 20 13.

4.   OBDOBNÉ A PŘÍMO KONKURENČNÍ PRODUKTY

| (14) | Bylo provedeno předběžné šetření za účelem určení, zda je produkt vyráběný producenty Společenství (dále jen „obdobný produkt“) obdobný či přímo konkurenční vzhledem k dováženému dotyčnému produktu. |
| --- | --- |

(14)

Bylo provedeno předběžné šetření za účelem určení, zda je produkt vyráběný producenty Společenství (dále jen „obdobný produkt“) obdobný či přímo konkurenční vzhledem k dováženému dotyčnému produktu.

| (15) | Pro stanovení předběžného závěru byla vzata v úvahu především následující předběžná zjištění. |
| --- | --- |

(15)

Pro stanovení předběžného závěru byla vzata v úvahu především následující předběžná zjištění.

| (16) | a) | Dovážený produkt a produkt Společenství mají pro celní účely stejnou mezinárodní klasifikaci s šestimístným číselným kódem dle harmonizovaného systému popisu a číselného označování zboží. Kromě toho mají stejné či podobné fyzické znaky, například chuť, velikost, tvar a strukturu. Domácí produkt je často prodáván jako produkt nejvyšší jakosti a na maloobchodní úrovni má často vyšší cenu. „Obdobnost“ však nevyžaduje, aby byly produkty zcela identické, a menší kvalitativní rozdílnosti nijak neovlivní všeobecně zjištěnou obdobnost mezi dováženými a domácími produkty. |
| --- | --- | --- |

(16)

a)

Dovážený produkt a produkt Společenství mají pro celní účely stejnou mezinárodní klasifikaci s šestimístným číselným kódem dle harmonizovaného systému popisu a číselného označování zboží. Kromě toho mají stejné či podobné fyzické znaky, například chuť, velikost, tvar a strukturu. Domácí produkt je často prodáván jako produkt nejvyšší jakosti a na maloobchodní úrovni má často vyšší cenu. „Obdobnost“ však nevyžaduje, aby byly produkty zcela identické, a menší kvalitativní rozdílnosti nijak neovlivní všeobecně zjištěnou obdobnost mezi dováženými a domácími produkty.

| b) | Dovážený produkt a produkt Společenství jsou prodávány prostřednictvím podobných či stejných prodejních kanálů a informace o cenách jsou pro kupující lehce dostupné, takže dotyčný produkt a produkt producentů Společenství spolu soutěží především v oblasti ceny. |
| --- | --- |

b)

Dovážený produkt a produkt Společenství jsou prodávány prostřednictvím podobných či stejných prodejních kanálů a informace o cenách jsou pro kupující lehce dostupné, takže dotyčný produkt a produkt producentů Společenství spolu soutěží především v oblasti ceny.

| c) | Dovážený produkt a produkt Společenství mají stejné či podobné koncové použití, a představují tedy snadno zaměnitelné alternativní produkty nebo substituty. |
| --- | --- |

c)

Dovážený produkt a produkt Společenství mají stejné či podobné koncové použití, a představují tedy snadno zaměnitelné alternativní produkty nebo substituty.

| d) | Dovážený produkt a produkt Společenství jsou vnímány spotřebiteli jako alternativy pro uspokojení konkrétní potřeby nebo poptávky, a z tohoto pohledu tedy byly rozdílnosti uvedené některými vývozci a dovozci nevýznamné. |
| --- | --- |

d)

Dovážený produkt a produkt Společenství jsou vnímány spotřebiteli jako alternativy pro uspokojení konkrétní potřeby nebo poptávky, a z tohoto pohledu tedy byly rozdílnosti uvedené některými vývozci a dovozci nevýznamné.

| (17) | Byl tedy učiněn předběžný závěr, že dovážený produkt a produkt Společenství představují „obdobné či přímo konkurenční produkty“. |
| --- | --- |

(17)

Byl tedy učiněn předběžný závěr, že dovážený produkt a produkt Společenství představují „obdobné či přímo konkurenční produkty“.

5.   DOVOZY

5.1.   Zvýšení dovozů

5.1.1.   Úvod

| (18) | Bylo provedeno předběžné šetření, které vycházelo z údajů za období 2002 až 2003, zaměřené na dovozy za poslední období, pro které jsou k dispozici konkrétní údaje, aby bylo možné určit, zda je dotyčný produkt dovážen do Společenství v natolik zvýšeném množství, a to obsolutním i relativním s ohledem na celkovou vlastní produkci Společenství, a/nebo za takových podmínek, aby to přivodilo nebo mohlo potenciálně přivodit producentům Společenství závažnou újmu. Jedna dotčená strana tvrdila, že nárůst dovozu byl způsobený skutečností, že do údajů o dovoze byl zahrnutý dovoz volně žijících lososů. Údaje Eurostatu nerozlišují volně žijící a chované lososy. Avšak dostupné informace (statistiky USA a Kanady o exportu) uvádějí, že dovoz volně žijících lososů do Společenství je malý a v každém případě poklesl v období 2000 až 2003. Jedna dotčená strana také tvrdila, že rok 2000 je nevhodným výchozím základem, a uváděla, že ceny lososů byly v tomto roce nezvykle vysoké. Analýza se však zaměřuje na klíčový vývoj v posledním období a změna výchozího základu na rok 1999 nebo 2001 by nezměnila závěr této analýzy. |
| --- | --- |

(18)

Bylo provedeno předběžné šetření, které vycházelo z údajů za období 2002 až 2003, zaměřené na dovozy za poslední období, pro které jsou k dispozici konkrétní údaje, aby bylo možné určit, zda je dotyčný produkt dovážen do Společenství v natolik zvýšeném množství, a to obsolutním i relativním s ohledem na celkovou vlastní produkci Společenství, a/nebo za takových podmínek, aby to přivodilo nebo mohlo potenciálně přivodit producentům Společenství závažnou újmu. Jedna dotčená strana tvrdila, že nárůst dovozu byl způsobený skutečností, že do údajů o dovoze byl zahrnutý dovoz volně žijících lososů. Údaje Eurostatu nerozlišují volně žijící a chované lososy. Avšak dostupné informace (statistiky USA a Kanady o exportu) uvádějí, že dovoz volně žijících lososů do Společenství je malý a v každém případě poklesl v období 2000 až 2003. Jedna dotčená strana také tvrdila, že rok 2000 je nevhodným výchozím základem, a uváděla, že ceny lososů byly v tomto roce nezvykle vysoké. Analýza se však zaměřuje na klíčový vývoj v posledním období a změna výchozího základu na rok 1999 nebo 2001 by nezměnila závěr této analýzy.

| (19) | Níže uvedená prozatímní zjištění tedy vycházejí z údajů z let 2000 až 2003. |
| --- | --- |

(19)

Níže uvedená prozatímní zjištění tedy vycházejí z údajů z let 2000 až 2003.

5.1.2.   Objem dovozů

| (20) | Dovozy vzrostly z 372 789 tun v roce 2000 na 455 948 tun v roce 2003, což představuje 22 % nárůst. V letech 2002 a 2003 stouply dovozy o 15 %. |
| --- | --- |

(20)

Dovozy vzrostly z 372 789 tun v roce 2000 na 455 948 tun v roce 2003, což představuje 22 % nárůst. V letech 2002 a 2003 stouply dovozy o 15 %.

| (21) | S ohledem na vlastní produkci Společenství klesly dovozy z 254 % v roce 2000 na 235 % v roce 2001, avšak následně znovu vzrostly na 252 % v roce 2003. |
| --- | --- |

(21)

S ohledem na vlastní produkci Společenství klesly dovozy z 254 % v roce 2000 na 235 % v roce 2001, avšak následně znovu vzrostly na 252 % v roce 2003.

| (22) | Čtvrtletní údaje za roky 2002 a 2003 dokládají, že v roce 2003 byly čtvrtletní dovozy vyšší než za stejné čtvrtletí roku 2002 a že k nejvyššímu nárůstu (o 20,8 %) došlo ve druhém pololetí roku 2003.

  Zdroj: Eurostat | 1. čtvrtletí 2002 | 2. čtvrtletí 2002 | 3. čtvrtletí 2002 | 4. čtvrtletí 2002 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem (t) | 86 753 | 96 988 | 93 375 | 119 657 |

(22)

Čtvrtletní údaje za roky 2002 a 2003 dokládají, že v roce 2003 byly čtvrtletní dovozy vyšší než za stejné čtvrtletí roku 2002 a že k nejvyššímu nárůstu (o 20,8 %) došlo ve druhém pololetí roku 2003.

Zdroj: Eurostat

1. čtvrtletí 2002

2. čtvrtletí 2002

3. čtvrtletí 2002

4. čtvrtletí 2002

Objem (t)

86 753

96 988

93 375

119 657

| | 1. čtvrtletí 2003 | 2. čtvrtletí 2003 | 3. čtvrtletí 2003 | 4. čtvrtletí 2003 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem (t) | 92 667 | 108 655 | 112 862 | 141 763 |
| Meziroční nárůst | 6,8 % | 12,0 % | 20,8 % | 18,5 % |

1. čtvrtletí 2003

2. čtvrtletí 2003

3. čtvrtletí 2003

4. čtvrtletí 2003

Objem (t)

92 667

108 655

112 862

141 763

Meziroční nárůst

6,8 %

12,0 %

20,8 %

18,5 %

5.1.3.   Závěr

| (23) | Na základě údajů o dovozech za období od roku 2000 do roku 2003 byl učiněn předběžný závěr, že v poslední době došlo k náhlému, prudkému a výraznému zvýšení dovozů z hlediska absolutního objemu i vzhledem k vlastní produkci Společenství. |
| --- | --- |

(23)

Na základě údajů o dovozech za období od roku 2000 do roku 2003 byl učiněn předběžný závěr, že v poslední době došlo k náhlému, prudkému a výraznému zvýšení dovozů z hlediska absolutního objemu i vzhledem k vlastní produkci Společenství.

5.2.   Dovozní ceny

| (24) | Byly zváženy i podmínky, za kterých k dovozům dochází. Ačkoliv údaje uvádějí malé množství lososů, neprokázalo to žádný znatelný účinek na ceny. |
| --- | --- |

(24)

Byly zváženy i podmínky, za kterých k dovozům dochází. Ačkoliv údaje uvádějí malé množství lososů, neprokázalo to žádný znatelný účinek na ceny.

| (25) | V tomto ohledu je vhodné uvést, že mezi zářím 1997 a květnem 2003 se na značnou část dovozů lososa chovaného pro hospodářské účely z Norska (které má asi 55 % podíl na trhu Společenství) vztahoval víceletý indikativní program. Během roku 2002 však začalo porušování závazků z tohoto programu některými norskými vyvážejícími producenty, které postupně snižovalo efektivnost tohoto nástroje a způsobilo pokles cen. V prosinci 2002 byl oznámen návrh na zrušení antidumpingových opatření a vyrovnávacího cla proti dovozům z Norska a tato opatření byla zrušena v květnu 2003. Dovozní ceny během roku 2002 a v prvním pololetí roku 2003 klesly částečně z důvodu porušování víceletého indikativního programu a dobrovolného odstoupení od tohoto programu některými norskými vývozci. |
| --- | --- |

(25)

V tomto ohledu je vhodné uvést, že mezi zářím 1997 a květnem 2003 se na značnou část dovozů lososa chovaného pro hospodářské účely z Norska (které má asi 55 % podíl na trhu Společenství) vztahoval víceletý indikativní program. Během roku 2002 však začalo porušování závazků z tohoto programu některými norskými vyvážejícími producenty, které postupně snižovalo efektivnost tohoto nástroje a způsobilo pokles cen. V prosinci 2002 byl oznámen návrh na zrušení antidumpingových opatření a vyrovnávacího cla proti dovozům z Norska a tato opatření byla zrušena v květnu 2003. Dovozní ceny během roku 2002 a v prvním pololetí roku 2003 klesly částečně z důvodu porušování víceletého indikativního programu a dobrovolného odstoupení od tohoto programu některými norskými vývozci.

| (26) | Dovozní ceny klesly mezi lety 2000 a 2003 o 28,5 %. Tento pokles přesahuje obvyklé cenové výkyvy na trhu z důvodu poklesu objemu z hlediska absolutních hodnot a s přihlédnutím k tomu, že vyvážející producenti v roce 2000 nedosahovali výrazně nadprůměrných zisků a mezi lety 2000 a 2003 nebyl zaznamenán významný pokles výrobních nákladů. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dovozní cena | 3,55 | 2,99 | 2,87 | 2,54 |
| Zdroj: Eurostat |

(26)

Dovozní ceny klesly mezi lety 2000 a 2003 o 28,5 %. Tento pokles přesahuje obvyklé cenové výkyvy na trhu z důvodu poklesu objemu z hlediska absolutních hodnot a s přihlédnutím k tomu, že vyvážející producenti v roce 2000 nedosahovali výrazně nadprůměrných zisků a mezi lety 2000 a 2003 nebyl zaznamenán významný pokles výrobních nákladů.

2000

2001

2002

2003

Dovozní cena

3,55

2,99

2,87

2,54

Zdroj: Eurostat

| (27) | Cenový vývoj v poslední době nejlépe dokládají čtvrtletní údaje. Dovozní ceny zůstaly v roce 2002 poměrně stabilní a pohybovaly se mezi 2,83 a 2,93 EUR, avšak v roce 2003 klesly z 2,87 EUR v prvním čtvrtletí na 2,24 EUR ve třetím čtvrtletí, přičemž ve čtvrtém čtvrtletí znovu mírně stouply na 2,48 EUR.

  Zdroj: Eurostat | 1. čtvrtletí 2002 | 2. čtvrtletí 2002 | 3. čtvrtletí 2002 | 4. čtvrtletí 2002 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dovozní cena | 2,83 | 2,93 | 2,86 | 2,85 |

(27)

Cenový vývoj v poslední době nejlépe dokládají čtvrtletní údaje. Dovozní ceny zůstaly v roce 2002 poměrně stabilní a pohybovaly se mezi 2,83 a 2,93 EUR, avšak v roce 2003 klesly z 2,87 EUR v prvním čtvrtletí na 2,24 EUR ve třetím čtvrtletí, přičemž ve čtvrtém čtvrtletí znovu mírně stouply na 2,48 EUR.

Zdroj: Eurostat

1. čtvrtletí 2002

2. čtvrtletí 2002

3. čtvrtletí 2002

4. čtvrtletí 2002

Dovozní cena

2,83

2,93

2,86

2,85

| | 1. čtvrtletí 2003 | 2. čtvrtletí 2003 | 3. čtvrtletí 2003 | 4. čtvrtletí 2003 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Dovozní cena | 2,87 | 2,62 | 2,24 | 2,48 |

1. čtvrtletí 2003

2. čtvrtletí 2003

3. čtvrtletí 2003

4. čtvrtletí 2003

Dovozní cena

2,87

2,62

2,24

2,48

| (28) | Zcela spolehlivé údaje Eurostatu za první čtvrtletí roku 2004 zatím sice nejsou k dispozici, avšak aktuálně dostupné informace naznačují, že ceny během tohoto čtvrtletí v průměru vzrostly asi na 2,53 EUR/kg. To je o něco méně než jejich průměr v roce 2003, přičemž nejnovější dostupné informace znovu ukazují na klesající trend cen. Ačkoliv někteří tvrdí, že dojde ke zvýšení cen v následujících měsících, tento názor nebyl podložený a průmyslové zdroje ve vyvážejících zemích skutečně potvrzují, že současné ceny jsou velmi nízké. |
| --- | --- |

(28)

Zcela spolehlivé údaje Eurostatu za první čtvrtletí roku 2004 zatím sice nejsou k dispozici, avšak aktuálně dostupné informace naznačují, že ceny během tohoto čtvrtletí v průměru vzrostly asi na 2,53 EUR/kg. To je o něco méně než jejich průměr v roce 2003, přičemž nejnovější dostupné informace znovu ukazují na klesající trend cen. Ačkoliv někteří tvrdí, že dojde ke zvýšení cen v následujících měsících, tento názor nebyl podložený a průmyslové zdroje ve vyvážejících zemích skutečně potvrzují, že současné ceny jsou velmi nízké.

5.3.   Tržní podíl dovozů

| (29) | Tržní podíl dovozů klesl ze 73,5 % v roce 2000 na 71,9 % v roce 2001 a přibližně na této úrovni zůstal i v roce 2002 (72 %). V roce 2003 vzrostl tržní podíl dovozů ze 72,0 % na 75,0 %, což představuje nárůst o 3 % a jde o nejvyšší úroveň za sledované období. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dovozy | 73,5 % | 71,9 % | 72,0 % | 75,0 % |

(29)

Tržní podíl dovozů klesl ze 73,5 % v roce 2000 na 71,9 % v roce 2001 a přibližně na této úrovni zůstal i v roce 2002 (72 %). V roce 2003 vzrostl tržní podíl dovozů ze 72,0 % na 75,0 %, což představuje nárůst o 3 % a jde o nejvyšší úroveň za sledované období.

2000

2001

2002

2003

Dovozy

73,5 %

71,9 %

72,0 %

75,0 %

6.   DEFINICE PRODUCENTŮ SPOLEČENSTVÍ

| (30) | Téměř veškerá produkce dotyčného produktu ve Společenství probíhá ve Skotsku a Irsku, ačkoliv existují také dva producenti ve Francii a nejméně jeden v Lotyšsku. |
| --- | --- |

(30)

Téměř veškerá produkce dotyčného produktu ve Společenství probíhá ve Skotsku a Irsku, ačkoliv existují také dva producenti ve Francii a nejméně jeden v Lotyšsku.

| (31) | V roce 2003 činila celková vlastní produkce Společenství 180 593 tun produktu, na čemž se producenti, kteří plně spolupracovali během prozatímní fáze prošetřování, podíleli 85 231 tunami, což odpovídá 47 % celkové vlastní produkce Společenství. Představují tedy významnou část celkové vlastní produkce Společenství ve smyslu čl. 5 odst. 3 písm. c) nařízení (ES) č. 3285/94 a čl. 15 odst. 1 nařízení (ES) č. 519/94. Jsou tedy pro účely předběžných závěrů považováni za producenty Společenství. |
| --- | --- |

(31)

V roce 2003 činila celková vlastní produkce Společenství 180 593 tun produktu, na čemž se producenti, kteří plně spolupracovali během prozatímní fáze prošetřování, podíleli 85 231 tunami, což odpovídá 47 % celkové vlastní produkce Společenství. Představují tedy významnou část celkové vlastní produkce Společenství ve smyslu čl. 5 odst. 3 písm. c) nařízení (ES) č. 3285/94 a čl. 15 odst. 1 nařízení (ES) č. 519/94. Jsou tedy pro účely předběžných závěrů považováni za producenty Společenství.

7.   NEPŘEDVÍDANÝ VÝVOJ

| (32) | Ke konci roku 2002 činily norské předpovědi vlastní celkové produkce lososa na rok 2003 asi 446 000 tun. Do února 2003 předpovídala společnost Kontali Analyse (poskytovatel informací o výrobním odvětví) 475 000 tun. To bylo o 30 000 tun více než produkce Norska v roce 2002, ale očekávalo se, že by většina tohoto nárůstu směrovala na rozvíjející se trhy, například do Ruska a Polska, a na trhy na Dálném východě, například do Japonska, Hongkongu, Tchaj-wanu a Číny. Růst na Dálném východě byl od roku 2000 záporný, ale Norsko očekávalo, že tento pokles v roce 2003 díky otevření čínského trhu obrátí. |
| --- | --- |

(32)

Ke konci roku 2002 činily norské předpovědi vlastní celkové produkce lososa na rok 2003 asi 446 000 tun. Do února 2003 předpovídala společnost Kontali Analyse (poskytovatel informací o výrobním odvětví) 475 000 tun. To bylo o 30 000 tun více než produkce Norska v roce 2002, ale očekávalo se, že by většina tohoto nárůstu směrovala na rozvíjející se trhy, například do Ruska a Polska, a na trhy na Dálném východě, například do Japonska, Hongkongu, Tchaj-wanu a Číny. Růst na Dálném východě byl od roku 2000 záporný, ale Norsko očekávalo, že tento pokles v roce 2003 díky otevření čínského trhu obrátí.

| (33) | Skutečná produkce Norska v roce 2003 nakonec činila 509 000 tun (asi o 63 000 tun více, než kolik předpovídala norská vláda), a více, než činil odhad společnosti Kontali. O 64 000 tun (nebo 14 %) překonala norskou produkci v roce 2002. Současně však nedošlo k obrácení poklesu prodejů na Dálném východě; naopak tempo poklesu vzrostlo na –6,0 %. Kromě toho poklesl i růst rozvíjejících se trhů – ze 47 % na 32 % v Rusku a z 50 % na 30 % v evropských zemích mimo Společenství. Celková světová spotřeba vzrostla pouze o 6 % ve srovnání s 9 % v roce 2002 a 14 % v roce 2001. Tato předpověď produkce, která se ukázala jako chybná, ve spojení s vývojem světové spotřeby byla nepředvídaná. |
| --- | --- |

(33)

Skutečná produkce Norska v roce 2003 nakonec činila 509 000 tun (asi o 63 000 tun více, než kolik předpovídala norská vláda), a více, než činil odhad společnosti Kontali. O 64 000 tun (nebo 14 %) překonala norskou produkci v roce 2002. Současně však nedošlo k obrácení poklesu prodejů na Dálném východě; naopak tempo poklesu vzrostlo na –6,0 %. Kromě toho poklesl i růst rozvíjejících se trhů – ze 47 % na 32 % v Rusku a z 50 % na 30 % v evropských zemích mimo Společenství. Celková světová spotřeba vzrostla pouze o 6 % ve srovnání s 9 % v roce 2002 a 14 % v roce 2001. Tato předpověď produkce, která se ukázala jako chybná, ve spojení s vývojem světové spotřeby byla nepředvídaná.

| (34) | V důsledku toho se v Norsku objevil závažný problém nadprodukce a zdálo se, že Norsko si je tohoto problému vědomo. V rámci úsilí zaměřeného na odstranění nadbytečného množství produktu z trhu dokonce v srpnu 2003 někteří norští producenti uvažovali o zmrazení 30 000 tun lososa chovaného pro hospodářské účely. Později však od tohoto plánu upustili z obavy, že by to mohlo být považováno za protikonkurenční opatření, a trh zůstal přesycený. |
| --- | --- |

(34)

V důsledku toho se v Norsku objevil závažný problém nadprodukce a zdálo se, že Norsko si je tohoto problému vědomo. V rámci úsilí zaměřeného na odstranění nadbytečného množství produktu z trhu dokonce v srpnu 2003 někteří norští producenti uvažovali o zmrazení 30 000 tun lososa chovaného pro hospodářské účely. Později však od tohoto plánu upustili z obavy, že by to mohlo být považováno za protikonkurenční opatření, a trh zůstal přesycený.

| (35) | Kromě toho oznámila v prosinci 2002 Komise svůj návrh na zrušení antidumpingových a antisubvenčních opatření proti Norsku. Ta pak byla zrušena v květnu 2003. Opatření měla z velké části formu víceletého indikativního programu, který ve své podstatě zaručoval vyvážejícím producentům minimální cenu. Když bylo navrhované zrušení opatření oznámeno, mnoho norských vyvážejících producentů se buď dobrovolně zřeklo svých závazků nebo je prostě přestalo dodržovat. Obecně jsou norští producenti lososa výrazně zadluženi norským bankám. S poklesem cen a při absenci víceletého indikativního programu začaly banky, které poskytovaly norským producentům půjčky, přijímat opatření pro snížení rizik a vyžadovaly splácení dluhů. To vedlo k vytvoření začarovaného kruhu, jehož důsledkem jsou zvýšený výlov, další tlak na ceny a zvýšený tlak na vývoz. Ačkoliv se daly očekávat určité dočasné a menší úpravy dovozních cen v důsledku zrušení opatření proti Norsku, byl rozsah cenového poklesu (k němuž přispěl i problém nadprodukce) a začarovaný kruh způsobený uvedeným způsobem fungování bankovního systému nepředvídaný. |
| --- | --- |

(35)

Kromě toho oznámila v prosinci 2002 Komise svůj návrh na zrušení antidumpingových a antisubvenčních opatření proti Norsku. Ta pak byla zrušena v květnu 2003. Opatření měla z velké části formu víceletého indikativního programu, který ve své podstatě zaručoval vyvážejícím producentům minimální cenu. Když bylo navrhované zrušení opatření oznámeno, mnoho norských vyvážejících producentů se buď dobrovolně zřeklo svých závazků nebo je prostě přestalo dodržovat. Obecně jsou norští producenti lososa výrazně zadluženi norským bankám. S poklesem cen a při absenci víceletého indikativního programu začaly banky, které poskytovaly norským producentům půjčky, přijímat opatření pro snížení rizik a vyžadovaly splácení dluhů. To vedlo k vytvoření začarovaného kruhu, jehož důsledkem jsou zvýšený výlov, další tlak na ceny a zvýšený tlak na vývoz. Ačkoliv se daly očekávat určité dočasné a menší úpravy dovozních cen v důsledku zrušení opatření proti Norsku, byl rozsah cenového poklesu (k němuž přispěl i problém nadprodukce) a začarovaný kruh způsobený uvedeným způsobem fungování bankovního systému nepředvídaný.

| (36) | V roce 2003 klesla hodnota norské koruny o 13 % vzhledem k euru, o 12 % vzhledem k dánské koruně a o 14 % vzhledem ke švédské koruně. Ačkoliv se měnové pohyby dají očekávat, v tomto případě šlo o relativně značné a setrvalé výkyvy, které překročily obvyklé rozpětí měnových výkyvů. Ačkoliv euro posílilo i vzhledem k britské libře, klesla britská libra pouze o 6 %, takže vzhledem k norským dovozům vzrostla v eurozóně oproti začátku roku cena lososa chovaného pro hospodářské účely, původem ze Spojeného království. Hlavními dovozci norského lososa chovaného pro hospodářské účely ve Společenství jsou Dánsko, Švédsko a Polsko. Značná část těchto dovozů je však přímo přepravena v rámci Společenství do zemí eurozóny, jako například Francie a Španělsko. Kromě toho je více než polovina objemu lososa chovaného pro hospodářské účely, který je dovezen do Dánska, a téměř celý objem tohoto lososa dovezeného do Polska dále po zpracování prodán v eurozóně. Z tohoto důvodu měl pokles hodnoty norské koruny vzhledem k euru vliv nejen na norské dovozy přímo do eurozóny, ale i na dovozy do zemí, jako například Dánsko a Polsko, které zpracovávají lososa chovaného pro hospodářské účely za účelem dalšího prodeje v eurozóně. Obecným důsledkem těchto měnových pohybů bylo zatraktivnit trh Evropského společenství pro norské vyvážející producenty, čímž by byli do určité míry ochráněni před následky poklesu svých cen v eurech a dánských a švédských korunách, a pomoci jim udržet na stejné úrovni příjmy z vývozu v domácí měně. Jednotkové ceny však poklesly i v norských korunách. Současně došlo z důvodu těchto měnových pohybů ke zlevnění dováženého lososa v Evropském společenství a vzrostla přitažlivost dovozu pro dovozce a uživatele, jakými je například zpracovatelské odvětví. Následkem toho byla značná část nadprodukce v Norsku vyvezena do Evropského společenství. |
| --- | --- |

(36)

V roce 2003 klesla hodnota norské koruny o 13 % vzhledem k euru, o 12 % vzhledem k dánské koruně a o 14 % vzhledem ke švédské koruně. Ačkoliv se měnové pohyby dají očekávat, v tomto případě šlo o relativně značné a setrvalé výkyvy, které překročily obvyklé rozpětí měnových výkyvů. Ačkoliv euro posílilo i vzhledem k britské libře, klesla britská libra pouze o 6 %, takže vzhledem k norským dovozům vzrostla v eurozóně oproti začátku roku cena lososa chovaného pro hospodářské účely, původem ze Spojeného království. Hlavními dovozci norského lososa chovaného pro hospodářské účely ve Společenství jsou Dánsko, Švédsko a Polsko. Značná část těchto dovozů je však přímo přepravena v rámci Společenství do zemí eurozóny, jako například Francie a Španělsko. Kromě toho je více než polovina objemu lososa chovaného pro hospodářské účely, který je dovezen do Dánska, a téměř celý objem tohoto lososa dovezeného do Polska dále po zpracování prodán v eurozóně. Z tohoto důvodu měl pokles hodnoty norské koruny vzhledem k euru vliv nejen na norské dovozy přímo do eurozóny, ale i na dovozy do zemí, jako například Dánsko a Polsko, které zpracovávají lososa chovaného pro hospodářské účely za účelem dalšího prodeje v eurozóně. Obecným důsledkem těchto měnových pohybů bylo zatraktivnit trh Evropského společenství pro norské vyvážející producenty, čímž by byli do určité míry ochráněni před následky poklesu svých cen v eurech a dánských a švédských korunách, a pomoci jim udržet na stejné úrovni příjmy z vývozu v domácí měně. Jednotkové ceny však poklesly i v norských korunách. Současně došlo z důvodu těchto měnových pohybů ke zlevnění dováženého lososa v Evropském společenství a vzrostla přitažlivost dovozu pro dovozce a uživatele, jakými je například zpracovatelské odvětví. Následkem toho byla značná část nadprodukce v Norsku vyvezena do Evropského společenství.

| (37) | Na základě předběžné analýzy patřily mezi nepředvídané události, které způsobily zvýšení dovozů, značná nadprodukce v Norsku (i přes nižší předpovědi), ke které přispěla skutečnost, že norské odvětví nedosáhlo předpovídaného růstu vývozů na trhy mimo Společenství, neočekávaný rozsah následků zrušení ochranných obchodních opatření proti Norsku a výše uvedený způsob fungování norského bankovního systému, v kombinaci s nárůstem hodnoty eura, díky němuž se zvýšila přitažlivost všeobecného trhu Společenství jako cílového trhu pro norské vývozy. Tento vývoj a jeho následky budou dále prošetřeny v konečné fázi tohoto řízení. |
| --- | --- |

(37)

Na základě předběžné analýzy patřily mezi nepředvídané události, které způsobily zvýšení dovozů, značná nadprodukce v Norsku (i přes nižší předpovědi), ke které přispěla skutečnost, že norské odvětví nedosáhlo předpovídaného růstu vývozů na trhy mimo Společenství, neočekávaný rozsah následků zrušení ochranných obchodních opatření proti Norsku a výše uvedený způsob fungování norského bankovního systému, v kombinaci s nárůstem hodnoty eura, díky němuž se zvýšila přitažlivost všeobecného trhu Společenství jako cílového trhu pro norské vývozy. Tento vývoj a jeho následky budou dále prošetřeny v konečné fázi tohoto řízení.

8.   ZÁVAŽNÁ ÚJMA

8.1.   Úvod

| (38) | Aby bylo možné učinit předběžný závěr o závažné újmě, která byla způsobena producentům obdobného produktu ve Společenství, bylo provedeno předběžné šetření všech významných objektivních a měřitelných faktorů, které se jejich situace týkají. S ohledem na dotyčný produkt byl zejména prošetřen vývoj všeobecných údajů Společenství o spotřebě, výrobní kapacitě, produkci, využití kapacity, zaměstnanosti, produktivitě, celkových prodejích a tržním podílu. Tyto všeobecné údaje vycházejí ze statistických informací, které Spojené království a Irsko shromáždily na základě komplexních odvětvových průzkumů. Pokud jde o údaje o konkrétních společnostech, ty vycházejí z údajů o peněžních tocích, návratnosti vloženého kapitálu, zásobách, cenách, cenovém podbízení a ziskovosti za roky 2000 až 2003, poskytnutých spolupracujícími producenty Společenství. |
| --- | --- |

(38)

Aby bylo možné učinit předběžný závěr o závažné újmě, která byla způsobena producentům obdobného produktu ve Společenství, bylo provedeno předběžné šetření všech významných objektivních a měřitelných faktorů, které se jejich situace týkají. S ohledem na dotyčný produkt byl zejména prošetřen vývoj všeobecných údajů Společenství o spotřebě, výrobní kapacitě, produkci, využití kapacity, zaměstnanosti, produktivitě, celkových prodejích a tržním podílu. Tyto všeobecné údaje vycházejí ze statistických informací, které Spojené království a Irsko shromáždily na základě komplexních odvětvových průzkumů. Pokud jde o údaje o konkrétních společnostech, ty vycházejí z údajů o peněžních tocích, návratnosti vloženého kapitálu, zásobách, cenách, cenovém podbízení a ziskovosti za roky 2000 až 2003, poskytnutých spolupracujícími producenty Společenství.

| (39) | Na úvod je třeba mít na paměti, že v odvětví chovu lososa ve Společenství, stejně jako kdekoliv jinde, existuje dlouhý a relativně neflexibilní výrobní cyklus, který vede k odlovu, a že po odlovu musí být losos chovaný pro hospodářské účely ihned prodán, protože ve zmrazeném stavu může být skladován jen více než několik dnů. Zmrazování je drahé a kapacita Společenství pro zmrazování je omezená. V důsledku toho musí být úroveň produkce plánována alespoň dva roky dopředu a po stanovení plánu ji nelze měnit, s výjimkou menších úprav. Nadbytek na trhu má tedy opožděný dopad na produkci, ale okamžitý a vážný dopad na ceny. |
| --- | --- |

(39)

Na úvod je třeba mít na paměti, že v odvětví chovu lososa ve Společenství, stejně jako kdekoliv jinde, existuje dlouhý a relativně neflexibilní výrobní cyklus, který vede k odlovu, a že po odlovu musí být losos chovaný pro hospodářské účely ihned prodán, protože ve zmrazeném stavu může být skladován jen více než několik dnů. Zmrazování je drahé a kapacita Společenství pro zmrazování je omezená. V důsledku toho musí být úroveň produkce plánována alespoň dva roky dopředu a po stanovení plánu ji nelze měnit, s výjimkou menších úprav. Nadbytek na trhu má tedy opožděný dopad na produkci, ale okamžitý a vážný dopad na ceny.

8.2.   Analýza situace producentů Společenství

8.2.1.   Spotřeba

| (40) | Spotřeba dotyčného produktu ve Společenství byla prozatímně stanovena na základě údajů o celkové produkci všech producentů ve Společenství a celkových dovozech dotyčného produktu do Společenství, poskytnutých Eurostatem, po odečtení vývozů z Evropského společenství. |
| --- | --- |

(40)

Spotřeba dotyčného produktu ve Společenství byla prozatímně stanovena na základě údajů o celkové produkci všech producentů ve Společenství a celkových dovozech dotyčného produktu do Společenství, poskytnutých Eurostatem, po odečtení vývozů z Evropského společenství.

| (41) | Mezi lety 2000 a 2003 vzrostla spotřeba ve Společenství o 19,7 % z 507 705 tun na 607 728 tun. |
| --- | --- |

(41)

Mezi lety 2000 a 2003 vzrostla spotřeba ve Společenství o 19,7 % z 507 705 tun na 607 728 tun.

| (42) | Je třeba mít na paměti, že losos má relativně vysokou úroveň cenové elasticity a značný nárůst spotřeby v roce 2003 lze tedy alespoň částečně zdůvodnit poklesem velkoobchodních cen. |
| --- | --- |

(42)

Je třeba mít na paměti, že losos má relativně vysokou úroveň cenové elasticity a značný nárůst spotřeby v roce 2003 lze tedy alespoň částečně zdůvodnit poklesem velkoobchodních cen.

8.2.2.   Výrobní kapacita a využití kapacity

| (43) | Produkce lososa chovaného pro hospodářské účely je v Evropském společenství omezena vládními licencemi, které stanoví maximální množství živých ryb, jež lze v libovolném místě a v libovolném okamžiku chovat. Uvedené údaje o kapacitě vycházejí z celkového množství, na které byly uděleny licence, ne z fyzické kapacity sádek, které producenti Společenství provozují. Náklady na žádost o licenci a její udržování jsou relativně nízké, takže jsou nízké i náklady na udržování nevyužité kapacity. |
| --- | --- |

(43)

Produkce lososa chovaného pro hospodářské účely je v Evropském společenství omezena vládními licencemi, které stanoví maximální množství živých ryb, jež lze v libovolném místě a v libovolném okamžiku chovat. Uvedené údaje o kapacitě vycházejí z celkového množství, na které byly uděleny licence, ne z fyzické kapacity sádek, které producenti Společenství provozují. Náklady na žádost o licenci a její udržování jsou relativně nízké, takže jsou nízké i náklady na udržování nevyužité kapacity.

| (44) | Mezi lety 2000 a 2002 zůstala sice teoretická výrobní kapacita stabilní, avšak podle výsledků předběžného šetření stoupla od roku 2000 do roku 2003 o 2,2 %. |
| --- | --- |

(44)

Mezi lety 2000 a 2002 zůstala sice teoretická výrobní kapacita stabilní, avšak podle výsledků předběžného šetření stoupla od roku 2000 do roku 2003 o 2,2 %.

| (45) | Využití kapacity (tj. množství chovaných ryb ve srovnání s množstvím, na které byly uděleny licence) vzrostlo ze 43 % v roce 2000 na 48 % v roce 2001, a poté trvale stoupalo do roku 2003, kdy dosáhlo 52 %. To odpovídá skutečnosti, že mezi lety 2000 a 2003 vzrostla produkce o 23 %, zatímco kapacita podle licencí stoupla pouze o 2,2 %. |
| --- | --- |

(45)

Využití kapacity (tj. množství chovaných ryb ve srovnání s množstvím, na které byly uděleny licence) vzrostlo ze 43 % v roce 2000 na 48 % v roce 2001, a poté trvale stoupalo do roku 2003, kdy dosáhlo 52 %. To odpovídá skutečnosti, že mezi lety 2000 a 2003 vzrostla produkce o 23 %, zatímco kapacita podle licencí stoupla pouze o 2,2 %.

8.2.3.   Produkce

| (46) | Produkce (uvažovaná jako množství odlovených ryb) vzrostla o 23 % ze 146 664 tun v roce 2000 na 180 593 tun v roce 2003, přičemž nárůst během jednoho roku činil 7 %. |
| --- | --- |

(46)

Produkce (uvažovaná jako množství odlovených ryb) vzrostla o 23 % ze 146 664 tun v roce 2000 na 180 593 tun v roce 2003, přičemž nárůst během jednoho roku činil 7 %.

| (47) | Je třeba mít na paměti, že z důvodu dlouhého výrobního cyklu je produkce plánována nejméně dva roky dopředu a že po zahájení výrobního cyklu nelze úroveň produkce s výjimkou menších úprav měnit. |
| --- | --- |

(47)

Je třeba mít na paměti, že z důvodu dlouhého výrobního cyklu je produkce plánována nejméně dva roky dopředu a že po zahájení výrobního cyklu nelze úroveň produkce s výjimkou menších úprav měnit.

8.2.4.   Zaměstnanost

| (48) | Zaměstnanost související s dotyčným produktem klesla o 6 % z 1 269 v roce 2000 na 1 193 v roce 2003. V roce 2001 došlo k poklesu zaměstnanosti, avšak v roce 2002 došlo k částečné obnově a v roce 2003 zůstala zaměstnanost stabilní. |
| --- | --- |

(48)

Zaměstnanost související s dotyčným produktem klesla o 6 % z 1 269 v roce 2000 na 1 193 v roce 2003. V roce 2001 došlo k poklesu zaměstnanosti, avšak v roce 2002 došlo k částečné obnově a v roce 2003 zůstala zaměstnanost stabilní.

8.2.5.   Produktivita

| (49) | Produktivita během sledovaného období neustále stoupala ze 115 tun v roce 2000 na 151 tun v roce 2003. To odpovídá stále rozsáhlejšímu využívání automatizovaných krmicích systémů a jiných zařízení, která usnadňují práci, i silnému tlaku na snižování nákladů z důvodu rostoucích finančních ztrát. |
| --- | --- |

(49)

Produktivita během sledovaného období neustále stoupala ze 115 tun v roce 2000 na 151 tun v roce 2003. To odpovídá stále rozsáhlejšímu využívání automatizovaných krmicích systémů a jiných zařízení, která usnadňují práci, i silnému tlaku na snižování nákladů z důvodu rostoucích finančních ztrát.

8.2.6.   Objem prodejů

| (50) | Mezi lety 2000 a 2002 vzrostly prodeje producentů obdobných produktů ve Společenství o 14,3 % ze 134 916 na 154 171 tun. K tomuto nárůstu došlo při současném zvýšení spotřeby za totéž období o 8,5 %. Mezi lety 2002 a 2003 došlo k poklesu prodejů producentů Společenství o 1,6 % ze 154 171 na 151 780 tun, ačkoliv spotřeba se za toto období zvýšila o 10,3 %. |
| --- | --- |

(50)

Mezi lety 2000 a 2002 vzrostly prodeje producentů obdobných produktů ve Společenství o 14,3 % ze 134 916 na 154 171 tun. K tomuto nárůstu došlo při současném zvýšení spotřeby za totéž období o 8,5 %. Mezi lety 2002 a 2003 došlo k poklesu prodejů producentů Společenství o 1,6 % ze 154 171 na 151 780 tun, ačkoliv spotřeba se za toto období zvýšila o 10,3 %.

8.2.7.   Tržní podíl

| (51) | Tržní podíl producentů Společenství vzrostl z 26,5 % v roce 2000 na 28,1 % v roce 2001 a přibližně na této úrovni zůstal i v roce 2002, avšak poté v roce 2003 poklesl o 3,0 % na 25,0 %, což byla jeho nejnižší úroveň za sledované období. To odpovídá skutečnosti, že v roce 2003 došlo k nárůstu dovozů nejen z hlediska absolutních hodnot, ale i vzhledem ke spotřebě. |
| --- | --- |

(51)

Tržní podíl producentů Společenství vzrostl z 26,5 % v roce 2000 na 28,1 % v roce 2001 a přibližně na této úrovni zůstal i v roce 2002, avšak poté v roce 2003 poklesl o 3,0 % na 25,0 %, což byla jeho nejnižší úroveň za sledované období. To odpovídá skutečnosti, že v roce 2003 došlo k nárůstu dovozů nejen z hlediska absolutních hodnot, ale i vzhledem ke spotřebě.

8.2.8.   Peněžní tok

| (52) | Peněžní toky mohly být vyhodnoceny pouze na úrovni spolupracujících společností, které vyráběly dotyčný produkt, ne v souvislosti se samotným dotyčným produktem. Tomuto ukazateli byla tedy přikládána menší důležitost než ostatním uvedeným ukazatelům. Přesto je vidět, že v letech 2001, 2002 a 2003 došlo k velice negativním peněžním tokům. |
| --- | --- |

(52)

Peněžní toky mohly být vyhodnoceny pouze na úrovni spolupracujících společností, které vyráběly dotyčný produkt, ne v souvislosti se samotným dotyčným produktem. Tomuto ukazateli byla tedy přikládána menší důležitost než ostatním uvedeným ukazatelům. Přesto je vidět, že v letech 2001, 2002 a 2003 došlo k velice negativním peněžním tokům.

8.2.9.   Návratnost vloženého kapitálu (ROCE)

| (53) | Návratnost vloženého kapitálu mohla být hodnocena pouze na úrovni spolupracujících společností, které vyráběly dotyčný produkt, ne v souvislosti se samotným dotyčným produktem. Tomuto ukazateli byla tedy přikládána menší důležitost než ostatním uvedeným ukazatelům. Přesto je vidět, že návratnost vloženého kapitálu klesla ze 34 % v roce 2000 na téměř nulovou úroveň v roce 2001 a 2002, a poté na –20 % v roce 2003. |
| --- | --- |

(53)

Návratnost vloženého kapitálu mohla být hodnocena pouze na úrovni spolupracujících společností, které vyráběly dotyčný produkt, ne v souvislosti se samotným dotyčným produktem. Tomuto ukazateli byla tedy přikládána menší důležitost než ostatním uvedeným ukazatelům. Přesto je vidět, že návratnost vloženého kapitálu klesla ze 34 % v roce 2000 na téměř nulovou úroveň v roce 2001 a 2002, a poté na –20 % v roce 2003.

8.2.10.   Cena obdobného produktu

| (54) | Průměrná cena obdobného produktu klesla mezi lety 2000 a 2003 o 20,3 %, přičemž ceny šly během tohoto období trvale dolů. Svého minima (2,79 EUR/kg) dosáhly ceny v roce 2003. |
| --- | --- |

(54)

Průměrná cena obdobného produktu klesla mezi lety 2000 a 2003 o 20,3 %, přičemž ceny šly během tohoto období trvale dolů. Svého minima (2,79 EUR/kg) dosáhly ceny v roce 2003.

| (55) | Dostupné informace ukazují, že v prvním čtvrtletí roku 2004 průměrná jednotková cena prodejů producentů Společenství mírně stoupla, což je v souladu s mírným nárůstem průměrných dovozních cen. Podle nejnovějších informací však ceny znovu klesají. Jedna dotčená strana tvrdila (odkazem na průměrné roční směnné kurzy), že poklesy cen byly méně významné v librách šterlinků. Předpokládá se však, že Komise by se neměla odchýlit od své důsledné praxe používat euro jako měnovou jednotku v případech ochrany obchodu. |
| --- | --- |

(55)

Dostupné informace ukazují, že v prvním čtvrtletí roku 2004 průměrná jednotková cena prodejů producentů Společenství mírně stoupla, což je v souladu s mírným nárůstem průměrných dovozních cen. Podle nejnovějších informací však ceny znovu klesají. Jedna dotčená strana tvrdila (odkazem na průměrné roční směnné kurzy), že poklesy cen byly méně významné v librách šterlinků. Předpokládá se však, že Komise by se neměla odchýlit od své důsledné praxe používat euro jako měnovou jednotku v případech ochrany obchodu.

8.2.11.   Náklady

| (56) | Kromě cenového vývoje byl vzat v úvahu i vývoj nákladů. Náklady se během období mezi lety 2000 a 2003 pohybovaly mezi 3,0 EUR a 3,2 EUR za jeden kilogram. |
| --- | --- |

(56)

Kromě cenového vývoje byl vzat v úvahu i vývoj nákladů. Náklady se během období mezi lety 2000 a 2003 pohybovaly mezi 3,0 EUR a 3,2 EUR za jeden kilogram.

8.2.12.   Ziskovost

| (57) | Ziskovost prodejů producentů Společenství ve Společenství klesla ze 7,3 % v roce 2000 na – 3,3 % v roce 2001. V roce 2002 se ztráty zmírnily (– 2,5 %), avšak v roce 2003 se prohloubily až na – 17,1 %. V roce 2003, kdy dovozy dosáhly svého maxima a průměrná dovozní cena svého minima (2,54 EUR/kg), klesla na své minimum i průměrná cena produktu Společenství (2,79 EUR/kg). Ziskovost producentů Společenství v letech 2000 až 2003 klesala souběžně s poklesem ceny jednoho kilogramu produktu od producentů Společenství ze 3,50 EUR na 2,79 EUR. |
| --- | --- |

(57)

Ziskovost prodejů producentů Společenství ve Společenství klesla ze 7,3 % v roce 2000 na – 3,3 % v roce 2001. V roce 2002 se ztráty zmírnily (– 2,5 %), avšak v roce 2003 se prohloubily až na – 17,1 %. V roce 2003, kdy dovozy dosáhly svého maxima a průměrná dovozní cena svého minima (2,54 EUR/kg), klesla na své minimum i průměrná cena produktu Společenství (2,79 EUR/kg). Ziskovost producentů Společenství v letech 2000 až 2003 klesala souběžně s poklesem ceny jednoho kilogramu produktu od producentů Společenství ze 3,50 EUR na 2,79 EUR.

8.2.13.   Zásoby

| (58) | Zásoby v této souvislosti představují chované živé ryby. Producenti Společenství, stejně jako ostatní producenti, mají zanedbatelné zásoby vylovených ryb, protože ty musí být ihned prodány. Pokles konečných zásob tedy ukazuje na snížení množství chovaných živých ryb pro výlov během následujících dvou let. V tomto případě je tedy klesající stav zásob ukazatelem rostoucí újmy. |
| --- | --- |

(58)

Zásoby v této souvislosti představují chované živé ryby. Producenti Společenství, stejně jako ostatní producenti, mají zanedbatelné zásoby vylovených ryb, protože ty musí být ihned prodány. Pokles konečných zásob tedy ukazuje na snížení množství chovaných živých ryb pro výlov během následujících dvou let. V tomto případě je tedy klesající stav zásob ukazatelem rostoucí újmy.

| (59) | Stav zásob vzrostl ze 36 332 tun v roce 2000 na 53 178 tun v roce 2002, a poté klesl na 43 024 tun v roce 2003. To představuje 19,1 % pokles zásob mezi lety 2002 a 2003. |
| --- | --- |

(59)

Stav zásob vzrostl ze 36 332 tun v roce 2000 na 53 178 tun v roce 2002, a poté klesl na 43 024 tun v roce 2003. To představuje 19,1 % pokles zásob mezi lety 2002 a 2003.

8.2.14.   Závěr

| (60) | Jak již bylo uvedeno, šetření ukázalo, že mezi lety 2000 a 2003, a zejména mezi lety 2002 a 2003, docházelo k dovozům dotyčného produktu na trh Společenství ve zvýšeném množství a vysokých objemech. |
| --- | --- |

(60)

Jak již bylo uvedeno, šetření ukázalo, že mezi lety 2000 a 2003, a zejména mezi lety 2002 a 2003, docházelo k dovozům dotyčného produktu na trh Společenství ve zvýšeném množství a vysokých objemech.

| (61) | Pokud jde o situaci producentů Společenství, zůstala teoretická výrobní kapacita mezi lety 2000 a 2002 přibližně stejná, zatímco produkce vzrostla o 14,8 %. V důsledku toho se v tomto období zvýšilo využití kapacity ze 43 % na 50 %. Zásoby chovaných živých ryb také stouply. Došlo k určitému poklesu zaměstnanosti, zatímco produktivita vzrostla, především díky vyšší úrovni automatizace. |
| --- | --- |

(61)

Pokud jde o situaci producentů Společenství, zůstala teoretická výrobní kapacita mezi lety 2000 a 2002 přibližně stejná, zatímco produkce vzrostla o 14,8 %. V důsledku toho se v tomto období zvýšilo využití kapacity ze 43 % na 50 %. Zásoby chovaných živých ryb také stouply. Došlo k určitému poklesu zaměstnanosti, zatímco produktivita vzrostla, především díky vyšší úrovni automatizace.

| (62) | Objem prodejů stoupl mezi lety 2000 a 2002 o 14,3 % (ve srovnání s 8,5 % nárůstem spotřeby) a tržní podíl producentů Společenství vzrostl z 26,5 % na 28,0 %. |
| --- | --- |

(62)

Objem prodejů stoupl mezi lety 2000 a 2002 o 14,3 % (ve srovnání s 8,5 % nárůstem spotřeby) a tržní podíl producentů Společenství vzrostl z 26,5 % na 28,0 %.

| (63) | Během tohoto období, tj. mezi lety 2000 a 2002, klesly ceny o 13,7 % a navzdory menšímu poklesu nákladů v roce 2002 (částečně způsobenému vyšším využitím kapacity a vyšší produktivitou) to zřejmě vedlo k poklesu ziskovosti ze 7,3 % v roce 2000 na ztrátu – 3,3 % v roce 2001 a – 2,5 % v roce 2002. Návratnost vloženého kapitálu a peněžní toky měly v tomto období také negativní vývoj. |
| --- | --- |

(63)

Během tohoto období, tj. mezi lety 2000 a 2002, klesly ceny o 13,7 % a navzdory menšímu poklesu nákladů v roce 2002 (částečně způsobenému vyšším využitím kapacity a vyšší produktivitou) to zřejmě vedlo k poklesu ziskovosti ze 7,3 % v roce 2000 na ztrátu – 3,3 % v roce 2001 a – 2,5 % v roce 2002. Návratnost vloženého kapitálu a peněžní toky měly v tomto období také negativní vývoj.

| (64) | Mezi lety 2002 a 2003 se pozice producentů Společenství výrazně zhoršila. Ačkoliv výrobní kapacita a produkce stouply (o 7,3 %) v souladu s dřívějšími výrobními plány, což vedlo k vyššímu využití kapacity a zvýšené produktivitě, všechny ostatní ukazatele vykazovaly negativní vývoj. Zásoby chovaných ryb klesly o 19,1 %. Při 10,3 % nárůstu spotřeby klesly prodeje producentů Společenství o 1,6 %. Dolů šel i jejich tržní podíl. Kromě toho došlo k 7,6 % propadu cen, přičemž náklady vzrostly na průměrnou hodnotu za čtyřleté období. To vedlo k prudkému poklesu ziskovosti a ztráty producentů Společenství činily 17,1 %. Tyto ztráty se promítly do celkové návratnosti vloženého kapitálu ve výši – 20 %. Peněžní toky se sice zdánlivě zlepšily, avšak to bylo projevem snížených zásob chovaných ryb a neschopností dalších investic. |
| --- | --- |

(64)

Mezi lety 2002 a 2003 se pozice producentů Společenství výrazně zhoršila. Ačkoliv výrobní kapacita a produkce stouply (o 7,3 %) v souladu s dřívějšími výrobními plány, což vedlo k vyššímu využití kapacity a zvýšené produktivitě, všechny ostatní ukazatele vykazovaly negativní vývoj. Zásoby chovaných ryb klesly o 19,1 %. Při 10,3 % nárůstu spotřeby klesly prodeje producentů Společenství o 1,6 %. Dolů šel i jejich tržní podíl. Kromě toho došlo k 7,6 % propadu cen, přičemž náklady vzrostly na průměrnou hodnotu za čtyřleté období. To vedlo k prudkému poklesu ziskovosti a ztráty producentů Společenství činily 17,1 %. Tyto ztráty se promítly do celkové návratnosti vloženého kapitálu ve výši – 20 %. Peněžní toky se sice zdánlivě zlepšily, avšak to bylo projevem snížených zásob chovaných ryb a neschopností dalších investic.

| (65) | S přihlédnutím ke všem těmto faktorům je učiněn předběžný závěr, že producenti Společenství utrpěli závažnou újmu z důvodu výrazného obecného zhoršení své pozice. |
| --- | --- |

(65)

S přihlédnutím ke všem těmto faktorům je učiněn předběžný závěr, že producenti Společenství utrpěli závažnou újmu z důvodu výrazného obecného zhoršení své pozice.

9.   POSOUZENÍ SOUVISLOSTI

| (66) | Aby bylo možné vyhodnotit existenci příčinné souvislosti mezi zvýšenými dovozy a závažnou újmou a zajistit, že zvýšeným dovozům nebude přisouzena újma způsobená jinými faktory, byly od sebe navzájem rozlišeny škodlivé dopady faktorů, o kterých se má za to, že újmu způsobují, škodlivé dopady byly přisouzeny faktorům, které je způsobují, a po přisouzení újmy všem aktuálním příčinným faktorům byla stanoveno, zda jsou zvýšené dovozy „skutečnou a podstatnou“ příčinou závažné újmy. |
| --- | --- |

(66)

Aby bylo možné vyhodnotit existenci příčinné souvislosti mezi zvýšenými dovozy a závažnou újmou a zajistit, že zvýšeným dovozům nebude přisouzena újma způsobená jinými faktory, byly od sebe navzájem rozlišeny škodlivé dopady faktorů, o kterých se má za to, že újmu způsobují, škodlivé dopady byly přisouzeny faktorům, které je způsobují, a po přisouzení újmy všem aktuálním příčinným faktorům byla stanoveno, zda jsou zvýšené dovozy „skutečnou a podstatnou“ příčinou závažné újmy.

9.1.   Analýza příčinných faktorů

9.1.1.   Dopady zvýšených dovozů

| (67) | Jak již bylo doloženo, mezi lety 2000 a 2003, a zejména mezi lety 2002 a 2003, došlo k dovozům dotyčného produktu na trh Společenství ve zvýšeném množství a vysokém objemu. |
| --- | --- |

(67)

Jak již bylo doloženo, mezi lety 2000 a 2003, a zejména mezi lety 2002 a 2003, došlo k dovozům dotyčného produktu na trh Společenství ve zvýšeném množství a vysokém objemu.

| (68) | Losos chovaný pro hospodářské účely je v zásadě komodita a dotyčný produkt a obdobný produkt spolu soutěží především cenou. Je obecně uznáváno, že dovozy, především z Norska, mají na trhu výsadní postavení a určují ceny. Následkem toho vede i menší cenové podbízení k poklesu ceny pro producenty Společenství. |
| --- | --- |

(68)

Losos chovaný pro hospodářské účely je v zásadě komodita a dotyčný produkt a obdobný produkt spolu soutěží především cenou. Je obecně uznáváno, že dovozy, především z Norska, mají na trhu výsadní postavení a určují ceny. Následkem toho vede i menší cenové podbízení k poklesu ceny pro producenty Společenství.

| (69) | V tomto případě byly nejvýznamnějším škodlivým dopadem zvýšených dovozů značné finanční ztráty producentů Společenství. Z důvodu výsadního postavení dovozů na trhu i v oblasti cenotvorby stlačily zvýšené dovozy ceny v celém Společenství. Kdyby byl nárůst dovozů menší, byl by slabší i tento tlak na ceny. Kdyby byla poptávka na trhu Společenství na takové úrovni, že by udržela toto zvýšení dovozů na podstatně vyšších cenách, i kdyby tento nárůst vedl k nižším prodejům a nižšímu tržnímu podílu producentů Společenství, je možné, že by producenti Společenství neutrpěli závažnou újmu. |
| --- | --- |

(69)

V tomto případě byly nejvýznamnějším škodlivým dopadem zvýšených dovozů značné finanční ztráty producentů Společenství. Z důvodu výsadního postavení dovozů na trhu i v oblasti cenotvorby stlačily zvýšené dovozy ceny v celém Společenství. Kdyby byl nárůst dovozů menší, byl by slabší i tento tlak na ceny. Kdyby byla poptávka na trhu Společenství na takové úrovni, že by udržela toto zvýšení dovozů na podstatně vyšších cenách, i kdyby tento nárůst vedl k nižším prodejům a nižšímu tržnímu podílu producentů Společenství, je možné, že by producenti Společenství neutrpěli závažnou újmu.

| (70) | Mezi lety 2000 a 2002 poklesly dovozní ceny o 19 %, přičemž ceny producentů Společenství je okamžitě následovaly. Zatímco se tržní podíl prodejů producentů Společenství během tohoto období ve Společenství zvýšil, bylo to důsledkem výrobních rozhodnutí přijatých v předcházejících letech. Prodeje producentů Společenství skončily v obou letech, tj. 2001 a 2002, ztrátou. |
| --- | --- |

(70)

Mezi lety 2000 a 2002 poklesly dovozní ceny o 19 %, přičemž ceny producentů Společenství je okamžitě následovaly. Zatímco se tržní podíl prodejů producentů Společenství během tohoto období ve Společenství zvýšil, bylo to důsledkem výrobních rozhodnutí přijatých v předcházejících letech. Prodeje producentů Společenství skončily v obou letech, tj. 2001 a 2002, ztrátou.

| (71) | Mezi lety 2002 a 2003 vzrostly dovozy o 15 %. Tržní podíl dovozů stoupl ze 72 % na 75 %, zatímco tržní podíl producentů Společenství klesl z 28 % na 25 %. Během téhož období stoupl objem dovozů z 236 % na 252 % produkce Společenství. Dovozy tedy zřejmě zaznamenaly nárůst vzhledem k produkci Společenství i ke spotřebě na úkor producentů Společenství. |
| --- | --- |

(71)

Mezi lety 2002 a 2003 vzrostly dovozy o 15 %. Tržní podíl dovozů stoupl ze 72 % na 75 %, zatímco tržní podíl producentů Společenství klesl z 28 % na 25 %. Během téhož období stoupl objem dovozů z 236 % na 252 % produkce Společenství. Dovozy tedy zřejmě zaznamenaly nárůst vzhledem k produkci Společenství i ke spotřebě na úkor producentů Společenství.

| (72) | Nejdůležitějším aspektem zvýšení dovozů byl jejich dopad na ceny a ziskovost producentů Společenství. Jak již bylo uvedeno, je všeobecně uznáváno, že dovozy (především z Norska) mají na trhu lososa chovaného pro hospodářské účely ve Společenství výsadní postavení a ceny se řídí jejich vývojem. Byla tedy prošetřena existence cenového podbízení, aby bylo možné určit, zda levné dovozy skutečně stlačují ceny producentů Společenství. |
| --- | --- |

(72)

Nejdůležitějším aspektem zvýšení dovozů byl jejich dopad na ceny a ziskovost producentů Společenství. Jak již bylo uvedeno, je všeobecně uznáváno, že dovozy (především z Norska) mají na trhu lososa chovaného pro hospodářské účely ve Společenství výsadní postavení a ceny se řídí jejich vývojem. Byla tedy prošetřena existence cenového podbízení, aby bylo možné určit, zda levné dovozy skutečně stlačují ceny producentů Společenství.

| (73) | Aby bylo možné učinit předběžný závěr o úrovni cenového podbízení, byly prošetřeny cenové informace za srovnatelné období, na stejné obchodní úrovni a ohledně prodejů podobným zákazníkům. Na základě srovnání průměrných cen (ex Glasgow), účtovaných producenty Společenství a vyvážejícími producenty dovozcům ve Společenství (CIF na hranice Evropského společenství, včetně cel), byly domácí ceny za poslední tři roky nižší o 3,1 % až 7,1 %. To zřejmě vedlo k poklesu cen producentů Společenství, protože se z důvodu jejich velkého tržního podílu ceny odvozují od cen dovozů. Je zejména zřejmé, že zvýšení dovozů za ještě nižší ceny až do třetího čtvrtletí roku 2003 přinutilo producenty Společenství, aby do třetího čtvrtletí roku 2003 trvale snižovali své ceny, což vedlo k jejich ztrátám za daný rok. |
| --- | --- |

(73)

Aby bylo možné učinit předběžný závěr o úrovni cenového podbízení, byly prošetřeny cenové informace za srovnatelné období, na stejné obchodní úrovni a ohledně prodejů podobným zákazníkům. Na základě srovnání průměrných cen (ex Glasgow), účtovaných producenty Společenství a vyvážejícími producenty dovozcům ve Společenství (CIF na hranice Evropského společenství, včetně cel), byly domácí ceny za poslední tři roky nižší o 3,1 % až 7,1 %. To zřejmě vedlo k poklesu cen producentů Společenství, protože se z důvodu jejich velkého tržního podílu ceny odvozují od cen dovozů. Je zejména zřejmé, že zvýšení dovozů za ještě nižší ceny až do třetího čtvrtletí roku 2003 přinutilo producenty Společenství, aby do třetího čtvrtletí roku 2003 trvale snižovali své ceny, což vedlo k jejich ztrátám za daný rok.

| (74) | Přímé srovnání dovozních cen a cen producentů Společenství tuto analýzu potvrzuje. Dovozní ceny klesly mezi lety 2000 a 2003 o 28,5 %, konkrétně z 3,62 EUR na 2,59 EUR/kg, včetně cla. Za stejné období klesla průměrná cena obdobného produktu o 20 % ze 3,50 EUR na 2,79 EUR/kg, přičemž ceny během období trvale klesaly. |
| --- | --- |

(74)

Přímé srovnání dovozních cen a cen producentů Společenství tuto analýzu potvrzuje. Dovozní ceny klesly mezi lety 2000 a 2003 o 28,5 %, konkrétně z 3,62 EUR na 2,59 EUR/kg, včetně cla. Za stejné období klesla průměrná cena obdobného produktu o 20 % ze 3,50 EUR na 2,79 EUR/kg, přičemž ceny během období trvale klesaly.

| (75) | Mezi lety 2002 a 2003 klesla průměrná jednotková cena dovozů ze 2,93 EUR na 2,59 EUR/kg, včetně cla. Když dovozy dosáhly svého maxima a průměrná dovozní cena svého minima (2,59 EUR/kg, včetně cla), tlačily dovozní ceny producentů Společenství dolů a průměrná cena produktu Společenství klesla na své minimum (2,79 EUR/kg). Průměrná jednotková cena produktu Společenství (upravena ex Glasgow) poklesla ze 3,02 EUR na 2,79 EUR/kg, což představuje snížení o 8 %. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jednotkové ceny prodejů Společenství (1000 EUR/t) (7) | 3,50 | 3,23 | 3,02 | 2,79 |
| Jednotkové ceny dovozů, vč. cla (1000 EUR/t) (8) | 3,62 | 3,05 | 2,93 | 2,59 |

(75)

Mezi lety 2002 a 2003 klesla průměrná jednotková cena dovozů ze 2,93 EUR na 2,59 EUR/kg, včetně cla. Když dovozy dosáhly svého maxima a průměrná dovozní cena svého minima (2,59 EUR/kg, včetně cla), tlačily dovozní ceny producentů Společenství dolů a průměrná cena produktu Společenství klesla na své minimum (2,79 EUR/kg). Průměrná jednotková cena produktu Společenství (upravena ex Glasgow) poklesla ze 3,02 EUR na 2,79 EUR/kg, což představuje snížení o 8 %.

2000

2001

2002

2003

Jednotkové ceny prodejů Společenství (1000 EUR/t) (7)

3,50

3,23

3,02

2,79

Jednotkové ceny dovozů, vč. cla (1000 EUR/t) (8)

3,62

3,05

2,93

2,59

| (76) | Pokles cen producentů Společenství byl zřejmě hlavní příčinou výrazného snížení jejich ziskovosti. V roce 2000, když jejich náklady na jeden kilogram dosahovaly 3,1 EUR a jejich prodejní cena (upravena ex Glasgow) činila 3,50 EUR, vytvořili producenti Společenství zisk ve výši 7,3 %. Ačkoliv jejich využití kapacity, produkce, produktivita, zásoby živých ryb, prodeje a tržní podíl mezi lety 2001 a 2002 stouply, přesto utrpěli finanční ztráty a dosáhli nižší celkové návratnosti vloženého kapitálu a negativních celkových peněžních toků, protože jejich prodejní ceny (upravené ex Glasgow) klesly v roce 2001 na 3,23 EUR a v roce 2002 na 3,02 EUR, přičemž náklady nejprve mírně stouply, a poté poklesly na 3,2 EUR v roce 2001 a 3,0 EUR v roce 2002. Kromě toho šla dolů i zaměstnanost. |
| --- | --- |

(76)

Pokles cen producentů Společenství byl zřejmě hlavní příčinou výrazného snížení jejich ziskovosti. V roce 2000, když jejich náklady na jeden kilogram dosahovaly 3,1 EUR a jejich prodejní cena (upravena ex Glasgow) činila 3,50 EUR, vytvořili producenti Společenství zisk ve výši 7,3 %. Ačkoliv jejich využití kapacity, produkce, produktivita, zásoby živých ryb, prodeje a tržní podíl mezi lety 2001 a 2002 stouply, přesto utrpěli finanční ztráty a dosáhli nižší celkové návratnosti vloženého kapitálu a negativních celkových peněžních toků, protože jejich prodejní ceny (upravené ex Glasgow) klesly v roce 2001 na 3,23 EUR a v roce 2002 na 3,02 EUR, přičemž náklady nejprve mírně stouply, a poté poklesly na 3,2 EUR v roce 2001 a 3,0 EUR v roce 2002. Kromě toho šla dolů i zaměstnanost.

| (77) | V roce 2003, když ceny (upravené ex Glasgow) pod tlakem levných dovozů klesly na 2,79 EUR a náklady se vrátily na úroveň roku 2000, tj. 3,1 EUR, utrpěly producenti Společenství ztrátu ve výši 17,1 %. To se odrazilo na negativní celkové návratnosti vloženého kapitálu a peněžních tocích. Současně klesl o 1,6 % objem jejich prodejů a o 3,0 % tržní podíl, přičemž došlo k nárůstu objemu a tržního podílu dovozů. Výrobní kapacita, její využití, produkce a produktivita sice vzrostly a zaměstnanost zůstala stabilní, ale dopad nárůstu levných dovozů na využití kapacity, produkci a zaměstnanost je zpožděný. Snížení zásob živých ryb v roce 2003 ukazuje, že lze v důsledku zvýšených dovozů očekávat pokles produkce. |
| --- | --- |

(77)

V roce 2003, když ceny (upravené ex Glasgow) pod tlakem levných dovozů klesly na 2,79 EUR a náklady se vrátily na úroveň roku 2000, tj. 3,1 EUR, utrpěly producenti Společenství ztrátu ve výši 17,1 %. To se odrazilo na negativní celkové návratnosti vloženého kapitálu a peněžních tocích. Současně klesl o 1,6 % objem jejich prodejů a o 3,0 % tržní podíl, přičemž došlo k nárůstu objemu a tržního podílu dovozů. Výrobní kapacita, její využití, produkce a produktivita sice vzrostly a zaměstnanost zůstala stabilní, ale dopad nárůstu levných dovozů na využití kapacity, produkci a zaměstnanost je zpožděný. Snížení zásob živých ryb v roce 2003 ukazuje, že lze v důsledku zvýšených dovozů očekávat pokles produkce.

| (78) | Z výše uvedených důvodů byl učiněn předběžný závěr, že mezi nárůstem dovozů a závažnou újmou producentů Společenství existuje souvislost a že nárůst levných dovozů má na producenty Společenství škodlivé dopady, zejména v podobě tlaku na nižší ceny na trhu Společenství, který ve svém důsledku vede ke značným finančním ztrátám producentů Společenství. |
| --- | --- |

(78)

Z výše uvedených důvodů byl učiněn předběžný závěr, že mezi nárůstem dovozů a závažnou újmou producentů Společenství existuje souvislost a že nárůst levných dovozů má na producenty Společenství škodlivé dopady, zejména v podobě tlaku na nižší ceny na trhu Společenství, který ve svém důsledku vede ke značným finančním ztrátám producentů Společenství.

9.1.2.   Dopady změn spotřeby ve Spojeném království

| (79) | Jedna dotčená strana tvrdila, že v roce 2003 prý došlo ve Spojeném království k poklesu spotřeby a že tím byla způsobena producentům Společenství újma. Trh Spojeného království však nelze izolovat od celého trhu Společenství a spotřeba v Evropském společenství vzrostla mezi lety 2000 a 2003 o 19,7 % a mezi lety 2002 a 2003 o 10,3 %. Důvodem značných ztrát producentů Společenství v roce 2003 byly tedy zřejmě nízké ceny, ne uváděný pokles spotřeby. |
| --- | --- |

(79)

Jedna dotčená strana tvrdila, že v roce 2003 prý došlo ve Spojeném království k poklesu spotřeby a že tím byla způsobena producentům Společenství újma. Trh Spojeného království však nelze izolovat od celého trhu Společenství a spotřeba v Evropském společenství vzrostla mezi lety 2000 a 2003 o 19,7 % a mezi lety 2002 a 2003 o 10,3 %. Důvodem značných ztrát producentů Společenství v roce 2003 byly tedy zřejmě nízké ceny, ne uváděný pokles spotřeby.

9.1.3.   Dopady změn výsledků vývozu

| (80) | Byl prošetřen i dopad kolísání úrovně vývozů. Během sledovaného období vývozy stouply, a mezi roky 2002 a 2003 se dokonce zdvojnásobily, takže je možné konstatovat, že změny úrovně vývozů nebyly příčinou vážné újmy producentů Společenství. Údaje týkající se ziskovosti vycházejí každopádně pouze z údajů o prodejích ve Společenství. |
| --- | --- |

(80)

Byl prošetřen i dopad kolísání úrovně vývozů. Během sledovaného období vývozy stouply, a mezi roky 2002 a 2003 se dokonce zdvojnásobily, takže je možné konstatovat, že změny úrovně vývozů nebyly příčinou vážné újmy producentů Společenství. Údaje týkající se ziskovosti vycházejí každopádně pouze z údajů o prodejích ve Společenství.

9.1.4.   Dopady nevyužité kapacity

| (81) | Bylo také prošetřeno, zda mohla být závažná újma způsobena nevyužitou kapacitou producentů Společenství. Teoretická kapacita vzrostla během sledovaného období od roku 2000 do roku 2003 o 2,2 %, tedy podstatně méně než produkce a spotřeba. Kromě toho, jak již bylo uvedeno, odpovídá teoretická kapacita celkové kapacitě živých ryb, na kterou byly uděleny vládní licence. Náklady na podání žádosti o udělení licence a její udržování jsou nízké. Hlavní nákladové položky představují náklady na strdlice a krmivo a náklady práce. Byl tedy učiněn předběžný závěr, že zvýšení teoretické kapacity nebylo příčinou škodlivého dopadu na producenty Společenství. |
| --- | --- |

(81)

Bylo také prošetřeno, zda mohla být závažná újma způsobena nevyužitou kapacitou producentů Společenství. Teoretická kapacita vzrostla během sledovaného období od roku 2000 do roku 2003 o 2,2 %, tedy podstatně méně než produkce a spotřeba. Kromě toho, jak již bylo uvedeno, odpovídá teoretická kapacita celkové kapacitě živých ryb, na kterou byly uděleny vládní licence. Náklady na podání žádosti o udělení licence a její udržování jsou nízké. Hlavní nákladové položky představují náklady na strdlice a krmivo a náklady práce. Byl tedy učiněn předběžný závěr, že zvýšení teoretické kapacity nebylo příčinou škodlivého dopadu na producenty Společenství.

9.1.5.   Dopady konkurence mezi producenty Společenství

| (82) | Někteří vývozci tvrdili, že důvodem poklesu cen lososa na trhu Společenství je nadměrná nabídka producentů Společenství. Dovozy však v roce 2003 stouply o 15 %, zatímco prodeje producentů Společenství ve Společenství poklesly. Kromě toho určují ceny na tomto trhu dovozy, ne producenti Společenství. Šetření cenového chování všech dotčených stran v letech 2002 a 2003 jasně ukázalo, že dovozy byly po celou dobu prodávány za nižší ceny než produkty producentů Společenství a že se ceny producentů Společenství řídily klesajícím trendem cen dovozů. Dopady konkurence mezi producenty Společenství byly v rovnováze – za jinak stejných okolností byly ztráty jednoho producenta vykompenzovány zisky jiného. Byl tedy učiněn předběžný závěr, že konkurence mezi producenty Společenství nebyla příčinou zaznamenané závažné újmy. |
| --- | --- |

(82)

Někteří vývozci tvrdili, že důvodem poklesu cen lososa na trhu Společenství je nadměrná nabídka producentů Společenství. Dovozy však v roce 2003 stouply o 15 %, zatímco prodeje producentů Společenství ve Společenství poklesly. Kromě toho určují ceny na tomto trhu dovozy, ne producenti Společenství. Šetření cenového chování všech dotčených stran v letech 2002 a 2003 jasně ukázalo, že dovozy byly po celou dobu prodávány za nižší ceny než produkty producentů Společenství a že se ceny producentů Společenství řídily klesajícím trendem cen dovozů. Dopady konkurence mezi producenty Společenství byly v rovnováze – za jinak stejných okolností byly ztráty jednoho producenta vykompenzovány zisky jiného. Byl tedy učiněn předběžný závěr, že konkurence mezi producenty Společenství nebyla příčinou zaznamenané závažné újmy.

9.1.6.   Dopady zvýšené úmrtnosti na výrobní náklady

| (83) | Jedna dotčená strana tvrdila, že u některých producentů mohla zvýšit výrobní náklady a narušit normální výrobní cyklus nadprůměrná úmrtnost ryb v Irsku a vzplanutí nákazy ve Spojeném království a Irsku v letech 2002 a 2003. Aktuálně dostupné informace ukazují, že k těmto jevům došlo na menším, omezeném počtu rybích farem. Kromě toho, jak ukazuje následující tabulka, klesly v roce 2002 výrobní náklady producentů Společenství a v roce 2003 byly přibližně na úrovni svého čtyřletého průměru. Byl tedy učiněn předběžný závěr, že nadprůměrná úmrtnost ryb nebyla příčinou závažných škodlivých dopadů. Tento argument však bude během konečné fáze šetření dále přezkoumán. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrné výrobní náklady (1000 EUR/t) | 3,1 | 3,2 | 3,0 | 3,1 |

(83)

Jedna dotčená strana tvrdila, že u některých producentů mohla zvýšit výrobní náklady a narušit normální výrobní cyklus nadprůměrná úmrtnost ryb v Irsku a vzplanutí nákazy ve Spojeném království a Irsku v letech 2002 a 2003. Aktuálně dostupné informace ukazují, že k těmto jevům došlo na menším, omezeném počtu rybích farem. Kromě toho, jak ukazuje následující tabulka, klesly v roce 2002 výrobní náklady producentů Společenství a v roce 2003 byly přibližně na úrovni svého čtyřletého průměru. Byl tedy učiněn předběžný závěr, že nadprůměrná úmrtnost ryb nebyla příčinou závažných škodlivých dopadů. Tento argument však bude během konečné fáze šetření dále přezkoumán.

2000

2001

2002

2003

Průměrné výrobní náklady (1000 EUR/t)

3,1

3,2

3,0

3,1

9.1.7.   Dopady vyšších výrobních nákladů obecně

| (84) | Jedna dotčená strana tvrdila, že norské odvětví má nižší výrobní náklady než producenti Společenství a že to je důvodem zvýšených dovozů a závažné újmy. Aktuálně dostupné informace ukazují, že Norsko sice požívá určitých výhod v souvislosti s některými nákladovými položkami, ale producenti Společenství využívají výhod v oblasti jiných nákladových položek. Obecně je třeba mít na paměti, že značných ztrát v současnosti na trhu dosahují jak producenti Společenství, tak i norští producenti. Jak bylo uvedeno v oddíle 8.2.12, činila ztráta producentů Společenství v roce 2002 –2,5 %. Podle údajů norské vlády dosáhly v roce 2002 ztráty u vzorku 151 rybích farem chovajících lososa a pstruha duhového –13 %. (Pro rok 2003 dosud nebyly vydány žádné srovnatelné údaje.) Kromě toho byly tyto farmy značně zadlužené, což představovalo významnou část jejich celkových nákladů. Jejich celková zadluženost (s výjimkou vlastního kapitálu a rezerv) činila 6,8 miliard norských korun, přičemž celkový obrat dosáhl 5,7 miliard norských korun (9). Tato situace vedla v některých případech k tomu, že norské banky fakticky převzaly norské producenty. Byl tedy učiněn předběžný závěr, že norští producenti nedosahují vyšší efektivity než producenti Společenství, avšak tento argument bude během konečné fáze šetření dále přezkoumán. |
| --- | --- |

(84)

Jedna dotčená strana tvrdila, že norské odvětví má nižší výrobní náklady než producenti Společenství a že to je důvodem zvýšených dovozů a závažné újmy. Aktuálně dostupné informace ukazují, že Norsko sice požívá určitých výhod v souvislosti s některými nákladovými položkami, ale producenti Společenství využívají výhod v oblasti jiných nákladových položek. Obecně je třeba mít na paměti, že značných ztrát v současnosti na trhu dosahují jak producenti Společenství, tak i norští producenti. Jak bylo uvedeno v oddíle 8.2.12, činila ztráta producentů Společenství v roce 2002 –2,5 %. Podle údajů norské vlády dosáhly v roce 2002 ztráty u vzorku 151 rybích farem chovajících lososa a pstruha duhového –13 %. (Pro rok 2003 dosud nebyly vydány žádné srovnatelné údaje.) Kromě toho byly tyto farmy značně zadlužené, což představovalo významnou část jejich celkových nákladů. Jejich celková zadluženost (s výjimkou vlastního kapitálu a rezerv) činila 6,8 miliard norských korun, přičemž celkový obrat dosáhl 5,7 miliard norských korun (9). Tato situace vedla v některých případech k tomu, že norské banky fakticky převzaly norské producenty. Byl tedy učiněn předběžný závěr, že norští producenti nedosahují vyšší efektivity než producenti Společenství, avšak tento argument bude během konečné fáze šetření dále přezkoumán.

9.1.8.   Vyšší náklady na přepravu ve Skotsku

| (85) | Jedna dotčená strana tvrdila, že v odlehlých částech Skotska je méně vyvinutá infrastruktura, čímž se zvyšují náklady a mohlo by to vést k újmě producentů Společenství. Z tohoto pohledu je brán ohled na skutečnost, že chov ryb v Norsku, které má výsostné postavení na trhu Společenství, často probíhá v odlehlých místech s relativně špatnou infrastrukturou. |
| --- | --- |

(85)

Jedna dotčená strana tvrdila, že v odlehlých částech Skotska je méně vyvinutá infrastruktura, čímž se zvyšují náklady a mohlo by to vést k újmě producentů Společenství. Z tohoto pohledu je brán ohled na skutečnost, že chov ryb v Norsku, které má výsostné postavení na trhu Společenství, často probíhá v odlehlých místech s relativně špatnou infrastrukturou.

| (86) | Náklady na přepravu nepředstavují významnou část celkových výrobních nákladů na lososa chovaného pro hospodářské účely a liší se podle původu zboží a cíle jeho přepravy. Obecně se má za to, že v nákladech na přepravu na trh Společenství není mezi Norskem, Spojeným královstvím a Irskem výrazný rozdíl. Kromě toho je obecně vyšší pravděpodobnost, že náklady vyvážejících producentů (kteří podle definice sídlí mimo Evropské společenství) budou při prodeji na trhu Společenství vyšší. Nemá se tedy za to, že se vyšší náklady na přepravu ve Skotsku podílejí na újmě producentů Společenství. |
| --- | --- |

(86)

Náklady na přepravu nepředstavují významnou část celkových výrobních nákladů na lososa chovaného pro hospodářské účely a liší se podle původu zboží a cíle jeho přepravy. Obecně se má za to, že v nákladech na přepravu na trh Společenství není mezi Norskem, Spojeným královstvím a Irskem výrazný rozdíl. Kromě toho je obecně vyšší pravděpodobnost, že náklady vyvážejících producentů (kteří podle definice sídlí mimo Evropské společenství) budou při prodeji na trhu Společenství vyšší. Nemá se tedy za to, že se vyšší náklady na přepravu ve Skotsku podílejí na újmě producentů Společenství.

| (87) | Kromě toho nebyly předloženy důkazy o tom, že by se v posledních letech ve Skotsku zvýšily náklady na přepravu, takže vyšší náklady na přepravu nemohou odůvodnit nárůst finančních ztrát producentů Společenství v poslední době. |
| --- | --- |

(87)

Kromě toho nebyly předloženy důkazy o tom, že by se v posledních letech ve Skotsku zvýšily náklady na přepravu, takže vyšší náklady na přepravu nemohou odůvodnit nárůst finančních ztrát producentů Společenství v poslední době.

9.1.9.   Další faktory

| (88) | Během prozatímní fáze šetření nebyly uvedeny další příčinné faktory, které by mohly být potenciálně důležité. |
| --- | --- |

(88)

Během prozatímní fáze šetření nebyly uvedeny další příčinné faktory, které by mohly být potenciálně důležité.

9.2.   Přisouzení škodlivých dopadů

| (89) | Nárůst dovozů měl jen omezený negativní dopad na množství prodané producenty Společenství, ačkoliv jejich prodeje a tržní podíl v roce 2003 poněkud poklesl. Velice důležitá je však skutečnost, že značný nárůst dovozů měl zřejmě ničivý dopad na ziskovost producentů Společenství, o čemž svědčí souběžný cenový pokles. Jelikož dovozy (které představují asi 70–75 % trhu) udávají na trhu ceny, měla klesající spirála dovozních cen značný dopad na stlačení cen producentů Společenství. To vedlo k výrazným ztrátám producentů Společenství. V této fázi nebyly kromě zvýšení levných dovozů zjištěny jiné faktory, které by se mohly na újmě podílet. |
| --- | --- |

(89)

Nárůst dovozů měl jen omezený negativní dopad na množství prodané producenty Společenství, ačkoliv jejich prodeje a tržní podíl v roce 2003 poněkud poklesl. Velice důležitá je však skutečnost, že značný nárůst dovozů měl zřejmě ničivý dopad na ziskovost producentů Společenství, o čemž svědčí souběžný cenový pokles. Jelikož dovozy (které představují asi 70–75 % trhu) udávají na trhu ceny, měla klesající spirála dovozních cen značný dopad na stlačení cen producentů Společenství. To vedlo k výrazným ztrátám producentů Společenství. V této fázi nebyly kromě zvýšení levných dovozů zjištěny jiné faktory, které by se mohly na újmě podílet.

9.3.   Závěr

| (90) | Jelikož bylo zjištěno, že ostatní známé faktory nevedly k žádným závažným škodlivým dopadům, byl učiněn předběžný závěr, že mezi zvýšenými levnými dovozy a závažnou újmou producentů Společenství existuje skutečná a podstatná souvislost. |
| --- | --- |

(90)

Jelikož bylo zjištěno, že ostatní známé faktory nevedly k žádným závažným škodlivým dopadům, byl učiněn předběžný závěr, že mezi zvýšenými levnými dovozy a závažnou újmou producentů Společenství existuje skutečná a podstatná souvislost.

10.   KRITICKÁ SITUACE

| (91) | Byl učiněn předběžný závěr, že existují kritické okolnosti, za kterých by mohla prodleva způsobit producentům Společenství újmu, která by se těžko napravovala. V důsledku zvýšených levných dovozů dotyčného produktu zaznamenali producenti Společenství výrazný pokles, zejména zásob živých ryb, jednotkových cen, ziskovosti a návratnosti vloženého kapitálu. |
| --- | --- |

(91)

Byl učiněn předběžný závěr, že existují kritické okolnosti, za kterých by mohla prodleva způsobit producentům Společenství újmu, která by se těžko napravovala. V důsledku zvýšených levných dovozů dotyčného produktu zaznamenali producenti Společenství výrazný pokles, zejména zásob živých ryb, jednotkových cen, ziskovosti a návratnosti vloženého kapitálu.

| (92) | Finanční situace producentů Společenství je velice tíživá. V roce 2003 zaznamenali výrazné ztráty (–17,1 %). V důsledku toho se již mnoho producentů Společenství dostalo do konkurzu nebo nucené správy a mnoho dalších plánuje buď omezení produkce nebo úplný odchod z trhu. Mnoho producentů Společenství se snaží prodat svůj podnik jako fungující subjekt. Jelikož však vytvářejí ztrátu a v nedávné době došlo k sérii vyhlášených konkurzů a uvalených nucených správ, nemají o ně potenciální investoři velký zájem. Jiní producenti prostě zavírají své podniky, aby rostoucí ztráty zastavili. |
| --- | --- |

(92)

Finanční situace producentů Společenství je velice tíživá. V roce 2003 zaznamenali výrazné ztráty (–17,1 %). V důsledku toho se již mnoho producentů Společenství dostalo do konkurzu nebo nucené správy a mnoho dalších plánuje buď omezení produkce nebo úplný odchod z trhu. Mnoho producentů Společenství se snaží prodat svůj podnik jako fungující subjekt. Jelikož však vytvářejí ztrátu a v nedávné době došlo k sérii vyhlášených konkurzů a uvalených nucených správ, nemají o ně potenciální investoři velký zájem. Jiní producenti prostě zavírají své podniky, aby rostoucí ztráty zastavili.

| (93) | V roce 2003 a v prvních měsících roku 2004 byl vyhlášen konkurz nebo uvalena nucená správa na pět producentů Společenství. Další dva byli převzati svými věřiteli (kterým dlužili značné částky) a v současné době ukončují činnost. Kromě toho svoji činnost ukončilo nebo ukončuje dalších sedm producentů Společenství. |
| --- | --- |

(93)

V roce 2003 a v prvních měsících roku 2004 byl vyhlášen konkurz nebo uvalena nucená správa na pět producentů Společenství. Další dva byli převzati svými věřiteli (kterým dlužili značné částky) a v současné době ukončují činnost. Kromě toho svoji činnost ukončilo nebo ukončuje dalších sedm producentů Společenství.

| (94) | Značné ztráty v roce 2003 vedly u některých producentů Společenství, zejména nezávislých společností, která se nemohou spoléhat na finanční výpomoc větší skupiny, k tomu, že se začali spoléhat na rozsáhlé úvěry od věřitelů a začali využívat možnosti přečerpání účtu jako zdroj střednědobého a dlouhodobého financování. Některé společnosti musejí obětovat svoji ziskovost, aby byly schopny zajistit dostatečné peněžní toky, a tím splnit své finanční závazky (například odlovem ryb před dosažením optimální velikosti). Tato strategie sice může krátkodobě zajistit jejich existenci, avšak nadále snižuje jejich ziskovost, a tedy střednědobou a dlouhodobou životaschopnost. |
| --- | --- |

(94)

Značné ztráty v roce 2003 vedly u některých producentů Společenství, zejména nezávislých společností, která se nemohou spoléhat na finanční výpomoc větší skupiny, k tomu, že se začali spoléhat na rozsáhlé úvěry od věřitelů a začali využívat možnosti přečerpání účtu jako zdroj střednědobého a dlouhodobého financování. Některé společnosti musejí obětovat svoji ziskovost, aby byly schopny zajistit dostatečné peněžní toky, a tím splnit své finanční závazky (například odlovem ryb před dosažením optimální velikosti). Tato strategie sice může krátkodobě zajistit jejich existenci, avšak nadále snižuje jejich ziskovost, a tedy střednědobou a dlouhodobou životaschopnost.

| (95) | Bez okamžitého a výrazného zlepšení vyhlídek odvětví chovu lososa ve Společenství bude ještě více producentů Společenství dohnáno k vyhlášení konkurzu či uvalení nucené správy, protože věřitelé a banky usilují o omezení rizika výskytu nedobytných pohledávek. Některým producentům Společenství již byla zrušena či omezena možnost přečerpání účtu. Ve Spojeném království již státní orgány jednaly s bankami, aby zjistily, jaké jsou důvody zrušení podpory. Banky však zdůraznily, že se při své činnosti musí řídit obchodními hledisky. |
| --- | --- |

(95)

Bez okamžitého a výrazného zlepšení vyhlídek odvětví chovu lososa ve Společenství bude ještě více producentů Společenství dohnáno k vyhlášení konkurzu či uvalení nucené správy, protože věřitelé a banky usilují o omezení rizika výskytu nedobytných pohledávek. Některým producentům Společenství již byla zrušena či omezena možnost přečerpání účtu. Ve Spojeném království již státní orgány jednaly s bankami, aby zjistily, jaké jsou důvody zrušení podpory. Banky však zdůraznily, že se při své činnosti musí řídit obchodními hledisky.

| (96) | Lze očekávat, že v případě neuplatnění prozatímních ochranných opatření na trhu Evropského společenství zůstanou dovozy dotyčného produktu na vysoké úrovni, producenti Společenství budou nadále ve ztrátě a stále více se jich dostane do konkurzu, zejména v důsledku poklesu cen z důvodu pokračujících vysokých dovozů. Tato újma se bude těžko napravovat, jelikož podniky budou uzavřené, bývalí zaměstnanci se budou muset stěhovat, aby našli další práci, a věřitelé budou ostražití při financování obnovení provozu podniků v úpadku. Aby bylo možné tomuto vývoji zabránit, je nutné přijmout prozatímní ochranná opatření. |
| --- | --- |

(96)

Lze očekávat, že v případě neuplatnění prozatímních ochranných opatření na trhu Evropského společenství zůstanou dovozy dotyčného produktu na vysoké úrovni, producenti Společenství budou nadále ve ztrátě a stále více se jich dostane do konkurzu, zejména v důsledku poklesu cen z důvodu pokračujících vysokých dovozů. Tato újma se bude těžko napravovat, jelikož podniky budou uzavřené, bývalí zaměstnanci se budou muset stěhovat, aby našli další práci, a věřitelé budou ostražití při financování obnovení provozu podniků v úpadku. Aby bylo možné tomuto vývoji zabránit, je nutné přijmout prozatímní ochranná opatření.

10.1.   Závěr

| (97) | S přihlédnutím k tíživé hospodářské situaci producentů Společenství, způsobené jejich značnými ztrátami, a k neustávajícímu ohrožení vyvážejícími producenty se tedy má za to, že nastala kritická situace, ve které by jakákoliv prodleva při zavádění prozatímních ochranných opatření způsobila újmu, která by se těžko napravovala. Byl tedy učiněn závěr, že by měla být prozatímní ochranná opatření zavedena bez prodlení. |
| --- | --- |

(97)

S přihlédnutím k tíživé hospodářské situaci producentů Společenství, způsobené jejich značnými ztrátami, a k neustávajícímu ohrožení vyvážejícími producenty se tedy má za to, že nastala kritická situace, ve které by jakákoliv prodleva při zavádění prozatímních ochranných opatření způsobila újmu, která by se těžko napravovala. Byl tedy učiněn závěr, že by měla být prozatímní ochranná opatření zavedena bez prodlení.

11.   ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

| (98) | Předběžná analýza výsledků šetření potvrzuje existenci kritické situace a potřebu prozatímních ochranných opatření, aby se zabránilo další újmě producentů Společenství, která by se těžko napravovala. |
| --- | --- |

(98)

Předběžná analýza výsledků šetření potvrzuje existenci kritické situace a potřebu prozatímních ochranných opatření, aby se zabránilo další újmě producentů Společenství, která by se těžko napravovala.

11.1.   Podoba a úroveň prozatímních ochranných opatření

| (99) | Produkce lososa chovaného pro hospodářské účely ve Společenství nepokrývá poptávku, a je tedy nutné zajistit, aby přijatá opatření nezabránila vyvážejícím producentům v přístupu na trh Společenství. Jelikož je zřejmě hlavní příčinou újmy producentů Společenství velký objem dovozů, který vede k nízkým cenám a způsobuje cenový pokles, měla by být opatření navržena tak, aby zvýšila ceny, avšak současně aby zbytečně neomezovala nabídku. |
| --- | --- |

(99)

Produkce lososa chovaného pro hospodářské účely ve Společenství nepokrývá poptávku, a je tedy nutné zajistit, aby přijatá opatření nezabránila vyvážejícím producentům v přístupu na trh Společenství. Jelikož je zřejmě hlavní příčinou újmy producentů Společenství velký objem dovozů, který vede k nízkým cenám a způsobuje cenový pokles, měla by být opatření navržena tak, aby zvýšila ceny, avšak současně aby zbytečně neomezovala nabídku.

| (100) | Nařízení (ES) č. 3285/94 a č. 519/94 stanoví, že by prozatímní ochranná opatření měla mít podobu vyšších cel. Měla by být tedy upřednostňována celní opatření, je-li to vhodné. Aby se udržela otevřenost trhu Společenství a zajistila dostupnost nabídky, která pokryje poptávku, je v tomto případě vhodné zavést kvóty bez ochranných cel, které budou odpovídat tradiční úrovni dovozů. Kromě těchto kvót by měly dovozy podléhat dodatečnému clu. Tradiční úroveň dovozů lososa chovaného pro hospodářské účely pak může pokračovat bez nutnosti platit jakékoliv dodatečné clo, přičemž bude možné dovážet i neomezené množství, avšak to bude předmětem dodatečného cla. |
| --- | --- |

(100)

Nařízení (ES) č. 3285/94 a č. 519/94 stanoví, že by prozatímní ochranná opatření měla mít podobu vyšších cel. Měla by být tedy upřednostňována celní opatření, je-li to vhodné. Aby se udržela otevřenost trhu Společenství a zajistila dostupnost nabídky, která pokryje poptávku, je v tomto případě vhodné zavést kvóty bez ochranných cel, které budou odpovídat tradiční úrovni dovozů. Kromě těchto kvót by měly dovozy podléhat dodatečnému clu. Tradiční úroveň dovozů lososa chovaného pro hospodářské účely pak může pokračovat bez nutnosti platit jakékoliv dodatečné clo, přičemž bude možné dovážet i neomezené množství, avšak to bude předmětem dodatečného cla.

| (101) | Aby se udržely tradiční obchodní toky a zajistila otevřenost trhu Společenství i pro menší hráče, měly by být celní kvóty rozděleny mezi země/regiony s podstatným zájmem na dodávce dotyčného produktu, avšak část by měla být vyhrazena pro ostatní země. Po konzultaci s Norskem a Faerskými ostrovy, které mají takový podstatný zájem a představují podstatný podíl na dovozech, se má za to, že je vhodné přidělit každé této zemi konkrétní celní kvótu podle podílu celkového množství produktu dodaného danou zemí během tříletého období mezi lety 2000 a 2003. Velká většina dovozů v tomto období pocházela z Norska a Faerských ostrovů, takže by pro tyto země měly platit konkrétní celní kvóty, přičemž pro všechny ostatní země by platila jedna další celní kvóta. Aby se předešlo zbytečnému administrativnímu zatížení, měly by být kvóty rozdělovány podle zásady prvního žadatele. |
| --- | --- |

(101)

Aby se udržely tradiční obchodní toky a zajistila otevřenost trhu Společenství i pro menší hráče, měly by být celní kvóty rozděleny mezi země/regiony s podstatným zájmem na dodávce dotyčného produktu, avšak část by měla být vyhrazena pro ostatní země. Po konzultaci s Norskem a Faerskými ostrovy, které mají takový podstatný zájem a představují podstatný podíl na dovozech, se má za to, že je vhodné přidělit každé této zemi konkrétní celní kvótu podle podílu celkového množství produktu dodaného danou zemí během tříletého období mezi lety 2000 a 2003. Velká většina dovozů v tomto období pocházela z Norska a Faerských ostrovů, takže by pro tyto země měly platit konkrétní celní kvóty, přičemž pro všechny ostatní země by platila jedna další celní kvóta. Aby se předešlo zbytečnému administrativnímu zatížení, měly by být kvóty rozdělovány podle zásady prvního žadatele.

| (102) | S ohledem na vysoký nárůst v nových členských státech se zdá, že za normálních okolností roste spotřeba lososa chovaného pro hospodářské účely ve Společenství tempem 4 % až 5 % za rok. Aby byl zohledněn tento nárůst, měly by být celní kvóty navyšovány o 5 % (na základě průměrných dovozů v letech 2001 až 2003). Jelikož trh s lososem podléhá sezónním vlivům, přičemž ve druhém pololetí jsou dovozy a prodeje vyšší než v prvním pololetí, měly by být celní kvóty o tyto sezónní vlivy očištěny. Kvóty byly vypočítány dle zásady ekvivalentních ryb vcelku (WFE) a poměr pro přepočítání na skutečně dovezené filé byl 1:0,65 a na skutečně dovezené ostatní maso 1:0,9. |
| --- | --- |

(102)

S ohledem na vysoký nárůst v nových členských státech se zdá, že za normálních okolností roste spotřeba lososa chovaného pro hospodářské účely ve Společenství tempem 4 % až 5 % za rok. Aby byl zohledněn tento nárůst, měly by být celní kvóty navyšovány o 5 % (na základě průměrných dovozů v letech 2001 až 2003). Jelikož trh s lososem podléhá sezónním vlivům, přičemž ve druhém pololetí jsou dovozy a prodeje vyšší než v prvním pololetí, měly by být celní kvóty o tyto sezónní vlivy očištěny. Kvóty byly vypočítány dle zásady ekvivalentních ryb vcelku (WFE) a poměr pro přepočítání na skutečně dovezené filé byl 1:0,65 a na skutečně dovezené ostatní maso 1:0,9.

| (103) | Dodatečné clo by mělo být stanoveno na takové úrovni, aby zajistilo producentům Společenství odpovídající úlevu, ale současně by nemělo představovat nepřiměřené zatížení pro dovozce a uživatele. Valorické clo není považováno za vhodné, protože by podporovalo snižování dovozních cen bez cla a v reálném vyjádření by se zvýšilo, kdyby došlo ke zvyšování cen. Mělo by být tedy stanoveno pevné clo. |
| --- | --- |

(103)

Dodatečné clo by mělo být stanoveno na takové úrovni, aby zajistilo producentům Společenství odpovídající úlevu, ale současně by nemělo představovat nepřiměřené zatížení pro dovozce a uživatele. Valorické clo není považováno za vhodné, protože by podporovalo snižování dovozních cen bez cla a v reálném vyjádření by se zvýšilo, kdyby došlo ke zvyšování cen. Mělo by být tedy stanoveno pevné clo.

| (104) | Za přiměřený základ pro stanovení výše cla je považována úroveň prodeje pod cenou, která odpovídá rozdílu, o který je cena dováženého produktu nižší než cena, jejíž dosažení lze očekávat od producentů Společenství v situaci, kdy jim není způsobena újma. Aby bylo možné v tomto konkrétním případě (kdy je 70–75 % dotyčného produktu dováženo) vzít v úvahu zásadu proporcionality, byla úroveň prodeje pod cenou prozatímně vypočítána na základě vážené průměrné ceny na tunu produktu Společenství v situaci bez újmy, která vychází z výrobních nákladů na produkt Společenství, plus minimální výše zisku v tomto odvětví (5 %). Tato cena v situaci bez újmy byla porovnána s předběžnou váženou průměrnou cenou na tunu dováženého dotyčného produktu během prvního čtvrtletí roku 2004 (10). Rozdíl mezi těmito dvěma cenami byl vyjádřen jako procento ceny dováženého produktu (CIF na hranici Společenství) a jeho výsledkem byl prodej pod cenou ve výši 17,8 %, což představuje splatné clo ve výši 469 EUR na tunu (WFE); to po použití výše uvedených přepočítacích poměrů odpovídá částce 522 EUR na tunu vykuchaných ryb a 722 EUR na tunu ryb jako filé. |
| --- | --- |

(104)

Za přiměřený základ pro stanovení výše cla je považována úroveň prodeje pod cenou, která odpovídá rozdílu, o který je cena dováženého produktu nižší než cena, jejíž dosažení lze očekávat od producentů Společenství v situaci, kdy jim není způsobena újma. Aby bylo možné v tomto konkrétním případě (kdy je 70–75 % dotyčného produktu dováženo) vzít v úvahu zásadu proporcionality, byla úroveň prodeje pod cenou prozatímně vypočítána na základě vážené průměrné ceny na tunu produktu Společenství v situaci bez újmy, která vychází z výrobních nákladů na produkt Společenství, plus minimální výše zisku v tomto odvětví (5 %). Tato cena v situaci bez újmy byla porovnána s předběžnou váženou průměrnou cenou na tunu dováženého dotyčného produktu během prvního čtvrtletí roku 2004 (10). Rozdíl mezi těmito dvěma cenami byl vyjádřen jako procento ceny dováženého produktu (CIF na hranici Společenství) a jeho výsledkem byl prodej pod cenou ve výši 17,8 %, což představuje splatné clo ve výši 469 EUR na tunu (WFE); to po použití výše uvedených přepočítacích poměrů odpovídá částce 522 EUR na tunu vykuchaných ryb a 722 EUR na tunu ryb jako filé.

| (105) | Měl by být stanoven postup pro přezkoumání těchto opatření Komisí pro případ, že se změní okolnosti. |
| --- | --- |

(105)

Měl by být stanoven postup pro přezkoumání těchto opatření Komisí pro případ, že se změní okolnosti.

| (106) | V souladu s právními předpisy a mezinárodními závazky Společenství by neměla být prozatímní ochranná opatření uplatňována na produkt pocházející z jakékoliv rozvojové země, pokud její podíl na dovozech daného produktu do Společenství nepřesáhne 3 %. V tomto ohledu je třeba mít na paměti, že dovozy z Chile za poslední období, pro které jsou k dispozici spolehlivé údaje (druhé pololetí roku 2003), byly nižší než 3 %, a je tedy vhodné vyjmout Chile z rozsahu působnosti dodatečného ochranného cla v rámci prozatímních ochranných opatření a přezkoumat tento stav během konečné fáze šetření. Rozvojové země, na která se prozatímní opatření nevztahují, by tedy měly být uvedeny a jejich seznam je součástí přílohy II. |
| --- | --- |

(106)

V souladu s právními předpisy a mezinárodními závazky Společenství by neměla být prozatímní ochranná opatření uplatňována na produkt pocházející z jakékoliv rozvojové země, pokud její podíl na dovozech daného produktu do Společenství nepřesáhne 3 %. V tomto ohledu je třeba mít na paměti, že dovozy z Chile za poslední období, pro které jsou k dispozici spolehlivé údaje (druhé pololetí roku 2003), byly nižší než 3 %, a je tedy vhodné vyjmout Chile z rozsahu působnosti dodatečného ochranného cla v rámci prozatímních ochranných opatření a přezkoumat tento stav během konečné fáze šetření. Rozvojové země, na která se prozatímní opatření nevztahují, by tedy měly být uvedeny a jejich seznam je součástí přílohy II.

11.2.   Systém kontroly

| (107) | Jak již bylo uvedeno, má se za to, že trendy v dovozu dotyčného produktu způsobily producentům Společenství závažnou újmu. Má se tedy za to, že je v zájmu Společenství zavést systém následného dohledu v souladu s článkem 11 nařízení (ES) č. 3285/94 a článkem 9 nařízení (ES) č. 519/94 s ohledem na dovozy dotyčných produktů, které byly ve Společenství puštěny do volného oběhu. To umožní podrobný dozor, zejména nad dovozy ze zemí, které jsou mimo rozsah působnosti prozatímních opatření. Aby se zajistila soudržnost, měl by být dohled realizován ve stejném období jako prozatímní opatření. Dohled by měl být řízen v souladu s programem stanoveným ve článku 308d nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 (11) ze dne 2. července 1993, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2286/2003 (12)), a členské státy by měly Komisi podávat informace každý týden. |
| --- | --- |

(107)

Jak již bylo uvedeno, má se za to, že trendy v dovozu dotyčného produktu způsobily producentům Společenství závažnou újmu. Má se tedy za to, že je v zájmu Společenství zavést systém následného dohledu v souladu s článkem 11 nařízení (ES) č. 3285/94 a článkem 9 nařízení (ES) č. 519/94 s ohledem na dovozy dotyčných produktů, které byly ve Společenství puštěny do volného oběhu. To umožní podrobný dozor, zejména nad dovozy ze zemí, které jsou mimo rozsah působnosti prozatímních opatření. Aby se zajistila soudržnost, měl by být dohled realizován ve stejném období jako prozatímní opatření. Dohled by měl být řízen v souladu s programem stanoveným ve článku 308d nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 (11) ze dne 2. července 1993, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2286/2003 (12)), a členské státy by měly Komisi podávat informace každý týden.

11.3.   Doba trvání

| (108) | Prozatímní opatření by neměla trvat déle než 200 dnů. Opatření by měla nabýt platnosti 15. srpna 2004 měla by zůstat v platnosti po dobu 176 dnů, pokud nebudou zavedena konečná opatření nebo pokud nebude šetření ukončeno bez zavedení jakýchkoliv opatření dříve. |
| --- | --- |

(108)

Prozatímní opatření by neměla trvat déle než 200 dnů. Opatření by měla nabýt platnosti 15. srpna 2004 měla by zůstat v platnosti po dobu 176 dnů, pokud nebudou zavedena konečná opatření nebo pokud nebude šetření ukončeno bez zavedení jakýchkoliv opatření dříve.

12.   ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ

12.1.   Předběžný komentář

| (109) | Kromě nepředvídaného vývoje, zvýšených dovozů, závažné újmy, příčin a kritických okolností bylo také prošetřeno, zda existují nějaké vážné důvody, které by mohly vést k závěru, že není v zájmu Společenství zavádět prozatímní opatření. K tomuto účelu byl zvážen dopad potenciálních prozatímních opatření na všechny dotčené strany řízení a pravděpodobné následky přijetí nebo nepřijetí prozatímních opatření na základě dostupných důkazů. |
| --- | --- |

(109)

Kromě nepředvídaného vývoje, zvýšených dovozů, závažné újmy, příčin a kritických okolností bylo také prošetřeno, zda existují nějaké vážné důvody, které by mohly vést k závěru, že není v zájmu Společenství zavádět prozatímní opatření. K tomuto účelu byl zvážen dopad potenciálních prozatímních opatření na všechny dotčené strany řízení a pravděpodobné následky přijetí nebo nepřijetí prozatímních opatření na základě dostupných důkazů.

12.2.   Zájem producentů Společenství

| (110) | Celkový roční obrat producentů Společenství činí více než 500 miliónů EUR. Kromě přímo vytvářených asi 1 450 pracovních míst podporují dle odhadů nepřímo dalších 8.000 pracovních míst ve zpracovatelském a ostatních odvětvích. Jsou součástí významného růstového odvětví, ve kterém se produkce mezi lety 1995 a 2001 zdvojnásobila. Dosahují stále vyšší efektivnosti výroby produktu, který má neustále rostoucí trh ve Společenství i v celosvětovém měřítku. Za normálních tržních podmínek jsou životaschopné a konkurenční a vykazují stoupající produktivitu. |
| --- | --- |

(110)

Celkový roční obrat producentů Společenství činí více než 500 miliónů EUR. Kromě přímo vytvářených asi 1 450 pracovních míst podporují dle odhadů nepřímo dalších 8.000 pracovních míst ve zpracovatelském a ostatních odvětvích. Jsou součástí významného růstového odvětví, ve kterém se produkce mezi lety 1995 a 2001 zdvojnásobila. Dosahují stále vyšší efektivnosti výroby produktu, který má neustále rostoucí trh ve Společenství i v celosvětovém měřítku. Za normálních tržních podmínek jsou životaschopné a konkurenční a vykazují stoupající produktivitu.

| (111) | Pozice producentů Společenství je jasně ohrožena, pokud není upravena aktuální úroveň levných dovozů. Navrhovaná opatření budou uplatňována na všechny dovozy dotyčného produktu, s výjimkou dovozů z rozvojových zemí, jejichž vývozy do Evropského společenství nepředstavují více než 3 % dovozů Společenství. Budou tedy uplatňována asi na 95 % takových dovozů. Lze proto očekávat, že opatření budou účinná a umožní zvýšení cen producentů Společenství na uspokojivou úroveň. |
| --- | --- |

(111)

Pozice producentů Společenství je jasně ohrožena, pokud není upravena aktuální úroveň levných dovozů. Navrhovaná opatření budou uplatňována na všechny dovozy dotyčného produktu, s výjimkou dovozů z rozvojových zemí, jejichž vývozy do Evropského společenství nepředstavují více než 3 % dovozů Společenství. Budou tedy uplatňována asi na 95 % takových dovozů. Lze proto očekávat, že opatření budou účinná a umožní zvýšení cen producentů Společenství na uspokojivou úroveň.

12.3.   Zájem závislých odvětví

| (112) | Oblasti, ve kterých je chov lososa provozován, bývají spíše odlehlé – především na západním pobřeží Skotska a Irska. Počet pracovních příležitostí je omezený a ekonomická činnost související s chovem lososa se výrazně podílí na místním hospodářství. Bez tohoto podílu by nebylo mnoho malých místních podniků, které dodávají producentům Společenství a jejich zaměstnancům zboží a služby, životaschopných. Přijetí účinných prozatímních opatření je tedy v zájmu závislých odvětví. |
| --- | --- |

(112)

Oblasti, ve kterých je chov lososa provozován, bývají spíše odlehlé – především na západním pobřeží Skotska a Irska. Počet pracovních příležitostí je omezený a ekonomická činnost související s chovem lososa se výrazně podílí na místním hospodářství. Bez tohoto podílu by nebylo mnoho malých místních podniků, které dodávají producentům Společenství a jejich zaměstnancům zboží a služby, životaschopných. Přijetí účinných prozatímních opatření je tedy v zájmu závislých odvětví.

12.4.   Zájmy producentů strdlic a krmiv

| (113) | Je v zájmu významných dodavatelů producentů Společenství (například producentů strdlic a krmiv), aby měli silnou a předvídatelnou poptávku po svých produktech za ceny, které jim umožní vytvářet přiměřený zisk. Jelikož mnoho těchto dodavatelů také poskytlo producentům Společenství rozsáhlé úvěry, je v jejich zájmu, aby producenti Společenství nadále vykonávali svoji obchodní činnost a byli schopni splácet své dluhy. Jestliže se situace producentů Společenství nezlepší, bude mít mnoho producentů strdlic značné nedobytné pohledávky, které sníží jejich ziskovost a v některých případech mohou ohrozit jejich schopnost nadále provozovat obchodní činnost. Totéž platí pro producenty krmiv. Přijetí prozatímních opatření je tedy v zájmu producentů strdlic a krmiv. |
| --- | --- |

(113)

Je v zájmu významných dodavatelů producentů Společenství (například producentů strdlic a krmiv), aby měli silnou a předvídatelnou poptávku po svých produktech za ceny, které jim umožní vytvářet přiměřený zisk. Jelikož mnoho těchto dodavatelů také poskytlo producentům Společenství rozsáhlé úvěry, je v jejich zájmu, aby producenti Společenství nadále vykonávali svoji obchodní činnost a byli schopni splácet své dluhy. Jestliže se situace producentů Společenství nezlepší, bude mít mnoho producentů strdlic značné nedobytné pohledávky, které sníží jejich ziskovost a v některých případech mohou ohrozit jejich schopnost nadále provozovat obchodní činnost. Totéž platí pro producenty krmiv. Přijetí prozatímních opatření je tedy v zájmu producentů strdlic a krmiv.

12.5.   Zájem uživatelů, zpracovatelů a dovozců ve Společenství

| (114) | Aby bylo možné vyhodnotit dopad přijetí nebo nepřijetí opatření na dovozce, zpracovatele a uživatele, byly známým dovozcům, zpracovatelům a uživatelům dotyčného produktu na trhu Společenství poslány dotazníky. Dovozci/zpracovatelé/uživatelé jsou obvykle stejné subjekty a mnoho jich je propojených s vyvážejícími producenty mimo Společenství, zejména v Norsku. Odpovědi doručilo 6 dovozců/zpracovatelů/uživatelů a jedno sdružení zpracovatelů. Kromě toho mnoho sdružení zpracovatelů předložilo Komisi své stížnosti. |
| --- | --- |

(114)

Aby bylo možné vyhodnotit dopad přijetí nebo nepřijetí opatření na dovozce, zpracovatele a uživatele, byly známým dovozcům, zpracovatelům a uživatelům dotyčného produktu na trhu Společenství poslány dotazníky. Dovozci/zpracovatelé/uživatelé jsou obvykle stejné subjekty a mnoho jich je propojených s vyvážejícími producenty mimo Společenství, zejména v Norsku. Odpovědi doručilo 6 dovozců/zpracovatelů/uživatelů a jedno sdružení zpracovatelů. Kromě toho mnoho sdružení zpracovatelů předložilo Komisi své stížnosti.

| (115) | Někteří tvrdili, že by neměla být přijímána žádná opatření, protože během dvou až tří měsíců po zrušení antidumpingových opatření proti Norsku v květnu 2003 došlo pouze k menšímu dočasnému poklesu cen lososa chovaného pro hospodářské účely a tyto ceny se od té doby zase vrátily na obvyklou úroveň. Zpracovatelé zdůraznili, že jakýkoliv nárůst cen by vedl ke zvýšení jejich nákladů a snížení obratu a ziskovosti a mohl by vést až ke snížení počtu pracovních příležitostí a přemísťování provozů, přičemž zdůraznili, že zaměstnanost v odvětví zpracování ryb je mnohem vyšší než v odvětví chovu ryb. |
| --- | --- |

(115)

Někteří tvrdili, že by neměla být přijímána žádná opatření, protože během dvou až tří měsíců po zrušení antidumpingových opatření proti Norsku v květnu 2003 došlo pouze k menšímu dočasnému poklesu cen lososa chovaného pro hospodářské účely a tyto ceny se od té doby zase vrátily na obvyklou úroveň. Zpracovatelé zdůraznili, že jakýkoliv nárůst cen by vedl ke zvýšení jejich nákladů a snížení obratu a ziskovosti a mohl by vést až ke snížení počtu pracovních příležitostí a přemísťování provozů, přičemž zdůraznili, že zaměstnanost v odvětví zpracování ryb je mnohem vyšší než v odvětví chovu ryb.

| (116) | Zcela spolehlivé údaje pro první čtvrtletí roku 2004 dosud nejsou od Eurostatu k dispozici. Dostupné informace však naznačují, že se dovozní ceny od čtvrtého čtvrtletí roku 2003 do prvního čtvrtletí roku 2004 zvýšily v průměru na 2,53 EUR/kg a že došlo i k mírnému nárůstu cen producentů Společenství. Ceny producentů Společenství však zůstávají výrazně pod cenou v situaci bez újmy. Kromě toho podle posledních informací ceny znovu klesají. |
| --- | --- |

(116)

Zcela spolehlivé údaje pro první čtvrtletí roku 2004 dosud nejsou od Eurostatu k dispozici. Dostupné informace však naznačují, že se dovozní ceny od čtvrtého čtvrtletí roku 2003 do prvního čtvrtletí roku 2004 zvýšily v průměru na 2,53 EUR/kg a že došlo i k mírnému nárůstu cen producentů Společenství. Ceny producentů Společenství však zůstávají výrazně pod cenou v situaci bez újmy. Kromě toho podle posledních informací ceny znovu klesají.

| (117) | Hlavní náklady zpracovatelů představují náklady na suroviny a mzdové náklady a je pravda, že zvýšení cen surovin by vedlo ke zvýšení nákladů zpracovatelů. Podle informací poskytnutých zpracovateli však mezi lety 2002 a 2003 klesly jejich náklady na suroviny o 10 %, přičemž již mezi lety 2000 a 2002 klesly o 18 %. V roce 2003 byly o 26 % nižší než v roce 2000. Současně jimi poskytnuté informace ukazují, že v roce 2002 a 2003 zůstaly jejich prodejní ceny přibližně na stejné úrovni. Tři zpracovatelé poskytli informace o ziskovosti své činnosti zpracování lososa. Podle těchto informací jejich ziskovost stoupla z 15 % v roce 2000 na 31 % v roce 2002 a 33 % v roce 2003. Ačkoliv tyto údaje nemusí být reprezentativní pro celé zpracovatelské odvětví, není tato úroveň ziskovosti považována za atypickou. Za těchto okolností je zpracovatelské odvětví zřejmě schopné absorbovat mírný nárůst svých nákladů na suroviny bez ztráty pracovních příležitostí či nutnosti přemísťování provozů. V každém případě je zřejmé, že současná cenová úroveň není ve střednědobém a dlouhodobém časovém horizontu udržitelná. |
| --- | --- |

(117)

Hlavní náklady zpracovatelů představují náklady na suroviny a mzdové náklady a je pravda, že zvýšení cen surovin by vedlo ke zvýšení nákladů zpracovatelů. Podle informací poskytnutých zpracovateli však mezi lety 2002 a 2003 klesly jejich náklady na suroviny o 10 %, přičemž již mezi lety 2000 a 2002 klesly o 18 %. V roce 2003 byly o 26 % nižší než v roce 2000. Současně jimi poskytnuté informace ukazují, že v roce 2002 a 2003 zůstaly jejich prodejní ceny přibližně na stejné úrovni. Tři zpracovatelé poskytli informace o ziskovosti své činnosti zpracování lososa. Podle těchto informací jejich ziskovost stoupla z 15 % v roce 2000 na 31 % v roce 2002 a 33 % v roce 2003. Ačkoliv tyto údaje nemusí být reprezentativní pro celé zpracovatelské odvětví, není tato úroveň ziskovosti považována za atypickou. Za těchto okolností je zpracovatelské odvětví zřejmě schopné absorbovat mírný nárůst svých nákladů na suroviny bez ztráty pracovních příležitostí či nutnosti přemísťování provozů. V každém případě je zřejmé, že současná cenová úroveň není ve střednědobém a dlouhodobém časovém horizontu udržitelná.

| (118) | Zpracovatelé také zdůraznili, že obchodníci na hlavních evropských trzích a spotřebitelé musí mít nadále přístup ke kvalitním produktům za nízké ceny. Vyjádřili své obavy zejména ze spekulativních nákupů ihned po zavedení celní kvóty a tvrdili, že při naplnění celní kvóty by mohli být donuceni k zastavení produkce. Nakonec prohlásili, že je-li skutečně nutné přijmout nějaká opatření, měla by tato opatření respektovat zachování dostatečné nabídky a pomoci při udržení cenové stability na trhu, aby bylo snadnější předvídat jejich náklady. V tomto ohledu sice někteří vyjádřili přímo svůj odpor vůči jakýmkoliv opatřením, ale jiní naznačili, že v případě skutečné nutnosti přijetí nějakých opatření by upřednostňovali systém celních kvót, přičemž někteří by preferovali systém licencí. |
| --- | --- |

(118)

Zpracovatelé také zdůraznili, že obchodníci na hlavních evropských trzích a spotřebitelé musí mít nadále přístup ke kvalitním produktům za nízké ceny. Vyjádřili své obavy zejména ze spekulativních nákupů ihned po zavedení celní kvóty a tvrdili, že při naplnění celní kvóty by mohli být donuceni k zastavení produkce. Nakonec prohlásili, že je-li skutečně nutné přijmout nějaká opatření, měla by tato opatření respektovat zachování dostatečné nabídky a pomoci při udržení cenové stability na trhu, aby bylo snadnější předvídat jejich náklady. V tomto ohledu sice někteří vyjádřili přímo svůj odpor vůči jakýmkoliv opatřením, ale jiní naznačili, že v případě skutečné nutnosti přijetí nějakých opatření by upřednostňovali systém celních kvót, přičemž někteří by preferovali systém licencí.

| (119) | Je třeba mít na paměti, že navrhovaná prozatímní opatření jsou tvořena celními kvótami, vycházejícími z průměrných dovozů do Společenství v období od roku 2001 do roku 2003 plus 5 %, přičemž u dovozů nad tuto kvótu bude platit dodatečné clo. Zpracovatelské odvětví by tedy mělo mít nadále přístup k dostatečné nabídce surovin bez jakýchkoliv dodatečných cel. |
| --- | --- |

(119)

Je třeba mít na paměti, že navrhovaná prozatímní opatření jsou tvořena celními kvótami, vycházejícími z průměrných dovozů do Společenství v období od roku 2001 do roku 2003 plus 5 %, přičemž u dovozů nad tuto kvótu bude platit dodatečné clo. Zpracovatelské odvětví by tedy mělo mít nadále přístup k dostatečné nabídce surovin bez jakýchkoliv dodatečných cel.

| (120) | Případné nevýhody, které by mohly pro zpracovatele/uživatele a dovozce vyplynout, tedy nejsou považovány za takové nevýhody, které by převážily očekávané výhody navrhovaných prozatímních opatření pro producenty Společenství, přičemž tato prozatímní opatření jsou považována za minimální opatření nezbytná pro zabránění dalšímu vážnému zhoršování situace producentů Společenství. |
| --- | --- |

(120)

Případné nevýhody, které by mohly pro zpracovatele/uživatele a dovozce vyplynout, tedy nejsou považovány za takové nevýhody, které by převážily očekávané výhody navrhovaných prozatímních opatření pro producenty Společenství, přičemž tato prozatímní opatření jsou považována za minimální opatření nezbytná pro zabránění dalšímu vážnému zhoršování situace producentů Společenství.

12.6.   Zájem spotřebitelů ve Společenství

| (121) | Jelikož je dotyčný produkt spotřebním zbožím, informovala Komise o zahájení šetření různé spotřebitelské organizace. Spotřebitelské organizace nepředložily Komisi žádné odpovědi. S ohledem na značné obchodní rozpětí mezi hodnotou ryby vcelku, odcházející z rybí farmy, a maloobchodní cenou zpracovaných produktů z lososa se má za to, že opatření pravděpodobně nebudou mít významný vliv na maloobchodní ceny, a dopad na spotřebitele je tedy považován za minimální. |
| --- | --- |

(121)

Jelikož je dotyčný produkt spotřebním zbožím, informovala Komise o zahájení šetření různé spotřebitelské organizace. Spotřebitelské organizace nepředložily Komisi žádné odpovědi. S ohledem na značné obchodní rozpětí mezi hodnotou ryby vcelku, odcházející z rybí farmy, a maloobchodní cenou zpracovaných produktů z lososa se má za to, že opatření pravděpodobně nebudou mít významný vliv na maloobchodní ceny, a dopad na spotřebitele je tedy považován za minimální.

13.   PRODLOUŽENÍ LHŮTY PRO TOTO ŘÍZENÍ

| (122) | Článek 7 nařízení (ES) č. 3285/94 a článek 6 nařízení (ES) č. 519/94 stanoví, že považuje-li Komise dohled či ochranná opatření za nezbytná, musí učinit příslušná nezbytná rozhodnutí nejpozději do 9 měsíců od zahájení šetření, avšak za výjimečných okolností lze tuto lhůtu prodloužit o další období nepřekračující 2 měsíce. |
| --- | --- |

(122)

Článek 7 nařízení (ES) č. 3285/94 a článek 6 nařízení (ES) č. 519/94 stanoví, že považuje-li Komise dohled či ochranná opatření za nezbytná, musí učinit příslušná nezbytná rozhodnutí nejpozději do 9 měsíců od zahájení šetření, avšak za výjimečných okolností lze tuto lhůtu prodloužit o další období nepřekračující 2 měsíce.

13.1.   Důvody prodloužení

| (123) | Z následujících důvodů se má za to, že nastaly výjimečné okolnosti, které ospravedlňují prodloužení lhůty pro dokončení ochranného šetření ve vztahu k dotyčným produktům o další období dvou měsíců. |
| --- | --- |

(123)

Z následujících důvodů se má za to, že nastaly výjimečné okolnosti, které ospravedlňují prodloužení lhůty pro dokončení ochranného šetření ve vztahu k dotyčným produktům o další období dvou měsíců.

| (124) | Dne 1. května 2004 došlo k rozšíření Evropského společenství a do Evropského společenství vstoupilo deset nových členských států. Do té doby bylo šetření v rámci tohoto řízení omezeno na EU-15. Při šetření ohledně dotyčného produktu do uvedeného data spolupracovalo mnoho dotčených stran a očekává se, že při dalším prošetřování budou chtít plně spolupracovat i hospodářské subjekty z nových členských států. Aby bylo možné prověřit další obdržené informace, zašle Komise producentům Společenství, producentům krmiv a strdlic a dovozcům, zpracovatelům a uživatelům v nových členských státech další dotazníky, aby se seznámila s jejich konkrétní situací. Aby mohly dotčené hospodářské subjekty využít svých práv podle článku 6 nařízení (ES) č. 3285/94 a článku 5 nařízení (ES) č. 519/94, měla by jim být poskytnuta pro odpověď na dotazníky přiměřená lhůta. Kromě toho budou chtít před učiněním jakýchkoliv závěrů orgány Komise následně prověřit informace poskytnuté jako odpověď na dotazníky šetřením na místě, tj. v prostorách dotčených stran. |
| --- | --- |

(124)

Dne 1. května 2004 došlo k rozšíření Evropského společenství a do Evropského společenství vstoupilo deset nových členských států. Do té doby bylo šetření v rámci tohoto řízení omezeno na EU-15. Při šetření ohledně dotyčného produktu do uvedeného data spolupracovalo mnoho dotčených stran a očekává se, že při dalším prošetřování budou chtít plně spolupracovat i hospodářské subjekty z nových členských států. Aby bylo možné prověřit další obdržené informace, zašle Komise producentům Společenství, producentům krmiv a strdlic a dovozcům, zpracovatelům a uživatelům v nových členských státech další dotazníky, aby se seznámila s jejich konkrétní situací. Aby mohly dotčené hospodářské subjekty využít svých práv podle článku 6 nařízení (ES) č. 3285/94 a článku 5 nařízení (ES) č. 519/94, měla by jim být poskytnuta pro odpověď na dotazníky přiměřená lhůta. Kromě toho budou chtít před učiněním jakýchkoliv závěrů orgány Komise následně prověřit informace poskytnuté jako odpověď na dotazníky šetřením na místě, tj. v prostorách dotčených stran.

| (125) | Po dokončení dalšího šetření Komise a před případným zavedením konečných ochranných opatření ohledně dotyčných produktů bude Evropské společenství povinno včas o veškerých navrhovaných opatřeních informovat některé obchodní partnery, se kterými má bilaterální dohody, a obchodní partnery WTO. |
| --- | --- |

(125)

Po dokončení dalšího šetření Komise a před případným zavedením konečných ochranných opatření ohledně dotyčných produktů bude Evropské společenství povinno včas o veškerých navrhovaných opatřeních informovat některé obchodní partnery, se kterými má bilaterální dohody, a obchodní partnery WTO.

| (126) | Kdyby byla prozatímní opatření (která budou v platnosti souběžně s šetřením) ukončena ve čtvrtém čtvrtletí roku 2004, vedlo by to k nejistotě na trhu během nejživějšího období před Vánocemi. |
| --- | --- |

(126)

Kdyby byla prozatímní opatření (která budou v platnosti souběžně s šetřením) ukončena ve čtvrtém čtvrtletí roku 2004, vedlo by to k nejistotě na trhu během nejživějšího období před Vánocemi.

13.2.   Prodloužení lhůty

| (127) | Má se tedy za to, že ve výše uvedené situaci nastaly výjimečné okolnosti a lhůta pro dokončení ochranného šetření ohledně lososa chovaného pro hospodářské účely by měla být prodloužena o dva měsíce, od 6. prosince 2004 do 6. února 2005, |
| --- | --- |

(127)

Má se tedy za to, že ve výše uvedené situaci nastaly výjimečné okolnosti a lhůta pro dokončení ochranného šetření ohledně lososa chovaného pro hospodářské účely by měla být prodloužena o dva měsíce, od 6. prosince 2004 do 6. února 2005,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Systém celních kvót a jejich dodatečná cla

1.   Pro období od 15. srpna 2004 do 6. února 2005 se zavádí systém celních kvót pro dovozy lososa chovaného pro hospodářské účely, čerstvého, chlazeného, zmrazeného nebo jako filé (ne volně žijícího), klasifikovaného pod kódy KN ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 10 13 a ex 0304 20 13 (dále jen „losos chovaný pro hospodářské účely“), do Společenství. Objem celních kvót a země, pro které budou uplatňovány, jsou uvedeny v příloze I. Kvóty byly vypočítány dle zásady ekvivalentních ryb vcelku (WFE) a poměr pro přepočítání na skutečně dovezené filé byl 1:0,65 a na skutečně dovezené ostatní maso 1:0,9.

2.   Tarifní kvóty se nevztahují na volně žijícího lososa a nejsou pro něj přidělovány. Pro účely tohoto nařízení se „volně žijícím lososem“ rozumí losos, v souvislosti s nímž příslušné orgány členského státu, ve kterém je přijato celní prohlášení pro volný oběh, souhlasí, na základě všech příslušných dokladů předložených dotčenými stranami, že byl odloven na moři v případě lososa obecného a tichomořských druhů lososa nebo v Dunaji v případě hlavatky podunajské.

3.   Pro účely stanovení výše splatného dodatečného cla patří losos chovaný pro hospodářské účely, klasifikovaný pod kódy KN ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00 a ex 0303 22 00, do skupiny 1 dle přílohy I, zatímco losos s kódy KN ex 0304 10 13 a ex 0304 20 13 spadá pod skupiny 2.

4.   S ohledem na článek 2 se na dovozy lososa chovaného pro hospodářské účely, které přesahují výši celní kvóty, vztahuje dodatečné clo stanovené v příloze I pro danou skupinu, do které příslušný losos patří.

5.   Na dovozy lososa chovaného pro hospodářské účely se nadále vztahuje smluvní celní sazba, stanovená v nařízení Rady (ES) č. 2658/87 (13), naposledy pozměněném nařízením (ES) č. 2344/2003 (14), a jakákoliv preferenční celní sazba.

6.   Jestliže se změní okolnosti, mohou být tato opatření Komisí přezkoumána.

Článek 2

Rozvojové země

Na dovozy lososa chovaného pro hospodářské účely, původem z jedné z rozvojových zemí uvedených v příloze II, se celní kvóty nevztahují a nepřidělují se.

Článek 3

Obecná ustanovení

1.   Původ lososa chovaného pro hospodářské účely, na kterého se vztahuje toto nařízení, bude stanoven v souladu s platnými předpisy Společenství.

2.   S ohledem na odstavec 3 podléhá jakékoliv propuštění lososa chovaného pro hospodářské účely, původem z rozvojové země, do volného oběhu ve Společenství:

| a) | předložení osvědčení o původu, vydaného příslušnými státními orgány země, která splňuje podmínky stanovené v článku 47 nařízení (EHS) č. 2454/93 a |
| --- | --- |

a)

předložení osvědčení o původu, vydaného příslušnými státními orgány země, která splňuje podmínky stanovené v článku 47 nařízení (EHS) č. 2454/93 a

| b) | podmínce přímé přepravy produktu z příslušné země do Společenství ve smyslu článku 4. |
| --- | --- |

b)

podmínce přímé přepravy produktu z příslušné země do Společenství ve smyslu článku 4.

3.   Osvědčení o původu uvedené v odst. 2 písm. a) není nutné pro dovozy lososa chovaného pro hospodářské účely, na které se vztahuje doklad o původu vydaný či vystavený v souladu s příslušnými stanovenými pravidly za účelem získání způsobilosti pro preferenční sazební opatření.

4.   Doklad o původu bude přijat pouze v případě, že losos chovaný pro hospodářské účely splňuje kritéria pro určení původu, stanovená platnými předpisy Společenství.

Článek 4

Přímá přeprava

1.   Za produkty přepravené do Společenství přímo ze třetí země jsou považovány:

| a) | produkty, které nebyly přepravovány přes území třetí země; |
| --- | --- |

a)

produkty, které nebyly přepravovány přes území třetí země;

| b) | produkty přepravované přes území jedné nebo více třetích zemí, které nejsou zemí původu, s překládkou či dočasným uskladněním v těchto zemích nebo bez překládky či dočasného uskladnění, za předpokladu, že je tento tranzit ospravedlněný z geografických důvodů nebo je vynucen výlučně přepravními požadavky, a za předpokladu, že produkty:






  — | zůstanou pod dohledem celních orgánů země či zemí tranzitu nebo uskladnění, |
| --- | --- | --- |

b)

produkty přepravované přes území jedné nebo více třetích zemí, které nejsou zemí původu, s překládkou či dočasným uskladněním v těchto zemích nebo bez překládky či dočasného uskladnění, za předpokladu, že je tento tranzit ospravedlněný z geografických důvodů nebo je vynucen výlučně přepravními požadavky, a za předpokladu, že produkty:

—

zůstanou pod dohledem celních orgánů země či zemí tranzitu nebo uskladnění,

| — | nejsou uvolněny v zemi či zemích tranzitu nebo uskladnění pro prodej nebo pro spotřebu a |
| --- | --- |

—

nejsou uvolněny v zemi či zemích tranzitu nebo uskladnění pro prodej nebo pro spotřebu a

| — | nejsou předmětem jiné činnosti, s výjimkou vykládky a překládky. |
| --- | --- |

—

nejsou předmětem jiné činnosti, s výjimkou vykládky a překládky.

2.   Doklad o splnění podmínek uvedených v odst. 1 písm. b) bude předložen orgánům Společenství. Tento doklad může být předložen zejména v podobě jednoho z následujících dokumentů:

| a) | jednotný přepravní doklad, vydaný v zemi původu, který se vztahuje na přepravu tranzitní zemí nebo tranzitními zeměmi, |
| --- | --- |

a)

jednotný přepravní doklad, vydaný v zemi původu, který se vztahuje na přepravu tranzitní zemí nebo tranzitními zeměmi,

| b) | osvědčení vydané celními orgány tranzitní země nebo tranzitních zemí, které obsahuje:






  — | přesný popis zboží, |
| --- | --- | --- |

b)

osvědčení vydané celními orgány tranzitní země nebo tranzitních zemí, které obsahuje:

—

přesný popis zboží,

| — | data jeho vykládky a překládky, včetně případných použitých plavidel. |
| --- | --- |

—

data jeho vykládky a překládky, včetně případných použitých plavidel.

Článek 5

Dovozy ve fázi přepravy do Společenství

1.   Toto nařízení neplatí pro produkty ve fázi přepravy do Společenství ve smyslu odstavce 2.

2.   Produkty jsou považovány za produkty ve fázi přepravy do Společenství, jestliže:

| — | opustily zemi původu před datem zahájení platnosti tohoto nařízení a |
| --- | --- |

—

opustily zemi původu před datem zahájení platnosti tohoto nařízení a

| — | jsou přepravovány z místa nakládky v zemi původu do místa vykládky ve Společenství v souladu s platným přepravním dokladem, vydaným před datem zahájení platnosti tohoto nařízení. |
| --- | --- |

—

jsou přepravovány z místa nakládky v zemi původu do místa vykládky ve Společenství v souladu s platným přepravním dokladem, vydaným před datem zahájení platnosti tohoto nařízení.

3.   Dotčené strany předloží celním orgánům doklad o splnění podmínek stanovených v odstavci 2.

Orgány však mohou mít za to, že produkty opustily zemi původu před datem zahájení platnosti tohoto nařízení, jestliže je předložen jeden z následujících dokladů:

| — | v případě námořní přepravy nákladní list, který dokládá, že k nakládce došlo před tímto datem, |
| --- | --- |

—

v případě námořní přepravy nákladní list, který dokládá, že k nakládce došlo před tímto datem,

| — | v případě železniční přepravy nákladní list, který byl před tímto datem přijat železničními orgány v zemi původu, |
| --- | --- |

—

v případě železniční přepravy nákladní list, který byl před tímto datem přijat železničními orgány v zemi původu,

| — | v případě pozemní přepravy přepravní smlouvu v mezinárodní silniční nákladní dopravě (CMR) ohledně přepravy zboží či jakýkoliv jiný přepravní doklad vydaný v zemi původu před tímto datem, |
| --- | --- |

—

v případě pozemní přepravy přepravní smlouvu v mezinárodní silniční nákladní dopravě (CMR) ohledně přepravy zboží či jakýkoliv jiný přepravní doklad vydaný v zemi původu před tímto datem,

| — | v případě letecké přepravy letecký nákladní list, který dokládá, že letecká společnost produkt převzala před tímto datem. |
| --- | --- |

—

v případě letecké přepravy letecký nákladní list, který dokládá, že letecká společnost produkt převzala před tímto datem.

Článek 6

Členské státy a Komise budou při zajišťování plnění tohoto nařízení úzce spolupracovat.

Článek 7

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie a jeho použitelnost končí dnem 6. února 2005.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 13. srpna 2004.

Za Komisi

Pascal LAMY

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 349, 31.12.1994, s. 53.

1

(2)  Úř. věst. L 286, 11.11.2000, s. 1.

2

(3)  Úř. věst. L 67, 10.3.1994, s. 89.

3

(4)  Úř. věst. L 65, 8.3.2003, s. 1.

4

(5)  Úř. věst. C 58, 6.3.2004, s. 7.

5

(6)  Ceny upraveny pro ex Glasgow.

6

(7)  Ceny upraveny ex Glasgow.

7

(8)  Dovozní ceny jsou CIF, včetně cla ve výši 2 %.

8

(9)  Statistický průzkum Norského ředitelství pro rybolov z roku 2002.

9

(10)  Na základě dostupných informací při neexistenci spolehlivých údajů Eurostatu pro toto období.

10

(11)  Úř. věst. L 253, 11.10.1993, s. 1.

11

(12)  Úř. věst. L 343, 31.12.2003, s. 1.

12

(13)  Úř. věst. L 256, 7.9.1987, s. 1.

13

(14)  Úř. věst. L 346, 31.12.2003, s. 38.

14

---

PŘÍLOHA I

| Kód KN | Kódy TARIC | Skupina | Původ (pro skupiny 1 a 2) | Bezcelní kvóta (pro skupiny 1 a 2) v tunách (WFE)) | Pořadové číslo – skupina 1 | Pořadové číslo – skupina 2 | Dodatečné clo EUR/t |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| skupina 1 | skupina 2 |
| ex 0302 12 00 | 0302120021 | 1 | Norsko | 163 997 | 90.780 | 90.788 | 522 | 722 |
| 0302120022 | 1 | Faerské ost. | 22 230 | 90.694 | 90.695 | | |
| 0302120023 | 1 | Ostatní | 20 108 | 90.077 | 90.078 | | |
| 0302120029 | 1 | | | | | | |
| 0302120039 | 1 | | | | | | |
| 0302120099 | 1 | | | | | | |
| ex 0303 11 00 | 0303110019 | 1 | | | | | | |
| 0303110099 | 1 | | | | | | |
| ex 0303 19 00 | 0303190019 | 1 | | | | | | |
| 0303190099 | 1 | | | | | | |
| ex 0303 22 00 | 0303220021 | 1 | | | | | | |
| 0303220022 | 1 | | | | | | |
| 0303220023 | 1 | | | | | | |
| 0303220029 | 1 | | | | | | |
| 0303220089 | 1 | | | | | | |
| ex 0304 10 13 | 0304101321 | 2 | | | | | | |
| 0304101329 | 2 | | | | | | |
| 0304101399 | 2 | | | | | | |
| ex 0304 20 13 | 0304201321 | 2 | | | | | | |
| 0304201329 | 2 | | | | | | |
| 0304201399 | 2 | | | | | | |

Kód KN

Kódy TARIC

Skupina

Původ (pro skupiny 1 a 2)

Bezcelní kvóta (pro skupiny 1 a 2) v tunách (WFE))

Pořadové číslo – skupina 1

Pořadové číslo – skupina 2

Dodatečné clo EUR/t

skupina 1

skupina 2

ex 0302 12 00

0302120021

1

Norsko

163 997

90.780

90.788

522

722

0302120022

1

Faerské ost.

22 230

90.694

90.695

0302120023

1

Ostatní

20 108

90.077

90.078

0302120029

1

0302120039

1

0302120099

1

ex 0303 11 00

0303110019

1

0303110099

1

ex 0303 19 00

0303190019

1

0303190099

1

ex 0303 22 00

0303220021

1

0303220022

1

0303220023

1

0303220029

1

0303220089

1

ex 0304 10 13

0304101321

2

0304101329

2

0304101399

2

ex 0304 20 13

0304201321

2

0304201329

2

0304201399

2

---

PŘÍLOHA II

Seznam rozvojových zemí, na které se nevztahují opatření, protože vyvážejí méně než 3 % dovozů Společenství.

Spojené arabské emiráty, Afghánistán, Antigua a Barbuda, Angola, Argentina, Americká Samoa, Anguilla, Antarktida, Aruba, Barbados, Bangladéš, Burkina Faso, Bahrajn, Burundi, Benin, Brunej Darussalam, Bolívie, Brazílie, Bahamy, Bhútán, Botswana, Belize, Bermudy, Bouvetův ostrov, Britské panenské ostrovy, Britské indickooceánské území, Demokratická republika Kongo, Středoafrická republika, Kongo, Pobřeží slonoviny, Chile, Kamerun, Čad, Kolumbie, Kostarika, Kuba, Kapverdy, Kajmanské ostrovy, Vánoční ostrov, Kokosové (Keelingovy) ostrovy, Cookovy ostrovy, Džibutsko, Dominika, Dominikánská republika, Alžírsko, Ekvádor, Egypt, Eritrea, Etiopie, Fidži, Federativní státy Mikronésie, Falklandy, Francouzská Polynésie, Francouzská jižní území, Gabon, Grenada, Ghana, Gambie, Guinea, Rovníková Guinea, Guatemala, Guinea-Bissau, Guyana, Gibraltar, Guam, Honduras, Hongkong, Haiti, Heardův ostrov a McDonaldovy ostrovy, Indonésie, Indie, Irák, Írán, Jamajka, Jordánsko, Keňa, Kambodža, Kiribati, Komory, Svatý Kryštof a Nevis, Kuvajt, Laoská lidově demokratická republika, Libanon, Svatá Lucie, Srí Lanka, Libérie, Lesotho, Libye, Maroko, Madagaskar, Marshallovy ostrovy, Mali, Myanmar, Mongolsko, Mauritánie, Mauricius, Maledivy, Malawi, Mexiko, Malajsie, Mozambik, Macao, Mayotte, Montserrat, Namibie, Niger, Nigérie, Nikaragua, Nepál, Nauru, Nizozemské Antily, Nová Kaledonie, Niue, Norfolk, Severní Mariany, Omán, Panama, Peru, Papua Nová Guinea, Čína, Filipíny, Pákistán, Palau, Paraguay, Pitcairn, Katar, Rwanda, Samoa, Saudská Arábie, Šalamounovy ostrovy, Seychely, Súdán, Sierra Leone, Senegal, Somálsko, Surinam, Svatý Tomáš a Princův ostrov, Salvador, Sýrie, Svazijsko, Jižní Georgie a Jižní Sandwichovy ostrovy, Svatá Helena, Saint Pierre a Miquelon, Togo, Tunisko, Tonga, Východní Timor, Trinidad a Tobago, Tuvalu, Tanzánie, Taipei, Tokelau, Turks a Caicos, Menší odlehlé ostrovy USA, Uganda, Uruguay, Svatý Vincenc a Grenadiny, Venezuela, Vietnam, Vanuatu, Americké Panenské ostrovy, Wallis a Futuna, Jemen, Jižní Afrika, Zambie a Zimbabwe.

---

| 14.8.2004 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 267/30 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2004

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 267/30

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1448/2004

ze dne 13. srpna 2004

upravující nařízení (ES) č. 2771/1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1255/1999, pokud jde o intervenční opatření na trhu s máslem a smetanou

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1255/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s mlékem a mléčnými výrobky (1), a zejména na článek 10 tohoto nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Článek 21 nařízení Komise (ES) č. 2771/1999 (2) stanoví, že k intervenčnímu prodeji je určeno máslo, které vstoupilo do skladu před 1. dubnem 2002. |
| --- | --- |

(1)

Článek 21 nařízení Komise (ES) č. 2771/1999 (2) stanoví, že k intervenčnímu prodeji je určeno máslo, které vstoupilo do skladu před 1. dubnem 2002.

| (2) | Za dané situace na trhu s máslem a zásob másla v intervenčním skladu je vhodné, aby k prodeji bylo poskytnuto máslo uložené do skladu před 1. červnem 2002. |
| --- | --- |

(2)

Za dané situace na trhu s máslem a zásob másla v intervenčním skladu je vhodné, aby k prodeji bylo poskytnuto máslo uložené do skladu před 1. červnem 2002.

| (3) | Opatření uvedená v tomto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro mléko a mléčné výrobky, |
| --- | --- |

(3)

Opatření uvedená v tomto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro mléko a mléčné výrobky,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

V článku 21 nařízení (ES) č. 2771/1999 se datum „1. duben 2002“ nahrazuje datem „1. červen 2002“.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu jako celek a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 13. srpna 2004.

Za Komisi

Franz FISCHLER

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 160, 26.6.1999, s. 48. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 186/2004 (Úř. věst. L 29, 3.2.2004, s. 6).

1

(2)  Úř. věst. L 333, 24.12.1999, s. 11. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1236/2004 (Úř. věst. L 235, 6.7.2004, s. 4).

2

---

| 14.8.2004 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 267/31 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2004

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 267/31

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1449/2004

ze dne 13. srpna 2004,

kterým se mění nařízení (EHS) č. 1609/88, kterým se stanoví termín pro uskladnění másla prodávaného na základě nařízení (EHS) č. 3143/85 a (ES) č. 2571/97

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1255/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s mlékem a mléčnými výrobky (1), a zejména na čl. 10 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle článku 1 nařízení Komise (ES) č. 2571/97 ze dne 15. prosince 1997 o prodeji másla za snížené ceny a o poskytování podpory pro smetanu, máslo a zahuštěné máslo určené k použití při výrobě cukrářských výrobků, zmrzliny a jiných potravin (2), musí být máslo uváděné do prodeje uskladněno do stanoveného data. |
| --- | --- |

(1)

Podle článku 1 nařízení Komise (ES) č. 2571/97 ze dne 15. prosince 1997 o prodeji másla za snížené ceny a o poskytování podpory pro smetanu, máslo a zahuštěné máslo určené k použití při výrobě cukrářských výrobků, zmrzliny a jiných potravin (2), musí být máslo uváděné do prodeje uskladněno do stanoveného data.

| (2) | S ohledem na trendy na trhu másla a množství, která jsou k dispozici na skladě, se změní datum v článku 1 nařízení Komise (EHS) č. 1609/88 (3) související s máslem, uvedeným v nařízení (ES) č. 2571/97. |
| --- | --- |

(2)

S ohledem na trendy na trhu másla a množství, která jsou k dispozici na skladě, se změní datum v článku 1 nařízení Komise (EHS) č. 1609/88 (3) související s máslem, uvedeným v nařízení (ES) č. 2571/97.

| (3) | Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro mléko a mléčné výrobky, |
| --- | --- |

(3)

Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro mléko a mléčné výrobky,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

V článku 1 nařízení (EHS) č. 1609/88, druhý pododstavec je nahrazen následujícím:

„Máslo uvedené v čl. 1 odst. 1 bod a) nařízení (ES) č. 2571/97 musí být uskladněno před 1. červnem 2002.“

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 13. srpna 2004.

Za Komisi

Franz FISCHLER

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 160, 26. 6. 1999, s. 48. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 186/2004 (Úř. věst. L 29, 3.2.2004, s. 6).

1

(2)  Úř. věst. L 350, 20.12.1997, s. 3. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 921/2004 (Úř. věst. L 163, 30.4.2004, s. 94).

2

(3)  Úř. věst. L 143, 10.6.1998, s. 23. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1714/2003 (Úř. věst. L 243, 27.9.2003, s. 103).

3

---

| 14.8.2004 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 267/32 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2004

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 267/32

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1450/2004

ze dne 13. srpna 2004,

kterým se provádí rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1608/2003/ES o tvorbě a rozvoji statistiky Společenství v oblasti inovací

(Text s významem pro EHP)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1608/2003/ES ze dne 22. července 2003 o tvorbě a rozvoji statistiky Společenství v oblasti vědy a techniky (1), a zejména na článek 3 uvedeného rozhodnutí,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1608/2003/ES stanovilo jednotlivé statistické činnosti nezbytné pro tvorbu statistiky Společenství v oblasti vědy, techniky a inovací. |
| --- | --- |

(1)

Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1608/2003/ES stanovilo jednotlivé statistické činnosti nezbytné pro tvorbu statistiky Společenství v oblasti vědy, techniky a inovací.

| (2) | Je třeba přijmout opatření pro provádění jednotlivých statistických činností, jak stanoví článek 2 rozhodnutí č. 1608/2003/ES. |
| --- | --- |

(2)

Je třeba přijmout opatření pro provádění jednotlivých statistických činností, jak stanoví článek 2 rozhodnutí č. 1608/2003/ES.

| (3) | Jednotlivé statistické činnosti by měly brát v úvahu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 2367/2002/ES ze dne 16. prosince 2002 o statistickém programu Společenství na období 2003 až 2007 (2), které konkrétně stanovilo pracovní program pro tvorbu a zlepšení statistiky v oblasti inovací na období 2003 až 2007. |
| --- | --- |

(3)

Jednotlivé statistické činnosti by měly brát v úvahu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 2367/2002/ES ze dne 16. prosince 2002 o statistickém programu Společenství na období 2003 až 2007 (2), které konkrétně stanovilo pracovní program pro tvorbu a zlepšení statistiky v oblasti inovací na období 2003 až 2007.

| (4) | Je nezbytné zajistit konsistenci statistiky Společenství v oblasti inovací s ostatními mezinárodními normami, což znamená vzít v úvahu práci Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD) a práci jiných mezinárodních organizací. |
| --- | --- |

(4)

Je nezbytné zajistit konsistenci statistiky Společenství v oblasti inovací s ostatními mezinárodními normami, což znamená vzít v úvahu práci Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD) a práci jiných mezinárodních organizací.

| (5) | Při provádění rozhodnutí č. 1608/2003/ES by měl být při definování ustanovení pro přístup k administrativním zdrojům a k údajům, na něž se vztahuje statistická důvěrnost, brán ohled na rámec, který poskytuje nařízení Rady (ES) č. 322/97 ze dne 17. února 1997 o statistice Společenství (3). |
| --- | --- |

(5)

Při provádění rozhodnutí č. 1608/2003/ES by měl být při definování ustanovení pro přístup k administrativním zdrojům a k údajům, na něž se vztahuje statistická důvěrnost, brán ohled na rámec, který poskytuje nařízení Rady (ES) č. 322/97 ze dne 17. února 1997 o statistice Společenství (3).

| (6) | Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro statistické programy, |
| --- | --- |

(6)

Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro statistické programy,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Toto nařízení stanoví opatření nezbytná pro provedení rozhodnutí č. 1608/2003/ES, co se týče statistiky Společenství v oblasti inovací.

Článek 2

1.   Toto nařízení se týká statistiky Společenství v oblasti inovací. Pro účely této statistiky odpovídá seznam statistických proměnných, seznam činností a sektorů, členění výsledků, četnost, konečné lhůty pro předávání údajů a přechodné období údajům uvedeným v příloze.

2.   Na základě závěrů ve zprávách předložených Evropskému parlamentu a Radě dle článku 5 rozhodnutí č. 1608/2003/ES může být seznam statistických proměnných, seznam činností a sektorů, členění výsledků, četnost, konečné lhůty pro přenos údajů a jiné charakteristiky stanovené v příloze tohoto nařízení v pravidelných intervalech přezkoumávány.

Článek 3

Členské státy získávají nezbytné údaje kombinací různých zdrojů, jako jsou výběrová šetření, zdroje administrativních údajů nebo jiné zdroje údajů. Jiné zdroje údajů musejí být ve smyslu kvality nebo postupů statistických odhadů přinejmenším rovnocenné s výběrovými šetřeními nebo zdroji administrativních údajů.

Článek 4

Statistika Společenství v oblasti inovací uvedená v příloze je založena na harmonizovaných pojmech a definicích, které jsou obsaženy v nejnovější verzi příručky „Oslo Manual“. Členské státy tyto harmonizované pojmy a definice používají pro statistiky, které se mají zpracovat.

Zprávy předkládané dle článku 5 rozhodnutí č. 1608/2003/ES Evropskému parlamentu a Radě obsahují odkaz na pojmy a definice a jejich použití.

Článek 5

Členské státy Komisi (Eurostatu) povinně předávají souhrnné statistiky, jak je uvedeno v příloze, a dobrovolně také záznamy individuálních údajů, za použití standardního formátu pro předávání údajů, který určí Komise (Eurostat) ve spolupráci s členskými státy.

Článek 6

Hodnocení kvality provádějí členské státy a Komise (Eurostat).

Členské státy Komisi (Eurostatu) na vyžádání předají informace nezbytné pro zhodnocení kvality statistik, jež jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení a jsou nutné pro splnění požadavků na podávání zpráv dle článku 5 rozhodnutí č. 1608/2003/ES.

Článek 7

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 13. srpna 2004.

Za Komisi

Joaquín ALMUNIA

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 230, 16.9.2003, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 358, 31.12.2002, s. 1.

2

(3)  Úř. věst. L 52, 22.2.1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 (Úř. věst. L 284, 31.10.2003, s. 1).

3

---

PŘÍLOHA

STATISTIKA V OBLASTI INOVACÍ

Část 1

Členské státy sestavují následující statistiky Společenství v oblasti inovací:

| Kód | Název | Poznámky |
| --- | --- | --- |
| 1 | Počet inovačně činných podniků | Absolutně a jako procentní podíl všech podniků |
| 2 | Počet inovujících podniků, které zavedly nové nebo výrazně vylepšené produkty, nové pro trh | Absolutně, jako procentní podíl všech podniků a jako procentní podíl všech inovačně činných podniků |
| 3 | Obrat z inovací ve vztahu k novým nebo výrazně vylepšeným produktům, novým pro trh | Absolutně, jako procentní podíl z celkového obratu a jako procentní podíl inovačně činných podniků |
| 4 | Obrat z inovací ve vztahu k novým nebo výrazně vylepšeným produktům, které jsou nové pro firmu, ale nejsou nové pro trh | Absolutně, jako procentní podíl z celkového obratu a jako procentní podíl inovačně činných podniků |
| 5 | Počet inovačně činných podniků, které se podílejí na inovační spolupráci | Absolutně a jako procentní podíl inovačně činných podniků |
| 6 | Výdaje na inovace | Absolutně, jako procentní podíl celkového obratu a jako procentní podíl celkového obratu z inovačně činných – dobrovolné |
| 7 | Počet inovačně činných podniků, které poukázaly na velmi významné vlivy inovací | Absolutně a jako procentní podíl všech inovačně činných podniků |
| 8 | Počet inovačně činných podniků, které poukázaly na velmi významné zdroje informací pro inovace | Absolutně a jako procentní podíl všech inovačně činných podniků – dobrovolné |
| 9 | Počet podniků, které se potýkají s významnými omezujícími faktory | Absolutně, jako procentní podíl všech podniků, jako procentní podíl všech inovačně činných podniků a jako procentní podíl podniků, které nejsou inovačně činné |

Kód

Název

Poznámky

1

Počet inovačně činných podniků

Absolutně a jako procentní podíl všech podniků

2

Počet inovujících podniků, které zavedly nové nebo výrazně vylepšené produkty, nové pro trh

Absolutně, jako procentní podíl všech podniků a jako procentní podíl všech inovačně činných podniků

3

Obrat z inovací ve vztahu k novým nebo výrazně vylepšeným produktům, novým pro trh

Absolutně, jako procentní podíl z celkového obratu a jako procentní podíl inovačně činných podniků

4

Obrat z inovací ve vztahu k novým nebo výrazně vylepšeným produktům, které jsou nové pro firmu, ale nejsou nové pro trh

Absolutně, jako procentní podíl z celkového obratu a jako procentní podíl inovačně činných podniků

5

Počet inovačně činných podniků, které se podílejí na inovační spolupráci

Absolutně a jako procentní podíl inovačně činných podniků

6

Výdaje na inovace

Absolutně, jako procentní podíl celkového obratu a jako procentní podíl celkového obratu z inovačně činných – dobrovolné

7

Počet inovačně činných podniků, které poukázaly na velmi významné vlivy inovací

Absolutně a jako procentní podíl všech inovačně činných podniků

8

Počet inovačně činných podniků, které poukázaly na velmi významné zdroje informací pro inovace

Absolutně a jako procentní podíl všech inovačně činných podniků – dobrovolné

9

Počet podniků, které se potýkají s významnými omezujícími faktory

Absolutně, jako procentní podíl všech podniků, jako procentní podíl všech inovačně činných podniků a jako procentní podíl podniků, které nejsou inovačně činné

Kromě výše uvedených statistik musí členské státy vypracovat dodatečnou statistiku (včetně jejího členění) v souladu s hlavními tématy uvedenými v příručce „Oslo Manual“. O této dodatečné statistice bude rozhodnuto v úzké spolupráci s členskými státy.

Část 2

Jako minimum je třeba zahrnout podniky v NACE Rev. 1.1 sekcích C, D, E, I, J, v NACE Rev. 1.1 oddílech 51, 72 a v NACE Rev. 1.1 skupinách 74.2 a 74.3.

Část 3

Všechny proměnné se vykazují každé čtyři roky, kromě proměnných 1, 2, 3, 4 a 5, které se vykazují každé dva roky.

Část 4

Prvním referenčním rokem, pro který je třeba sestavit statistiky, je kalendářní rok 2004.

Část 5

| 1. | Všechny výsledky je třeba členit podle ekonomické činnosti (NACE Rev. 1.1) na úrovni sekcí a podle následujících velikostních tříd podle počtu zaměstnanců: 10–49 zaměstnanců, 50–249 zaměstnanců, více než 249 zaměstnanců. |
| --- | --- |

1.

Všechny výsledky je třeba členit podle ekonomické činnosti (NACE Rev. 1.1) na úrovni sekcí a podle následujících velikostních tříd podle počtu zaměstnanců: 10–49 zaměstnanců, 50–249 zaměstnanců, více než 249 zaměstnanců.

| 2. | Všechny výsledky je třeba členit také podle ekonomických činností na úrovni oddílů (NACE Rev. 1.1). |
| --- | --- |

2.

Všechny výsledky je třeba členit také podle ekonomických činností na úrovni oddílů (NACE Rev. 1.1).

| 3. | Výsledky proměnné 5 je třeba členit podle typu inovační spolupráce. Výsledky proměnné 7 je třeba členit podle typu vlivů inovace. Výsledky proměnné 8 je třeba členit podle typu zdrojů informací. Výsledky proměnné 9 je třeba členit podle typu omezujících faktorů. O těchto členěních se bude rozhodovat v úzké spolupráci s členskými státy. |
| --- | --- |

3.

Výsledky proměnné 5 je třeba členit podle typu inovační spolupráce. Výsledky proměnné 7 je třeba členit podle typu vlivů inovace. Výsledky proměnné 8 je třeba členit podle typu zdrojů informací. Výsledky proměnné 9 je třeba členit podle typu omezujících faktorů. O těchto členěních se bude rozhodovat v úzké spolupráci s členskými státy.

Část 6

| 1. | Všechny výsledky je třeba předat během 18 měsíců od konce kalendářního roku referenčního období. |
| --- | --- |

1.

Všechny výsledky je třeba předat během 18 měsíců od konce kalendářního roku referenčního období.

| 2. | Členské státy mohou Komisi (Eurostatu) dobrovolně předat záznamy individuálních údajů týkající se všech statistických jednotek sledovaných v rámci národních zjišťování o inovacích. |
| --- | --- |

2.

Členské státy mohou Komisi (Eurostatu) dobrovolně předat záznamy individuálních údajů týkající se všech statistických jednotek sledovaných v rámci národních zjišťování o inovacích.

Část 7

| 1. | Dotazník používaný pro zjišťování o inovacích ve Společenství, která se provádějí každé čtyři roky počínaje referenčním rokem 2004, obsahuje hlavní témata týkající se zjišťování o inovacích v podnicích uvedená v příručce „Oslo Manual“. |
| --- | --- |

1.

Dotazník používaný pro zjišťování o inovacích ve Společenství, která se provádějí každé čtyři roky počínaje referenčním rokem 2004, obsahuje hlavní témata týkající se zjišťování o inovacích v podnicích uvedená v příručce „Oslo Manual“.

| 2. | V úzké spolupráci s členskými státy Komise (Eurostat) vypracovává metodická doporučení pro zjišťování Společenství o inovacích, která povedou k vysokému stupni harmonizace výsledků zjišťování. Tato doporučení zahrnují alespoň cílovou populaci, metodiku zjišťování (včetně regionálních hledisek), harmonizovaný dotazník, sběr, zpracování a předávání údajů a požadavky na jejich kvalitu. |
| --- | --- |

2.

V úzké spolupráci s členskými státy Komise (Eurostat) vypracovává metodická doporučení pro zjišťování Společenství o inovacích, která povedou k vysokému stupni harmonizace výsledků zjišťování. Tato doporučení zahrnují alespoň cílovou populaci, metodiku zjišťování (včetně regionálních hledisek), harmonizovaný dotazník, sběr, zpracování a předávání údajů a požadavky na jejich kvalitu.

| 3. | V úzké spolupráci s členskými státy se vypracovávají metodická doporučení i pro jiná zjišťování o inovacích prováděná každé čtyři roky počínaje referenčním rokem 2006. |
| --- | --- |

3.

V úzké spolupráci s členskými státy se vypracovávají metodická doporučení i pro jiná zjišťování o inovacích prováděná každé čtyři roky počínaje referenčním rokem 2006.

| 4. | Členské státy Komisi (Eurostatu) poskytnou nezbytné informace ohledně národní metodiky používané v národních statistikách o inovacích. |
| --- | --- |

4.

Členské státy Komisi (Eurostatu) poskytnou nezbytné informace ohledně národní metodiky používané v národních statistikách o inovacích.

Část 8

Pokud národní statistické systémy vyžadují značné úpravy, může Komise členským státům udělit pro statistiky sestavované za první referenční rok 2004 výjimky. Další výjimky mohou být uděleny v souvislosti se zahrnutím ekonomických činností v souladu s NACE Rev. 1.1 a/nebo členěním velikostních tříd u statistik, které je třeba sestavit za referenční rok 2006.

---

| 14.8.2004 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 267/36 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2004

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 267/36

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1451/2004

ze dne 13. srpna 2004,

kterým se stanoví dovozní clo v odvětví obilovin použitelné od 16. srpna 2004

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1784/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s obilovinami (1),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1249/96 ze dne 28. června 1996 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (EHS) č. 1766/92, co se týče dovozních cel v odvětví obilovin (2), a zejména na čl. 2 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dle článku 10 nařízení (ES) č. 1784/2003 se při dovozu produktů uvedených v článku 1 uvedeného nařízení účtují sazby cel společného celního sazebníku. Avšak u produktů uvedených v odstavci 2 stejného článku je dovozní clo rovno intervenční ceně platné pro dovoz těchto produktů, zvýšené o 55 % a snížené o dovozní cenu CIF použitelnou pro jejich dodávku. Toto clo nicméně nemůže překročit sazbu cla společného celního sazebníku. |
| --- | --- |

(1)

Dle článku 10 nařízení (ES) č. 1784/2003 se při dovozu produktů uvedených v článku 1 uvedeného nařízení účtují sazby cel společného celního sazebníku. Avšak u produktů uvedených v odstavci 2 stejného článku je dovozní clo rovno intervenční ceně platné pro dovoz těchto produktů, zvýšené o 55 % a snížené o dovozní cenu CIF použitelnou pro jejich dodávku. Toto clo nicméně nemůže překročit sazbu cla společného celního sazebníku.

| (2) | Na základě čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 1784/2003 se dovozní ceny CIF vypočítávají na základě reprezentativních cen platných pro dotyčný produkt na světovém trhu. |
| --- | --- |

(2)

Na základě čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 1784/2003 se dovozní ceny CIF vypočítávají na základě reprezentativních cen platných pro dotyčný produkt na světovém trhu.

| (3) | Nařízení (ES) č. 1249/96 stanovilo prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1784/2003, které se týká dovozních cel v odvětví obilovin. |
| --- | --- |

(3)

Nařízení (ES) č. 1249/96 stanovilo prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1784/2003, které se týká dovozních cel v odvětví obilovin.

| (4) | Dovozní cla zůstávají v platnosti, dokud nejsou stanoveny a nevstoupí v platnost nové sazby. |
| --- | --- |

(4)

Dovozní cla zůstávají v platnosti, dokud nejsou stanoveny a nevstoupí v platnost nové sazby.

| (5) | S cílem umožnit normální fungování režimu dovozních cel je třeba tato cla vypočítávat na základě reprezentativní tržní sazby zjištěné během daného období. |
| --- | --- |

(5)

S cílem umožnit normální fungování režimu dovozních cel je třeba tato cla vypočítávat na základě reprezentativní tržní sazby zjištěné během daného období.

| (6) | Použití nařízení (ES) č. 1249/96 vede ke stanovení dovozních cel podle přílohy tohoto nařízení, |
| --- | --- |

(6)

Použití nařízení (ES) č. 1249/96 vede ke stanovení dovozních cel podle přílohy tohoto nařízení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Dovozní cla v odvětví obilovin uvedená v čl. 10 odst. 2 nařízení (ES) č. 1784/2003 jsou stanovena v příloze I tohoto nařízení na základě údajů uvedených v příloze II.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 16. srpna 2004.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 13. srpna 2004.

Za Komisi

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

generální ředitel pro zemědělství

---

(1)  Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  Úř. věst. L 161, 29.6.1996, s. 125. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1110/2003 (Úř. věst. L 158, 27.6.2003, s. 12).

2

---

PŘÍLOHA I

Dovozní cla produktů uvedených v čl. 10 odst. 2 nařízení (ES) č. 1784/2003 použitelná od 16. srpna 2004

| Kód KN | Zboží | Dovozní clo (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | pšenice tvrdá vysoké kvality | 0,00 |
| střední kvality | 0,00 |
| nízké kvality | 3,85 |
| 1001 90 91 | pšenice měkká, k setí | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | pšenice měkká, vysoké kvality, ne k setí | 0,00 |
| 1002 00 00 | žito | 27,41 |
| 1005 10 90 | kukuřice k setí, ne hybridní | 54,93 |
| 1005 90 00 | kukuřice, ne k setí (2) | 54,93 |
| 1007 00 90 | čirok – zrna, ne hybridy k setí | 37,50 |

Kód KN

Zboží

Dovozní clo (1)

(EUR/t)

1001 10 00

pšenice tvrdá vysoké kvality

0,00

střední kvality

0,00

nízké kvality

3,85

1001 90 91

pšenice měkká, k setí

0,00

ex 1001 90 99

pšenice měkká, vysoké kvality, ne k setí

0,00

1002 00 00

žito

27,41

1005 10 90

kukuřice k setí, ne hybridní

54,93

1005 90 00

kukuřice, ne k setí (2)

54,93

1007 00 90

čirok – zrna, ne hybridy k setí

37,50

---

(1)  Pro zboží, které je do Společenství dopravováno přes Atlantický oceán nebo cestou přes Suezský kanál (čl. 2 odst. 4 nařízení (ES) č. 1249/96), může dovozce získat slevu cla:

| — | 3 EUR/t, pokud se vykládací přístav nachází ve Středozemním moři, nebo |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, pokud se vykládací přístav nachází ve Středozemním moři, nebo

| — | 2 EUR/t, pokud se vykládací přístav nachází v Irsku, Spojeném království, Dánsku, v Estonsku, v Lotyšsku, v Litvě, v Polsku, Finsku, Švédsku nebo na atlantickém pobřeží Pyrenejského poloostrova. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, pokud se vykládací přístav nachází v Irsku, Spojeném království, Dánsku, v Estonsku, v Lotyšsku, v Litvě, v Polsku, Finsku, Švédsku nebo na atlantickém pobřeží Pyrenejského poloostrova.

(2)  Dovozce může uplatnit nárok na paušální slevu 24 EUR/t, pokud jsou splněny podmínky stanovené v článku 2 odst. 5 nařízení (ES) č. 1249/96.

---

PŘÍLOHA II

Prvky výpočtu cel

období od 30.7.–12.8.2004

| 1. | Průměry v období dvou týdnů před dnem stanovení sazeb podle čl. 2 odst. 2 nařízení (ES) č. 1249/96:











  Burzovní záznamy | Minneapolis | Chicago | Minneapolis | Minneapolis | Minneapolis | Minneapolis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produkty (% bílkovin při 12 % vlhkosti) | HRS2 (14 %) | YC3 | HAD2 | střední kvalita (1) | nízká kvalita (2) | US barley 2 |
| Cenový záznam (EUR/t) | 119,66 (3) | 71,88 | 150,69 (4) | 140,69 (4) | 120,69 (4) | 97,14 (4) |
| Prémie – záliv (EUR/t) | — | 13,23 | — | | | — |
| Prémie – Velká jezera (EUR/t) | 12,93 | — | — | | | — |

1.

Průměry v období dvou týdnů před dnem stanovení sazeb podle čl. 2 odst. 2 nařízení (ES) č. 1249/96:

Burzovní záznamy

Minneapolis

Chicago

Minneapolis

Minneapolis

Minneapolis

Minneapolis

Produkty (% bílkovin při 12 % vlhkosti)

HRS2 (14 %)

YC3

HAD2

střední kvalita (1)

nízká kvalita (2)

US barley 2

Cenový záznam (EUR/t)

119,66 (3)

71,88

150,69 (4)

140,69 (4)

120,69 (4)

97,14 (4)

Prémie – záliv (EUR/t)

—

13,23

—

—

Prémie – Velká jezera (EUR/t)

12,93

—

—

—

| 2. | Průměry v období dvou týdnů před dnem stanovení sazeb podle čl. 2 odst. 2 nařízení (ES) č. 1249/96:
  Dopravné/náklady: Mexický záliv–Rotterdam: 27,08 EUR/t; Velká jezera–Rotterdam: 32,48 EUR/t. |
| --- | --- |

2.

Průměry v období dvou týdnů před dnem stanovení sazeb podle čl. 2 odst. 2 nařízení (ES) č. 1249/96:

Dopravné/náklady: Mexický záliv–Rotterdam: 27,08 EUR/t; Velká jezera–Rotterdam: 32,48 EUR/t.

| 3. | Subvence uvedené v čl. 4 odst. 2 třetím pododstavci nařízení (ES) č. 1249/96: | 0,00 EUR/t (HW 2)
  0,00 EUR/t (SRW 2). |
| --- | --- | --- |

3.

Subvence uvedené v čl. 4 odst. 2 třetím pododstavci nařízení (ES) č. 1249/96:

0,00 EUR/t (HW 2)

0,00 EUR/t (SRW 2).

---

(1)  Záporná prémie 10 EUR/t, [čl. 4 odst. 3 nařízení (ES) č. 1249/96],

(2)  Záporná prémie 30 EUR/t, [článek čl. 4 odst. nařízení (ES) č. 1249/96],

(3)  Kladná prémie 14 EUR/t za, hrnuta (čl. 4 odst. 3 nařízení (ES) č. 1249/96).

(4)  FOB.

---

II Akty, jejichž zveřejnění není povinné

Rada

| 14.8.2004 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 267/39 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2004

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 267/39

---

ROZHODNUTÍ RADY

ze dne 19. července 2004,

kterým se schvaluje přistoupení Evropského společenství k Mezinárodní úmluvě o ochraně rostlin, revidované a schválené rezolucí 12/97 z 29. zasedání Konference Organizace spojených národů pro výživu a zemědělství (FAO) v listopadu 1997

(2004/597/ES)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 37 ve spojení s čl. 300 odst. 2 prvním pododstavcem první větou a čl. 300 odst. 3 prvním pododstavcem této smlouvy,

s ohledem na návrh Komise,

s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu (1),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Mezinárodní úmluva o ochraně rostlin (dále jen „úmluva IPPC“) byla přijata Konferencí FAO v roce 1951 a vstoupila v platnost následující rok. Následně byla změněna Konferencí FAO v roce 1979 a změny vstoupily v platnost v roce 1991. |
| --- | --- |

(1)

Mezinárodní úmluva o ochraně rostlin (dále jen „úmluva IPPC“) byla přijata Konferencí FAO v roce 1951 a vstoupila v platnost následující rok. Následně byla změněna Konferencí FAO v roce 1979 a změny vstoupily v platnost v roce 1991.

| (2) | V roce 1997 se uskutečnila další revize úmluvy IPPC, aby byla uvedena do souladu s Dohodou o uplatňování sanitárních a fytosanitárních opatření v závěrečném aktu Uruguayského kola, aby byl zajištěn soulad s novým systémem přípravy mezinárodních norem v působnosti úmluvy IPPC a aby se mohly členské organizace FAO stát její smluvní stranou. Revidované znění bylo schváleno rezolucí 12/97 Konference FAO v listopadu roku 1997. |
| --- | --- |

(2)

V roce 1997 se uskutečnila další revize úmluvy IPPC, aby byla uvedena do souladu s Dohodou o uplatňování sanitárních a fytosanitárních opatření v závěrečném aktu Uruguayského kola, aby byl zajištěn soulad s novým systémem přípravy mezinárodních norem v působnosti úmluvy IPPC a aby se mohly členské organizace FAO stát její smluvní stranou. Revidované znění bylo schváleno rezolucí 12/97 Konference FAO v listopadu roku 1997.

| (3) | Změny revidovaného znění vstoupí v platnost třicátým dnem po jejich přijetí dvěma třetinami smluvních stran. Od tohoto dne bude Evropské společenství oprávněno stát se stranou úmluvy IPPC. V současnosti přijalo revidované znění 43 zemí, z toho čtyři členské státy. |
| --- | --- |

(3)

Změny revidovaného znění vstoupí v platnost třicátým dnem po jejich přijetí dvěma třetinami smluvních stran. Od tohoto dne bude Evropské společenství oprávněno stát se stranou úmluvy IPPC. V současnosti přijalo revidované znění 43 zemí, z toho čtyři členské státy.

| (4) | Jedním z prvořadých cílů úmluvy IPPC je zajistit „společný a účinný postup, který by bránil šíření a zavlékání škůdců rostlin a rostlinných produktů a stanovil vhodná opatření pro jejich kontrolu“. |
| --- | --- |

(4)

Jedním z prvořadých cílů úmluvy IPPC je zajistit „společný a účinný postup, který by bránil šíření a zavlékání škůdců rostlin a rostlinných produktů a stanovil vhodná opatření pro jejich kontrolu“.

| (5) | Pravomoc Společenství uzavírat mezinárodní dohody nebo smlouvy nebo k nim přistupovat nevyplývá pouze z výslovného pověření Smlouvou, ale může být odvozena i z dalších ustanovení Smlouvy a z aktů přijatých orgány Společenství na jejich základě. |
| --- | --- |

(5)

Pravomoc Společenství uzavírat mezinárodní dohody nebo smlouvy nebo k nim přistupovat nevyplývá pouze z výslovného pověření Smlouvou, ale může být odvozena i z dalších ustanovení Smlouvy a z aktů přijatých orgány Společenství na jejich základě.

| (6) | Předmět úmluvy IPPC spadá do oblasti působnosti stávajících nařízení Společenství v této oblasti. |
| --- | --- |

(6)

Předmět úmluvy IPPC spadá do oblasti působnosti stávajících nařízení Společenství v této oblasti.

| (7) | Z toho vyplývá, že předmět úmluvy IPPC je záležitostí jak Společenství, tak jeho členských států. |
| --- | --- |

(7)

Z toho vyplývá, že předmět úmluvy IPPC je záležitostí jak Společenství, tak jeho členských států.

| (8) | Společenství by mělo přistoupit k úmluvě IPPC ve vztahu k záležitostem v jeho působnosti. |
| --- | --- |

(8)

Společenství by mělo přistoupit k úmluvě IPPC ve vztahu k záležitostem v jeho působnosti.

| (9) | Předseda Rady by měl být oprávněn uložit přístupovou listinu Společenství, |
| --- | --- |

(9)

Předseda Rady by měl být oprávněn uložit přístupovou listinu Společenství,

ROZHODLA TAKTO:

Článek 1

1.   Evropské společenství podá žádost o přistoupení k Mezinárodní úmluvě o ochraně rostlin ve vztahu k záležitostem v jeho působnosti.

2.   Revidované znění úmluvy IPPC, schválené rezolucí 12/97 z 29. zasedání Konference FAO v listopadu roku 1997, je obsaženo v příloze I.

Článek 2

1.   Předseda Rady je oprávněn uložit přístupovou listinu u generálního ředitele Organizace spojených národů pro výživu a zemědělství (dále jen „FAO“).

2.   V přístupové listině bude učiněno prohlášení stanovené v příloze II.

V Bruselu dne 19. července 2004.

Za Radu

C. VEERMAN

předseda

---

(1)  Stanovisko vydané dne 8. listopadu 2003 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).

1

---

PŘÍLOHA I

INTERNATIONAL PLANT PROTECTION CONVENTION

New revised text approved by Resolution 12/97 of the 29th Session of the FAO Conference in November 1997

The Contracting Parties,

| — | recognising the necessity for international cooperation in controlling pests of plants and plant products and in preventing their international spread, and especially their introduction into endangered areas, |
| --- | --- |

—

recognising the necessity for international cooperation in controlling pests of plants and plant products and in preventing their international spread, and especially their introduction into endangered areas,

| — | recognising that phytosanitary measures should be technically justified, transparent and should not be applied in such a way as to constitute either a means of arbitrary or unjustified discrimination or a disguised restriction, particularly on international trade, |
| --- | --- |

—

recognising that phytosanitary measures should be technically justified, transparent and should not be applied in such a way as to constitute either a means of arbitrary or unjustified discrimination or a disguised restriction, particularly on international trade,

| — | desiring to ensure close coordination of measures directed to these ends, |
| --- | --- |

—

desiring to ensure close coordination of measures directed to these ends,

| — | desiring to provide a framework for the development and application of harmonised phytosanitary measures and the elaboration of international standards to that effect, |
| --- | --- |

—

desiring to provide a framework for the development and application of harmonised phytosanitary measures and the elaboration of international standards to that effect,

| — | taking into account internationally approved principles governing the protection of plant, human and animal health, and the environment, and |
| --- | --- |

—

taking into account internationally approved principles governing the protection of plant, human and animal health, and the environment, and

| — | noting the agreements concluded as a result of the Uruguay Round of Multilateral Trade Negotiations, including the Agreement on the Application of Sanitary and Phytosanitary Measures, |
| --- | --- |

—

noting the agreements concluded as a result of the Uruguay Round of Multilateral Trade Negotiations, including the Agreement on the Application of Sanitary and Phytosanitary Measures,

HAVE AGREED AS FOLLOWS:

Article I

Purpose and responsibility

1.   With the purpose of securing common and effective action to prevent the spread and introduction of pests of plants and plant products, and to promote appropriate measures for their control, the Contracting Parties undertake to adopt the legislative, technical and administrative measures specified in this Convention and in supplementary agreements pursuant to Article XVI.

2.   Each Contracting Party shall assume responsibility, without prejudice to obligations assumed under other international agreements, for the fulfilment within its territories of all requirements under this Convention.

3.   The division of responsibilities for the fulfilment of the requirements of this Convention between Member Organisations of FAO and their Member States that are Contracting Parties shall be in accordance with their respective competencies.

4.   Where appropriate, the provisions of this Convention may be deemed by Contracting Parties to extend, in addition to plants and plant products, to storage places, packaging, conveyances, containers, soil and any other organism, object or material capable of harbouring or spreading plant pests, particularly where international transportation is involved.

Article II

Use of terms

1.   For the purpose of this Convention, the following terms shall have the meanings hereunder assigned to them:

‘Area of low pest prevalence’— an area, whether all of a country, part of a country, or all or parts of several countries, as identified by the competent authorities, in which a specific pest occurs at low levels and which is subject to effective surveillance, control or eradication measures;

‘Commission’— the Commission on Phytosanitary Measures established under Article XI;

‘Endangered area’— an area where ecological factors favour the establishment of a pest whose presence in the area will result in economically important loss;

‘Establishment’— perpetuation, for the foreseeable future, of a pest within an area after entry;

‘Harmonised phytosanitary measures’— phytosanitary measures established by Contracting Parties based on international standards;

‘International standards’— international standards established in accordance with Article X, paragraphs 1 and 2;

‘Introduction’— the entry of a pest resulting in its establishment;

‘Pest’— any species, strain or biotype of plant, animal or pathogenic agent injurious to plants or plant products;

‘Pest risk analysis’— the process of evaluating biological or other scientific and economic evidence to determine whether a pest should be regulated and the strength of any phytosanitary measures to be taken against it;

‘Phytosanitary measure’— any legislation, regulation or official procedure having the purpose to prevent the introduction and/or spread of pests;

‘Plant products’— unmanufactured material of plant origin (including grain) and those manufactured products that, by their nature or that of their processing, may create a risk for the introduction and spread of pests;

‘Plants’— living plants and parts thereof, including seeds and germplasm;

‘Quarantine pest’— a pest of potential economic importance to the area endangered thereby and not yet present there, or present but not widely distributed and being officially controlled;

‘Regional standards’— standards established by a regional plant protection organisation for the guidance of the members of that organisation;

‘Regulated article’— any plant, plant product, storage place, packaging, conveyance, container, soil and any other organism, object or material capable of harbouring or spreading pests, deemed to require phytosanitary measures, particularly where international transportation is involved;

‘Regulated non-quarantine pest’— a non-quarantine pest whose presence in plants for planting affects the intended use of those plants with an economically unacceptable impact and which is therefore regulated within the territory of the importing Contracting Party;

‘Regulated pest’— a quarantine pest or a regulated non-quarantine pest;

‘Secretary’— Secretary of the Commission appointed pursuant to Article XII;

‘Technically justified’— justified on the basis of conclusions reached by using an appropriate pest risk analysis or, where applicable, another comparable examination and evaluation of available scientific information.

2.   The definitions set forth in this Article, being limited to the application of this Convention, shall not be deemed to affect definitions established under domestic laws or regulations of Contracting Parties.

Article III

Relationship with other international agreements

Nothing in this Convention shall affect the rights and obligations of the Contracting Parties under relevant international agreements.

Article IV

General provisions relating to the organisational arrangements for national plant protection

1.   Each Contracting Party shall make provision, to the best of its ability, for an official national plant protection organisation with the main responsibilities set out in this Article.

2.   The responsibilities of an official national plant protection organisation shall include the following:

| (a) | the issuance of certificates relating to the phytosanitary regulations of the importing Contracting Party for consignments of plants, plant products and other regulated articles; |
| --- | --- |

(a)

the issuance of certificates relating to the phytosanitary regulations of the importing Contracting Party for consignments of plants, plant products and other regulated articles;

| (b) | the surveillance of growing plants, including both areas under cultivation (inter alia fields, plantations, nurseries, gardens, greenhouses and laboratories) and wild flora, and of plants and plant products in storage or in transportation, particularly with the object of reporting the occurrence, outbreak and spread of pests, and of controlling those pests, including the reporting referred to under Article VIII paragraph 1(a); |
| --- | --- |

(b)

the surveillance of growing plants, including both areas under cultivation (inter alia fields, plantations, nurseries, gardens, greenhouses and laboratories) and wild flora, and of plants and plant products in storage or in transportation, particularly with the object of reporting the occurrence, outbreak and spread of pests, and of controlling those pests, including the reporting referred to under Article VIII paragraph 1(a);

| (c) | the inspection of consignments of plants and plant products moving in international traffic and, where appropriate, the inspection of other regulated articles, particularly with the object of preventing the introduction and/or spread of pests; |
| --- | --- |

(c)

the inspection of consignments of plants and plant products moving in international traffic and, where appropriate, the inspection of other regulated articles, particularly with the object of preventing the introduction and/or spread of pests;

| (d) | the disinfestation or disinfection of consignments of plants, plant products and other regulated articles moving in international traffic, to meet phytosanitary requirements; |
| --- | --- |

(d)

the disinfestation or disinfection of consignments of plants, plant products and other regulated articles moving in international traffic, to meet phytosanitary requirements;

| (e) | the protection of endangered areas and the designation, maintenance and surveillance of pest-free areas and areas of low pest prevalence; |
| --- | --- |

(e)

the protection of endangered areas and the designation, maintenance and surveillance of pest-free areas and areas of low pest prevalence;

| (f) | the conduct of pest risk analyses; |
| --- | --- |

(f)

the conduct of pest risk analyses;

| (g) | to ensure through appropriate procedures that the phytosanitary security of consignments after certification regarding composition, substitution and reinfestation is maintained prior to export; and |
| --- | --- |

(g)

to ensure through appropriate procedures that the phytosanitary security of consignments after certification regarding composition, substitution and reinfestation is maintained prior to export; and

| (h) | training and development of staff. |
| --- | --- |

(h)

training and development of staff.

3.   Each Contracting Party shall make provision, to the best of its ability, for the following:

| (a) | the distribution of information within the territory of the Contracting Party regarding regulated pests and the means of their prevention and control; |
| --- | --- |

(a)

the distribution of information within the territory of the Contracting Party regarding regulated pests and the means of their prevention and control;

| (b) | research and investigation in the field of plant protection; |
| --- | --- |

(b)

research and investigation in the field of plant protection;

| (c) | the issuance of phytosanitary regulations; and |
| --- | --- |

(c)

the issuance of phytosanitary regulations; and

| (d) | the performance of such other functions as may be required for the implementation of this Convention. |
| --- | --- |

(d)

the performance of such other functions as may be required for the implementation of this Convention.

4.   Each Contracting Party shall submit a description of its official national plant protection organisation and of changes in such organisation to the Secretary. A Contracting Party shall provide a description of its organisational arrangements for plant protection to another Contracting Party, upon request.

Article V

Phytosanitary certification

1.   Each Contracting Party shall make arrangements for phytosanitary certification, with the objective of ensuring that exported plants, plant products and other regulated articles and consignments thereof are in conformity with the certifying statement to be made pursuant to paragraph 2(b) of this Article.

2.   Each Contracting Party shall make arrangements for the issuance of phytosanitary certificates in conformity with the following provisions:

| (a) | Inspection and other related activities leading to issuance of phytosanitary certificates shall be carried out only by or under the authority of the official national plant protection organisation. The issuance of phytosanitary certificates shall be carried out by public officers who are technically qualified and duly authorised by the official national plant protection organisation to act on its behalf and under its control with such knowledge and information available to those officers that the authorities of importing Contracting Parties may accept the phytosanitary certificates with confidence as dependable documents. |
| --- | --- |

(a)

Inspection and other related activities leading to issuance of phytosanitary certificates shall be carried out only by or under the authority of the official national plant protection organisation. The issuance of phytosanitary certificates shall be carried out by public officers who are technically qualified and duly authorised by the official national plant protection organisation to act on its behalf and under its control with such knowledge and information available to those officers that the authorities of importing Contracting Parties may accept the phytosanitary certificates with confidence as dependable documents.

| (b) | Phytosanitary certificates, or their electronic equivalent where accepted by the importing Contracting Party concerned, shall be as worded in the models set out in the Annex to this Convention. These certificates should be completed and issued taking into account relevant international standards. |
| --- | --- |

(b)

Phytosanitary certificates, or their electronic equivalent where accepted by the importing Contracting Party concerned, shall be as worded in the models set out in the Annex to this Convention. These certificates should be completed and issued taking into account relevant international standards.

| (c) | Uncertified alterations or erasures shall invalidate the certificates. |
| --- | --- |

(c)

Uncertified alterations or erasures shall invalidate the certificates.

3.   Each Contracting Party undertakes not to require consignments of plants or plant products or other regulated articles imported into its territories to be accompanied by phytosanitary certificates inconsistent with the models set out in the Annex to this Convention. Any requirements for additional declarations shall be limited to those technically justified.

Article VI

Regulated pests

1.   Contracting Parties may require phytosanitary measures for quarantine pests and regulated non-quarantine pests, provided that such measures are:

| (a) | no more stringent than measures applied to the same pests, if present within the territory of the importing Contracting Party; and |
| --- | --- |

(a)

no more stringent than measures applied to the same pests, if present within the territory of the importing Contracting Party; and

| (b) | limited to what is necessary to protect plant health and/or safeguard the intended use and can be technically justified by the Contracting Party concerned. |
| --- | --- |

(b)

limited to what is necessary to protect plant health and/or safeguard the intended use and can be technically justified by the Contracting Party concerned.

2.   Contracting Parties shall not require phytosanitary measures for non-regulated pests.

Article VII

Requirements in relation to imports

1.   With the aim of preventing the introduction and/or spread of regulated pests into their territories, Contracting Parties shall have sovereign authority to regulate, in accordance with applicable international agreements, the entry of plants and plant products and other regulated articles and, to this end, may:

| (a) | prescribe and adopt phytosanitary measures concerning the importation of plants, plant products and other regulated articles, including, for example, inspection, prohibition on importation, and treatment; |
| --- | --- |

(a)

prescribe and adopt phytosanitary measures concerning the importation of plants, plant products and other regulated articles, including, for example, inspection, prohibition on importation, and treatment;

| (b) | refuse entry or detain, or require treatment, destruction or removal from the territory of the Contracting Party, of plants, plant products and other regulated articles or consignments thereof that do not comply with the phytosanitary measures prescribed or adopted under subparagraph (a); |
| --- | --- |

(b)

refuse entry or detain, or require treatment, destruction or removal from the territory of the Contracting Party, of plants, plant products and other regulated articles or consignments thereof that do not comply with the phytosanitary measures prescribed or adopted under subparagraph (a);

| (c) | prohibit or restrict the movement of regulated pests into their territories; |
| --- | --- |

(c)

prohibit or restrict the movement of regulated pests into their territories;

| (d) | prohibit or restrict the movement of biological control agents and other organisms of phytosanitary concern claimed to be beneficial into their territories. |
| --- | --- |

(d)

prohibit or restrict the movement of biological control agents and other organisms of phytosanitary concern claimed to be beneficial into their territories.

2.   In order to minimise interference with international trade, each Contracting Party, in exercising its authority under paragraph 1 of this Article, undertakes to act in conformity with the following:

| (a) | Contracting Parties shall not, under their phytosanitary legislation, take any of the measures specified in paragraph 1 of this Article unless such measures are made necessary by phytosanitary considerations and are technically justified. |
| --- | --- |

(a)

Contracting Parties shall not, under their phytosanitary legislation, take any of the measures specified in paragraph 1 of this Article unless such measures are made necessary by phytosanitary considerations and are technically justified.

| (b) | Contracting Parties shall, immediately upon their adoption, publish and transmit phytosanitary requirements, restrictions and prohibitions to any Contracting Party or parties that they believe may be directly affected by such measures. |
| --- | --- |

(b)

Contracting Parties shall, immediately upon their adoption, publish and transmit phytosanitary requirements, restrictions and prohibitions to any Contracting Party or parties that they believe may be directly affected by such measures.

| (c) | Contracting Parties shall, on request, make available to any Contracting Party the rationale for phytosanitary requirements, restrictions and prohibitions. |
| --- | --- |

(c)

Contracting Parties shall, on request, make available to any Contracting Party the rationale for phytosanitary requirements, restrictions and prohibitions.

| (d) | If a Contracting Party requires consignments of particular plants or plant products to be imported only through specified points of entry, such points shall be so selected as not to unnecessarily impede international trade. The Contracting Party shall publish a list of such points of entry and communicate it to the Secretary, any regional plant protection organisation of which the Contracting Party is a member, all Contracting Parties which the Contracting Party believes to be directly affected, and other Contracting Parties upon request. Such restrictions on points of entry shall not be made unless the plants, plant products or other regulated articles concerned are required to be accompanied by phytosanitary certificates or to be submitted to inspection or treatment. |
| --- | --- |

(d)

If a Contracting Party requires consignments of particular plants or plant products to be imported only through specified points of entry, such points shall be so selected as not to unnecessarily impede international trade. The Contracting Party shall publish a list of such points of entry and communicate it to the Secretary, any regional plant protection organisation of which the Contracting Party is a member, all Contracting Parties which the Contracting Party believes to be directly affected, and other Contracting Parties upon request. Such restrictions on points of entry shall not be made unless the plants, plant products or other regulated articles concerned are required to be accompanied by phytosanitary certificates or to be submitted to inspection or treatment.

| (e) | Any inspection or other phytosanitary procedure required by the plant protection organisation of a Contracting Party for a consignment of plants, plant products or other regulated articles offered for importation, shall take place as promptly as possible with due regard to their perishability. |
| --- | --- |

(e)

Any inspection or other phytosanitary procedure required by the plant protection organisation of a Contracting Party for a consignment of plants, plant products or other regulated articles offered for importation, shall take place as promptly as possible with due regard to their perishability.

| (f) | Importing Contracting Parties shall, as soon as possible, inform the exporting Contracting Party concerned or, where appropriate, the re-exporting Contracting Party concerned, of significant instances of non-compliance with phytosanitary certification. The exporting Contracting Party or, where appropriate, the re-exporting Contracting Party concerned, should investigate and, on request, report the result of its investigation to the importing Contracting Party concerned. |
| --- | --- |

(f)

Importing Contracting Parties shall, as soon as possible, inform the exporting Contracting Party concerned or, where appropriate, the re-exporting Contracting Party concerned, of significant instances of non-compliance with phytosanitary certification. The exporting Contracting Party or, where appropriate, the re-exporting Contracting Party concerned, should investigate and, on request, report the result of its investigation to the importing Contracting Party concerned.

| (g) | Contracting Parties shall institute only phytosanitary measures that are technically justified, consistent with the pest risk involved and represent the least restrictive measures available, and result in the minimum impediment to the international movement of people, commodities and conveyances. |
| --- | --- |

(g)

Contracting Parties shall institute only phytosanitary measures that are technically justified, consistent with the pest risk involved and represent the least restrictive measures available, and result in the minimum impediment to the international movement of people, commodities and conveyances.

| (h) | Contracting Parties shall, as conditions change, and as new facts become available, ensure that phytosanitary measures are promptly modified or removed if found to be unnecessary. |
| --- | --- |

(h)

Contracting Parties shall, as conditions change, and as new facts become available, ensure that phytosanitary measures are promptly modified or removed if found to be unnecessary.

| (i) | Contracting Parties shall, to the best of their ability, establish and update lists of regulated pests, using scientific names, and make such lists available to the Secretary, to regional plant protection organisations of which they are members and, on request, to other Contracting Parties. |
| --- | --- |

(i)

Contracting Parties shall, to the best of their ability, establish and update lists of regulated pests, using scientific names, and make such lists available to the Secretary, to regional plant protection organisations of which they are members and, on request, to other Contracting Parties.

| (j) | Contracting Parties shall, to the best of their ability, conduct surveillance for pests and develop and maintain adequate information on pest status in order to support categorisation of pests, and for the development of appropriate phytosanitary measures. This information shall be made available to Contracting Parties, on request. |
| --- | --- |

(j)

Contracting Parties shall, to the best of their ability, conduct surveillance for pests and develop and maintain adequate information on pest status in order to support categorisation of pests, and for the development of appropriate phytosanitary measures. This information shall be made available to Contracting Parties, on request.

3.   A Contracting Party may apply measures specified in this Article to pests which may not be capable of establishment in its territories but, if they gained entry, cause economic damage. Measures taken against these pests must be technically justified.

4.   Contracting Parties may apply measures specified in this Article to consignments in transit through their territories only where such measures are technically justified and necessary to prevent the introduction and/or spread of pests.

5.   Nothing in this Article shall prevent importing Contracting Parties from making special provision, subject to adequate safeguards, for the importation, for the purpose of scientific research, education, or other specific use, of plants and plant products and other regulated articles, and of plant pests.

6.   Nothing in this Article shall prevent any Contracting Party from taking appropriate emergency action on the detection of a pest posing a potential threat to its territories or the report of such a detection. Any such action shall be evaluated as soon as possible to ensure that its continuance is justified. The action taken shall be immediately reported to Contracting Parties concerned, the Secretary, and any regional plant protection organisation of which the Contracting Party is a member.

Article VIII

International cooperation

1.   The Contracting Parties shall cooperate with one another to the fullest practicable extent in achieving the aims of this Convention, and shall in particular:

| (a) | cooperate in the exchange of information on plant pests, particularly the reporting of the occurrence, outbreak or spread of pests that may be of immediate or potential danger, in accordance with such procedures as may be established by the Commission; |
| --- | --- |

(a)

cooperate in the exchange of information on plant pests, particularly the reporting of the occurrence, outbreak or spread of pests that may be of immediate or potential danger, in accordance with such procedures as may be established by the Commission;

| (b) | participate, in so far as is practicable, in any special campaigns for combating pests that may seriously threaten crop production and need international action to meet the emergencies; and |
| --- | --- |

(b)

participate, in so far as is practicable, in any special campaigns for combating pests that may seriously threaten crop production and need international action to meet the emergencies; and

| (c) | cooperate, to the extent practicable, in providing technical and biological information necessary for pest risk analysis. |
| --- | --- |

(c)

cooperate, to the extent practicable, in providing technical and biological information necessary for pest risk analysis.

2.   Each Contracting Party shall designate a contact point for the exchange of information connected with the implementation of this Convention.

Article IX

Regional plant protection organisations

1.   The Contracting Parties undertake to cooperate with one another in establishing regional plant protection organisations in appropriate areas.

2.   The regional plant protection organisations shall function as the coordinating bodies in the areas covered, shall participate in various activities to achieve the objectives of this Convention and, where appropriate, shall gather and disseminate information.

3.   The regional plant protection organisations shall cooperate with the Secretary in achieving the objectives of the Convention and, where appropriate, cooperate with the Secretary and the Commission in developing international standards.

4.   The Secretary will convene regular Technical Consultations of representatives of regional plant protection organisations to:

| (a) | promote the development and use of relevant international standards for phytosanitary measures; and |
| --- | --- |

(a)

promote the development and use of relevant international standards for phytosanitary measures; and

| (b) | encourage inter-regional cooperation in promoting harmonised phytosanitary measures for controlling pests and in preventing their spread and/or introduction. |
| --- | --- |

(b)

encourage inter-regional cooperation in promoting harmonised phytosanitary measures for controlling pests and in preventing their spread and/or introduction.

Article X

Standards

1.   The Contracting Parties agree to cooperate in the development of international standards in accordance with the procedures adopted by the Commission.

2.   International standards shall be adopted by the Commission.

3.   Regional standards should be consistent with the principles of this Convention; such standards may be deposited with the Commission for consideration as candidates for international standards for phytosanitary measures if more broadly applicable.

4.   Contracting Parties should take into account, as appropriate, international standards when undertaking activities related to this Convention.

Article XI

Commission on Phytosanitary Measures

1.   Contracting Parties agree to establish the Commission on Phytosanitary Measures within the framework of the Food and Agriculture Organisation of the United Nations (FAO).

2.   The functions of the Commission shall be to promote the full implementation of the objectives of the Convention and, in particular, to:

| (a) | review the state of plant protection in the world and the need for action to control the international spread of pests and their introduction into endangered areas; |
| --- | --- |

(a)

review the state of plant protection in the world and the need for action to control the international spread of pests and their introduction into endangered areas;

| (b) | establish and keep under review the necessary institutional arrangements and procedures for the development and adoption of international standards, and to adopt international standards; |
| --- | --- |

(b)

establish and keep under review the necessary institutional arrangements and procedures for the development and adoption of international standards, and to adopt international standards;

| (c) | establish rules and procedures for the resolution of disputes in accordance with Article XIII; |
| --- | --- |

(c)

establish rules and procedures for the resolution of disputes in accordance with Article XIII;

| (d) | establish such subsidiary bodies of the Commission as may be necessary for the proper implementation of its functions; |
| --- | --- |

(d)

establish such subsidiary bodies of the Commission as may be necessary for the proper implementation of its functions;

| (e) | adopt guidelines regarding the recognition of regional plant protection organisations; |
| --- | --- |

(e)

adopt guidelines regarding the recognition of regional plant protection organisations;

| (f) | establish cooperation with other relevant international organisations on matters covered by this Convention; |
| --- | --- |

(f)

establish cooperation with other relevant international organisations on matters covered by this Convention;

| (g) | adopt such recommendations for the implementation of the Convention as necessary; and |
| --- | --- |

(g)

adopt such recommendations for the implementation of the Convention as necessary; and

| (h) | perform such other functions as may be necessary to the fulfilment of the objectives of this Convention. |
| --- | --- |

(h)

perform such other functions as may be necessary to the fulfilment of the objectives of this Convention.

3.   Membership in the Commission shall be open to all Contracting Parties.

4.   Each Contracting Party may be represented at sessions of the Commission by a single delegate who may be accompanied by an alternate, and by experts and advisers. Alternates, experts and advisers may take part in the proceedings of the Commission but may not vote, except in the case of an alternate who is duly authorised to substitute for the delegate.

5.   The Contracting Parties shall make every effort to reach agreement on all matters by consensus. If all efforts to reach consensus have been exhausted and no agreement is reached, the decision shall, as a last resort, be taken by a two-thirds majority of the Contracting Parties present and voting.

6.   A Member Organisation of FAO that is a Contracting Party and the Member States of that Member Organisation that are Contracting Parties shall exercise their membership rights and fulfil their membership obligations in accordance, mutatis mutandis, with the Constitution and General Rules of FAO.

7.   The Commission may adopt and amend, as required, its own Rules of Procedure, which shall not be inconsistent with this Convention or with the Constitution of FAO.

8.   The Chairperson of the Commission shall convene an annual regular session of the Commission.

9.   Special sessions of the Commission shall be convened by the Chairperson of the Commission at the request of at least one-third of its members.

10.   The Commission shall elect its Chairperson and no more than two Vice-Chairpersons, each of whom shall serve for a term of two years.

Article XII

Secretariat

1.   The Secretary of the Commission shall be appointed by the Director-General of FAO.

2.   The Secretary shall be assisted by such secretariat staff as may be required.

3.   The Secretary shall be responsible for implementing the policies and activities of the Commission and carrying out such other functions as may be assigned to the Secretary by this Convention and shall report thereon to the Commission.

4.   The Secretary shall disseminate:

| (a) | international standards to all Contracting Parties within 60 days of adoption; |
| --- | --- |

(a)

international standards to all Contracting Parties within 60 days of adoption;

| (b) | to all Contracting Parties, lists of points of entry under Article VII paragraph 2(d) communicated by Contracting Parties; |
| --- | --- |

(b)

to all Contracting Parties, lists of points of entry under Article VII paragraph 2(d) communicated by Contracting Parties;

| (c) | lists of regulated pests whose entry is prohibited or referred to in Article VII paragraph 2(i) to all Contracting Parties and regional plant protection organisations; |
| --- | --- |

(c)

lists of regulated pests whose entry is prohibited or referred to in Article VII paragraph 2(i) to all Contracting Parties and regional plant protection organisations;

| (d) | information received from Contracting Parties on phytosanitary requirements, restrictions and prohibitions referred to in Article VII paragraph 2(b), and descriptions of official national plant protection organisations referred to in Article IV paragraph 4. |
| --- | --- |

(d)

information received from Contracting Parties on phytosanitary requirements, restrictions and prohibitions referred to in Article VII paragraph 2(b), and descriptions of official national plant protection organisations referred to in Article IV paragraph 4.

5.   The Secretary shall provide translations in the official languages of FAO of documentation for meetings of the Commission and international standards.

6.   The Secretary shall cooperate with regional plant protection organisations in achieving the aims of the Convention.

Article XIII

Settlement of disputes

1.   If there is any dispute regarding the interpretation or application of this Convention, or if a Contracting Party considers that any action by another Contracting Party is in conflict with the obligations of the latter under Articles V and VII of this Convention, especially regarding the basis of prohibiting or restricting the imports of plants, plant products or other regulated articles coming from its territories, the Contracting Parties concerned shall consult among themselves as soon as possible with a view to resolving the dispute.

2.   If the dispute cannot be resolved by the means referred to in paragraph 1, the Contracting Party or parties concerned may request the Director-General of FAO to appoint a committee of experts to consider the question in dispute, in accordance with rules and procedures that may be established by the Commission.

3.   This Committee shall include representatives designated by each Contracting Party concerned. The Committee shall consider the question in dispute, taking into account all documents and other forms of evidence submitted by the Contracting Parties concerned. The Committee shall prepare a report on the technical aspects of the dispute for the purpose of seeking its resolution. The preparation of the report and its approval shall be according to rules and procedures established by the Commission, and it shall be transmitted by the Director-General to the Contracting Parties concerned. The report may also be submitted, upon its request, to the competent body of the international organisation responsible for resolving trade disputes.

4.   The Contracting Parties agree that the recommendations of such a committee, while not binding in character, will become the basis for renewed consideration by the Contracting Parties concerned of the matter out of which the disagreement arose.

5.   The Contracting Parties concerned shall share the expenses of the experts.

6.   The provisions of this Article shall be complementary to and not in derogation of the dispute settlement procedures provided for in other international agreements dealing with trade matters.

Article XIV

Substitution of prior agreements

This Convention shall terminate and replace, between Contracting Parties, the International Convention respecting measures to be taken against the Phylloxera vastatrix of 3 November 1881, the additional Convention signed at Berne on 15 April 1889 and the International Convention for the Protection of Plants signed at Rome on 16 April 1929.

Article XV

Territorial application

1.   Any Contracting Party may at the time of ratification or adherence or at any time thereafter communicate to the Director-General of FAO a declaration that this Convention shall extend to all or any of the territories for the international relations of which it is responsible, and this Convention shall be applicable to all territories specified in the declaration as from the 30th day after the receipt of the declaration by the Director-General.

2.   Any Contracting Party which has communicated to the Director-General of FAO a declaration in accordance with paragraph 1 of this Article may at any time communicate a further declaration modifying the scope of any former declaration or terminating the application of the provisions of the present Convention in respect of any territory. Such modification or termination shall take effect as from the 30th day after the receipt of the declaration by the Director-General.

3.   The Director-General of FAO shall inform all Contracting Parties of any declaration received under this Article.

Article XVI

Supplementary agreements

1.   The Contracting Parties may, for the purpose of meeting special problems of plant protection which need particular attention or action, enter into supplementary agreements. Such agreements may be applicable to specific regions, to specific pests, to specific plants and plant products, to specific methods of international transportation of plants and plant products, or otherwise supplement the provisions of this Convention.

2.   Any such supplementary agreements shall come into force for each Contracting Party concerned after acceptance in accordance with the provisions of the supplementary agreements concerned.

3.   Supplementary agreements shall promote the intent of this Convention and shall conform to the principles and provisions of this Convention, as well as to the principles of transparency, non-discrimination and the avoidance of disguised restrictions, particularly on international trade.

Article XVII

Ratification and adherence

1.   This Convention shall be open for signature by all States until 1 May 1952 and shall be ratified at the earliest possible date. The instruments of ratification shall be deposited with the Director-General of FAO, who shall give notice of the date of deposit to each of the signatory states.

2.   As soon as this Convention has come into force in accordance with Article XXII it shall be open for adherence by non-signatory States and Member Organisations of FAO. Adherence shall be effected by the deposit of an instrument of adherence with the Director-General of FAO, who shall notify all Contracting Parties.

3.   When a Member Organisation of FAO becomes a Contracting Party to this Convention, the Member Organisation shall, in accordance with the provisions of Article II(7) of the FAO Constitution, as appropriate, notify at the time of its adherence such modifications or clarifications to its declaration of competence submitted under Article II(5) of the FAO Constitution as may be necessary in light of its acceptance of this Convention. Any Contracting Party to this Convention may, at any time, request a Member Organisation of FAO that is a Contracting Party to this Convention to provide information as to which, as between the Member Organisation and its Member States, is responsible for the implementation of any particular matter covered by this Convention. The Member Organisation shall provide this information within a reasonable time.

Article XVIII

Non-Contracting Parties

The Contracting Parties shall encourage any State or Member Organisation of FAO, not a party to this Convention, to accept this Convention, and shall encourage any non-Contracting Party to apply phytosanitary measures consistent with the provisions of this Convention and any international standards adopted hereunder.

Article XIX

Languages

1.   The authentic languages of this Convention shall be all official languages of FAO.

2.   Nothing in this Convention shall be construed as requiring Contracting Parties to provide and to publish documents or to provide copies of them other than in the language(s) of the Contracting Party, except as stated in paragraph 3 below.

3.   The following documents shall be in at least one of the official languages of FAO:

| (a) | information provided according to Article IV paragraph 4; |
| --- | --- |

(a)

information provided according to Article IV paragraph 4;

| (b) | cover notes giving bibliographical data on documents transmitted according to Article VII paragraph 2(b); |
| --- | --- |

(b)

cover notes giving bibliographical data on documents transmitted according to Article VII paragraph 2(b);

| (c) | information provided according to Article VII(2)(b), (d), (i) and (j); |
| --- | --- |

(c)

information provided according to Article VII(2)(b), (d), (i) and (j);

| (d) | notes giving bibliographical data and a short summary of relevant documents on information provided according to Article VIII(1)(a); |
| --- | --- |

(d)

notes giving bibliographical data and a short summary of relevant documents on information provided according to Article VIII(1)(a);

| (e) | requests for information from contact points as well as replies to such requests, but not including any attached documents; |
| --- | --- |

(e)

requests for information from contact points as well as replies to such requests, but not including any attached documents;

| (f) | any document made available by Contracting Parties for meetings of the Commission. |
| --- | --- |

(f)

any document made available by Contracting Parties for meetings of the Commission.

Article XX

Technical assistance

The Contracting Parties agree to promote the provision of technical assistance to Contracting Parties, especially those that are developing Contracting Parties, either bilaterally or through the appropriate international organisations, with the objective of facilitating the implementation of this Convention.

Article XXI

Amendment

1.   Any proposal by a Contracting Party for the amendment of this Convention shall be communicated to the Director-General of FAO.

2.   Any proposed amendment of this Convention received by the Director-General of FAO from a Contracting Party shall be presented to a regular or special session of the Commission for approval and, if the amendment involves important technical changes or imposes additional obligations on the Contracting Parties, it shall be considered by an advisory committee of specialists convened by FAO prior to the Commission.

3.   Notice of any proposed amendment of this Convention, other than amendments to the Annex, shall be transmitted to the Contracting Parties by the Director-General of FAO not later than the time when the agenda of the session of the Commission at which the matter is to be considered is dispatched.

4.   Any such proposed amendment of this Convention shall require the approval of the Commission and shall come into force as from the 30th day after acceptance by two-thirds of the Contracting Parties. For the purpose of this Article, an instrument deposited by a Member Organisation of FAO shall not be counted as additional to those deposited by Member States of such an organisation.

5.   Amendments involving new obligations for Contracting Parties, however, shall come into force in respect of each Contracting Party only on acceptance by it and as from the 30th day after such acceptance. The instruments of acceptance of amendments involving new obligations shall be deposited with the Director-General of FAO, who shall inform all Contracting Parties of the receipt of acceptance and the entry into force of amendments.

6.   Proposals for amendments to the model phytosanitary certificates set out in the Annex to this Convention shall be sent to the Secretary and shall be considered for approval by the Commission. Approved amendments to the model phytosanitary certificates set out in the Annex to this Convention shall become effective 90 days after their notification to the Contracting Parties by the Secretary.

7.   For a period of not more than 12 months from an amendment to the model phytosanitary certificates set out in the Annex to this Convention becoming effective, the previous version of the phytosanitary certificates shall also be legally valid for the purpose of this Convention.

Article XXII

Entry into force

As soon as this Convention has been ratified by three signatory States it shall come into force among them. It shall come into force for each State or Member Organisation of FAO ratifying or adhering thereafter from the date of deposit of its instrument of ratification or adherence.

Article XXIII

Denunciation

1.   Any Contracting Party may at any time give notice of denunciation of this Convention by notification addressed to the Director-General of FAO. The Director-General shall at once inform all Contracting Parties.

2.   Denunciation shall take effect one year from the date of receipt of the notification by the Director-General of FAO.

PŘÍLOHA K PŘÍLOZE I

Image

Image

---

PŘÍLOHA II

Declaration by the European Community on the exercise of competence according to Article XVII(3) of the International Plant Protection Convention

In accordance with the provisions of Article II(7) of the FAO Constitution, the European Community hereby declares that its declaration of competence submitted to FAO under Article II(5) of the FAO Constitution still applies in the light of its adherence to the International Plant Protection Convention.

---

Komise

| 14.8.2004 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 267/54 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2004

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 267/54

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 13. srpna 2004

o finančním příspěvku Společenství na eradikaci klasického moru prasat v Lucembursku v roce 2003

(oznámeno pod číslem K(2004) 3084)

(Pouze francouzské znění je závazné)

(2004/598/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na rozhodnutí Rady č. 90/424/EHS ze dne 26. června 1990 o výdajích ve veterinární oblasti (1), a zejména na čl. 3 odst. 3 a čl. 5 odst. 3 tohoto rozhodnutí,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V roce 2003 se v Lucembursku vyskytla nákaza klasického moru prasat. Výskyt této nemoci představuje vážné ohrožení populace prasat ve Společenství. |
| --- | --- |

(1)

V roce 2003 se v Lucembursku vyskytla nákaza klasického moru prasat. Výskyt této nemoci představuje vážné ohrožení populace prasat ve Společenství.

| (2) | S cílem pomoci co nejrychleji eradikovat tuto nemoc může Společenství finančně přispět na způsobilé náklady, které tím členskému státu vzniknou, jak je uvedeno v rozhodnutí č. 90/424/EHS. |
| --- | --- |

(2)

S cílem pomoci co nejrychleji eradikovat tuto nemoc může Společenství finančně přispět na způsobilé náklady, které tím členskému státu vzniknou, jak je uvedeno v rozhodnutí č. 90/424/EHS.

| (3) | Podle čl. 3 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1258/1999 ze dne 17. května 1999 o financování společné zemědělské politiky (2) veterinární a rostlinolékařská opatření jsou opatření učiněná v souladu s předpisy Společenství financovaná ze záruční sekce Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu. Kontrola těchto opatření se provádí podle článku 8 a 9 tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(3)

Podle čl. 3 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1258/1999 ze dne 17. května 1999 o financování společné zemědělské politiky (2) veterinární a rostlinolékařská opatření jsou opatření učiněná v souladu s předpisy Společenství financovaná ze záruční sekce Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu. Kontrola těchto opatření se provádí podle článku 8 a 9 tohoto nařízení.

| (4) | Finanční příspěvek Společenství bude vyplacen pod podmínkou, že plánovaná opatření budou skutečně realizována a příslušné úřady poskytnou do určitého termínu všechny potřebné informace. |
| --- | --- |

(4)

Finanční příspěvek Společenství bude vyplacen pod podmínkou, že plánovaná opatření budou skutečně realizována a příslušné úřady poskytnou do určitého termínu všechny potřebné informace.

| (5) | Dne 12. března 2004 podalo Lucembursko oficiální žádost o náhradu výdajů vynaložených na jeho území. Podle této žádosti bylo zlikvidováno 1 351 zvířat. |
| --- | --- |

(5)

Dne 12. března 2004 podalo Lucembursko oficiální žádost o náhradu výdajů vynaložených na jeho území. Podle této žádosti bylo zlikvidováno 1 351 zvířat.

| (6) | Je třeba definovat pojem „rychlé a adekvátní odškodnění chovatelům prasat“ použitý v článku 3 rozhodnutí č. 90/424/EHS, dále pojmy „přiměřené platby“ a „odůvodněné platby“ a kategorie způsobilých výdajů uvedených jako „jiné náklady“ v souvislosti s nucenou porážkou. |
| --- | --- |

(6)

Je třeba definovat pojem „rychlé a adekvátní odškodnění chovatelům prasat“ použitý v článku 3 rozhodnutí č. 90/424/EHS, dále pojmy „přiměřené platby“ a „odůvodněné platby“ a kategorie způsobilých výdajů uvedených jako „jiné náklady“ v souvislosti s nucenou porážkou.

| (7) | Opatření stanovená v tomto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat, |
| --- | --- |

(7)

Opatření stanovená v tomto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,

ROZHODLA TAKTO:

Článek 1

Poskytnutí finančního příspěvku Společenství Lucembursku

Za účelem eradikace klasického moru prasat v roce 2003 může Lucembursko získat finanční příspěvek Společenství ve výši 50 % nákladů vynaložených na:

| a) | rychlé a adekvátní odškodnění chovatelům prasat, kteří byli nuceni porazit svá zvířata jako součást opatření k eradikaci nákazy klasického moru prasat v roce 2003 podle ustanovení první a sedmé odrážky čl. 3 odst. 2 rozhodnutí č. 90/424/ES a v souladu s tímto rozhodnutím; |
| --- | --- |

a)

rychlé a adekvátní odškodnění chovatelům prasat, kteří byli nuceni porazit svá zvířata jako součást opatření k eradikaci nákazy klasického moru prasat v roce 2003 podle ustanovení první a sedmé odrážky čl. 3 odst. 2 rozhodnutí č. 90/424/ES a v souladu s tímto rozhodnutím;

| b) | provozní výdaje spojené s porážkou zvířat, s likvidací mrtvých těl, vyčištěním a vydezinfikováním provozů a vyčištěním a vydezinfikováním nebo případnou likvidací kontaminovaných zařízení podle ustanovení první, druhé a třetí odrážky čl. 3 odst. 2 rozhodnutí č. 90/424/EHS a v souladu s tímto rozhodnutím. |
| --- | --- |

b)

provozní výdaje spojené s porážkou zvířat, s likvidací mrtvých těl, vyčištěním a vydezinfikováním provozů a vyčištěním a vydezinfikováním nebo případnou likvidací kontaminovaných zařízení podle ustanovení první, druhé a třetí odrážky čl. 3 odst. 2 rozhodnutí č. 90/424/EHS a v souladu s tímto rozhodnutím.

Článek 2

Definice

Pro účely tohoto rozhodnutí se:

| a) | „rychlým a adekvátním odškodněním“ rozumí platby vyplacené do 90 dnů ode dne porážky zvířat jako náhrada odpovídající tržní ceně definované v čl. 3 odst. 1; |
| --- | --- |

a)

„rychlým a adekvátním odškodněním“ rozumí platby vyplacené do 90 dnů ode dne porážky zvířat jako náhrada odpovídající tržní ceně definované v čl. 3 odst. 1;

| b) | „přiměřenými platbami“ rozumějí platby za nákup materiálu nebo služeb za přiměřené ceny v porovnání s tržními cenami před výskytem nákazy klasického moru prasat; |
| --- | --- |

b)

„přiměřenými platbami“ rozumějí platby za nákup materiálu nebo služeb za přiměřené ceny v porovnání s tržními cenami před výskytem nákazy klasického moru prasat;

| c) | „odůvodněnými platbami“ rozumějí platby za nákup materiálu nebo služeb, jejichž charakteristika nebo přímá vazba na nucenou porážku je prokázána tak, jak je uvedeno v čl. 1 písm. a). |
| --- | --- |

c)

„odůvodněnými platbami“ rozumějí platby za nákup materiálu nebo služeb, jejichž charakteristika nebo přímá vazba na nucenou porážku je prokázána tak, jak je uvedeno v čl. 1 písm. a).

Článek 3

Výdaje způsobilé k financování příspěvkem ze Společenství

1.   Základem maximální částky náhrady poskytnuté majitelům na jedno zvíře je tržní cena zvířat před jejich nákazou nebo porážkou.

2.   Má-li náhrada vyplacená Lucemburskem podle čl.1 písm. a) účinek po uplynutí 90 denní lhůty stanovené v čl. 2 písm. a), způsobilé částky na výdaje s účinkem po této lhůtě se snižují takto:

| — | 25 % na platby uskutečněné mezi 91 a 105 dnem po porážce zvířat, |
| --- | --- |

—

25 % na platby uskutečněné mezi 91 a 105 dnem po porážce zvířat,

| — | 50 % na platby uskutečněné mezi 106 a 120 dnem po porážce zvířat, |
| --- | --- |

—

50 % na platby uskutečněné mezi 106 a 120 dnem po porážce zvířat,

| — | 75 % na platby uskutečněné mezi 121 a 135 dnem po porážce zvířat, |
| --- | --- |

—

75 % na platby uskutečněné mezi 121 a 135 dnem po porážce zvířat,

| — | 100 % na platby uskutečněné 136. a další následující den po porážce zvířat. |
| --- | --- |

—

100 % na platby uskutečněné 136. a další následující den po porážce zvířat.

Komise však může použít jiné časové měřítko nebo mírnější snížení, pokud u některých opatření zjistí zvláštní podmínky hospodaření nebo pokud Lucembursko předloží jiná zdůvodnění.

3.   Náklady, které jsou podle článku 1 písmeno b) způsobilé pro finanční příspěvek, jsou výlučně náklady uvedené v příloze III.

4.   Do výpočtu finančního příspěvku Společenství se nezahrnuje:

| a) | daň z přidané hodnoty, |
| --- | --- |

a)

daň z přidané hodnoty,

| b) | platy státních zaměstnanců, |
| --- | --- |

b)

platy státních zaměstnanců,

| c) | použití jiného než spotřebního materiálu. |
| --- | --- |

c)

použití jiného než spotřebního materiálu.

Článek 4

Podmínky pro vyplacení a podpůrná dokumentace

1.   Finanční příspěvek ze Společenství se stanoví podle postupu stanoveného v článku 41 rozhodnutí Rady č. 90/424/EHS na základě:

| a) | žádosti předložené podle příloh I a II ve lhůtě stanovené v odstavci 2; |
| --- | --- |

a)

žádosti předložené podle příloh I a II ve lhůtě stanovené v odstavci 2;

| b) | podrobných dokladů potvrzujících údaje uvedené v žádosti podle bodu a); |
| --- | --- |

b)

podrobných dokladů potvrzujících údaje uvedené v žádosti podle bodu a);

| c) | výsledků případné kontroly, kterou Komise provede přímo na místě, jak je uvedeno v článku 5. |
| --- | --- |

c)

výsledků případné kontroly, kterou Komise provede přímo na místě, jak je uvedeno v článku 5.

Doklady uvedené v bodě b) a příslušné obchodní údaje budou Komisi předloženy při kontrole provedené na místě.

2.   Žádost podle odstavce 1 písmena a) se předkládá v elektronické podobě podle příloh I a II do šedesáti kalendářních dnů po vyhlášení tohoto rozhodnutí.

Nebude-li tato lhůta dodržena, finanční příspěvek Společenství se snižuje o 25 % za každý měsíc zpoždění.

Článek 5

Kontroly prováděné Komisí přímo na místě

Komise může ve spolupráci s příslušnými národními úřady provést kontrolu opatření provedených za účelem eradikace klasického moru prasat a nákladů s tím spojených přímo na místě.

Článek 6

Příjemci

Toto rozhodnutí je určeno pro Lucemburské velkovévodství.

V Bruselu dne 13. srpna 2004.

Za Komisi

David BYRNE

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 224, 18.8.1990, s. 19. Rozhodnutí naposledy pozměněné směrnicí Evropského parlamentu a Rady č. 2003/99/ES (Úř. věst. L 325, 12.12.2003, s. 31).

1

(2)  Úř. věst. L 160, 26.6.1999, s. 103.

2

---

PŘÍLOHA I

Žádost o příspěvek na úhradu výdajů spojených s nucenou porážkou zvířat

| Nákaza č. | Kontakt s nákazou č. | Identifikační č. chovného zařízení | Chovatel | Místo chovného zařízení | Datum porážky | Způsob likvidace | Hmotnost v den porážky | Počet zvířat podle kategorií | Uhrazená částka podle kategorie | Jiné náklady uhrazené chovateli (bez DPH) | Celkové odškodnění (bez DPH) | Datum platby |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Příjmení | Jméno | Kafilérie | Jatky | Jiný (specifikujte) | prasnice | kanci | selata | vepři | prasnice | kanci | selata | vepři |

Nákaza č.

Kontakt s nákazou č.

Identifikační č. chovného zařízení

Chovatel

Místo chovného zařízení

Datum porážky

Způsob likvidace

Hmotnost v den porážky

Počet zvířat podle kategorií

Uhrazená částka podle kategorie

Jiné náklady uhrazené chovateli (bez DPH)

Celkové odškodnění (bez DPH)

Datum platby

Příjmení

Jméno

Kafilérie

Jatky

Jiný (specifikujte)

prasnice

kanci

selata

vepři

prasnice

kanci

selata

vepři

---

PŘÍLOHA II

Žádost podle článku 4

| „Jiné náklady“ případně vzniklé majiteli chovného zařízení č. ... nebo seznam
  (bez náhrady za cenu zvířat) |
| --- |
| Popis | Částka bez DPH |
| Porážka | |
| Likvidace mrtvých těl (odvoz a manipulace) | |
| Vyčištění a vydezinfikování (mzdy a prostředky) | |
| Krmivo (náhrada a likvidace) | |
| Zařízení (náhrada a likvidace) | |
| CELKEM | |

„Jiné náklady“ případně vzniklé majiteli chovného zařízení č. ... nebo seznam

(bez náhrady za cenu zvířat)

Popis

Částka bez DPH

Porážka

Likvidace mrtvých těl (odvoz a manipulace)

Vyčištění a vydezinfikování (mzdy a prostředky)

Krmivo (náhrada a likvidace)

Zařízení (náhrada a likvidace)

CELKEM

---

PŘÍLOHA III

Náklady způsobilé k financování podle čl. 3 odst. 3

| 1. | Náklady na nucenou porážku zvířat:






  a) | mzdy a odměny pracovníků zaměstnaných za účelem porážky; |
| --- | --- | --- |

1.

Náklady na nucenou porážku zvířat:

a)

mzdy a odměny pracovníků zaměstnaných za účelem porážky;

| b) | spotřební materiál a zvláštní zařízení použité k porážce; |
| --- | --- |

b)

spotřební materiál a zvláštní zařízení použité k porážce;

| c) | nákup služeb nebo pronájem zařízení použitého na odvoz zvířat na místo porážky. |
| --- | --- |

c)

nákup služeb nebo pronájem zařízení použitého na odvoz zvířat na místo porážky.

| 2. | Náklady na likvidaci mrtvých těl:






  a) | kafilérie: nákup služeb nebo pronájem zařízení použitého na přepravu mrtvých těl na místo skladování a do kafilérie, skladování mrtvých těl, manipulace s těly v kafilérii a likvidace moučky; |
| --- | --- | --- |

2.

Náklady na likvidaci mrtvých těl:

a)

kafilérie: nákup služeb nebo pronájem zařízení použitého na přepravu mrtvých těl na místo skladování a do kafilérie, skladování mrtvých těl, manipulace s těly v kafilérii a likvidace moučky;

| b) | zahrabiště: mzdy a odměny pracovníků zaměstnaných za tímto účelem, nákup služeb a pronájem zařízení na dopravu a zahrabání mrtvých těl a prostředků použitých na vydezinfikování zahrabiště; |
| --- | --- |

b)

zahrabiště: mzdy a odměny pracovníků zaměstnaných za tímto účelem, nákup služeb a pronájem zařízení na dopravu a zahrabání mrtvých těl a prostředků použitých na vydezinfikování zahrabiště;

| c) | spalovna: mzdy a odměny pracovníků zaměstnaných za tímto účelem, spotřební materiál nebo jiný použitý materiál, nákup služeb nebo pronájem zařízení na dopravu mrtvých těl a prostředky použité na vydezinfikování spalovny. |
| --- | --- |

c)

spalovna: mzdy a odměny pracovníků zaměstnaných za tímto účelem, spotřební materiál nebo jiný použitý materiál, nákup služeb nebo pronájem zařízení na dopravu mrtvých těl a prostředky použité na vydezinfikování spalovny.

| 3. | Náklady na vyčištění a vydezinfikování chovného zařízení:






  a) | prostředky použité na vyčištění a vydezinfikování; |
| --- | --- | --- |

3.

Náklady na vyčištění a vydezinfikování chovného zařízení:

a)

prostředky použité na vyčištění a vydezinfikování;

| b) | mzdy a odměny pracovníkům zaměstnaných za tímto účelem. |
| --- | --- |

b)

mzdy a odměny pracovníkům zaměstnaných za tímto účelem.

| 4. | Náklady na likvidaci kontaminovaného krmiva:






  a) | úhrada ve výši kupní ceny krmiva; |
| --- | --- | --- |

4.

Náklady na likvidaci kontaminovaného krmiva:

a)

úhrada ve výši kupní ceny krmiva;

| b) | nákup služeb nebo pronájem zařízení na odvoz a likvidaci krmiva. |
| --- | --- |

b)

nákup služeb nebo pronájem zařízení na odvoz a likvidaci krmiva.

| 5. | Náklady vynaložené na likvidaci kontaminovaného zařízení se uhradí ve výši tržní hodnoty zařízení. Náhrada nákladů vynaložených na rekonstrukci nebo obnovu zemědělských budov a nákladů na infrastrukturu se neposkytuje. |
| --- | --- |

5.

Náklady vynaložené na likvidaci kontaminovaného zařízení se uhradí ve výši tržní hodnoty zařízení. Náhrada nákladů vynaložených na rekonstrukci nebo obnovu zemědělských budov a nákladů na infrastrukturu se neposkytuje.

---