# Uradni list L 324/27.

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 324 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 4727. oktober 2004 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 324

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 4727. oktober 2004

---

| Vsebina | | I   Akti, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1854/2004 z dne 26. oktobra 2004 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave | 1 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1855/2004 z dne 26. oktobra 2004 o določitvi izvoznih nadomestil A1 in B za sadje in zelenjavo (paradižniki, pomaranče, limone, namizno grozdje in jabolka) | 3 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1856/2004 z dne 26. oktobra 2004 o dopolnitvi Priloge k Uredbi (ES) št. 2400/96 o vnosu nekaterih imen v Register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Lardo di Colonnata) | 6 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1857/2004 z dne 26. oktobra 2004 o spremembi reprezentativnih cen in zneskov dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, ki jih določa Uredba (ES) št. 1210/2004, za tržno leto 2004/2005 | 13 |

Vsebina

I   Akti, katerih objava je obvezna

Stran

Uredba Komisije (ES) št. 1854/2004 z dne 26. oktobra 2004 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

1

Uredba Komisije (ES) št. 1855/2004 z dne 26. oktobra 2004 o določitvi izvoznih nadomestil A1 in B za sadje in zelenjavo (paradižniki, pomaranče, limone, namizno grozdje in jabolka)

3

*

Uredba Komisije (ES) št. 1856/2004 z dne 26. oktobra 2004 o dopolnitvi Priloge k Uredbi (ES) št. 2400/96 o vnosu nekaterih imen v Register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Lardo di Colonnata)

6

Uredba Komisije (ES) št. 1857/2004 z dne 26. oktobra 2004 o spremembi reprezentativnih cen in zneskov dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, ki jih določa Uredba (ES) št. 1210/2004, za tržno leto 2004/2005

13

| | | II   Akti, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | Svet |
| | * | 2004/731/ES:Sklep Sveta z dne 26. julija 2004 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Bosno in Hercegovino o varnostnih postopkih za izmenjavo zaupnih informacij | 15 |
| Sporazum med Evropsko Unijo in Bosno in Hercegovino o varnostnih postopkih za izmenjavo zaupnih informacij | 16 |
| | * | 2004/732/SZVP:Sklep Političnega in varnostnega odbora BiH/1/2004 z dne 21. septembra 2004 o sprejetju prispevka tretjih držav k vojaški operaciji Evropske unije v Bosni in Hercegovini | 20 |
| | * | 2004/733/SZVP:Sklep Političnega in varnostnega odbora BiH/2/2004 z dne 24. septembra 2004 o imenovanju poveljnika operacije EU za vojaško operacijo Evropske unije v Bosni in Hercegovini | 22 |

II   Akti, katerih objava ni obvezna

Svet

*

2004/731/ES:Sklep Sveta z dne 26. julija 2004 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Bosno in Hercegovino o varnostnih postopkih za izmenjavo zaupnih informacij

15

Sporazum med Evropsko Unijo in Bosno in Hercegovino o varnostnih postopkih za izmenjavo zaupnih informacij

16

*

2004/732/SZVP:Sklep Političnega in varnostnega odbora BiH/1/2004 z dne 21. septembra 2004 o sprejetju prispevka tretjih držav k vojaški operaciji Evropske unije v Bosni in Hercegovini

20

*

2004/733/SZVP:Sklep Političnega in varnostnega odbora BiH/2/2004 z dne 24. septembra 2004 o imenovanju poveljnika operacije EU za vojaško operacijo Evropske unije v Bosni in Hercegovini

22

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, katerih objava je obvezna

| 27.10.2004 | SL | Uradni list Evropske unije | L 324/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2004

SL

Uradni list Evropske unije

L 324/1

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1854/2004

z dne 26. oktobra 2004

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 3223/94 z dne 21. decembra 1994 o podrobnih pravilih za uporabo uvoznega režima za sadje in zelenjavo (1), in zlasti člena 4(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi.

| (2) | V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi – |
| --- | --- |

(2)

V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 4 Uredbe (ES) št. 3223/94 so določene v Prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 27. oktobra 2004.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 26. oktobra 2004

Za Komisijo

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo

---

(1)  UL L 337, 24.12.1994, str. 66. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1947/2002 (UL L 299, 1.11.2002, str. 17).

1

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 26. oktobra 2004 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | 052 | 56,3 |
| 204 | 43,3 |
| 624 | 74,2 |
| 999 | 57,9 |
| 0707 00 05 | 052 | 117,6 |
| 999 | 117,6 |
| 0709 90 70 | 052 | 96,3 |
| 204 | 42,0 |
| 628 | 48,8 |
| 999 | 62,4 |
| 0805 50 10 | 052 | 60,5 |
| 388 | 52,2 |
| 524 | 68,0 |
| 528 | 51,4 |
| 999 | 58,0 |
| 0806 10 10 | 052 | 118,7 |
| 400 | 179,6 |
| 999 | 149,2 |
| 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 | 388 | 60,3 |
| 400 | 93,9 |
| 404 | 82,3 |
| 442 | 61,0 |
| 512 | 107,5 |
| 720 | 99,6 |
| 800 | 212,5 |
| 804 | 107,4 |
| 999 | 103,1 |
| 0808 20 50 | 052 | 109,5 |
| 388 | 105,3 |
| 720 | 75,4 |
| 999 | 96,7 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

052

56,3

204

43,3

624

74,2

999

57,9

0707 00 05

052

117,6

999

117,6

0709 90 70

052

96,3

204

42,0

628

48,8

999

62,4

0805 50 10

052

60,5

388

52,2

524

68,0

528

51,4

999

58,0

0806 10 10

052

118,7

400

179,6

999

149,2

0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90

388

60,3

400

93,9

404

82,3

442

61,0

512

107,5

720

99,6

800

212,5

804

107,4

999

103,1

0808 20 50

052

109,5

388

105,3

720

75,4

999

96,7

---

(1)  Nomenklatura držav je določena z Uredbo Komisije (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11). Oznaka „999“ pomeni „drugega porekla“.

---

| 27.10.2004 | SL | Uradni list Evropske unije | L 324/3 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2004

SL

Uradni list Evropske unije

L 324/3

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1855/2004

z dne 26. oktobra 2004

o določitvi izvoznih nadomestil A1 in B za sadje in zelenjavo (paradižniki, pomaranče, limone, namizno grozdje in jabolka)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2200/96 z dne 28. oktobra 1996 o skupni ureditvi trga za sadje in zelenjavo (1), in zlasti tretjega pododstavka člena 35(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (EGS) št. 1961/2001 (2), določa podrobna pravila za uporabo izvoznih nadomestil za sadje in zelenjavo. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (EGS) št. 1961/2001 (2), določa podrobna pravila za uporabo izvoznih nadomestil za sadje in zelenjavo.

| (2) | Člen 35(1) Uredbe (ES) št. 2200/96 določa, da se proizvodi, ki jih izvaža Skupnost, v obsegu, potrebnem za gospodarsko pomemben izvoz, lahko krijejo z izvoznimi nadomestili, v mejah, ki izhajajo iz sporazumov, sklenjenih v skladu s členom 300 Pogodbe. |
| --- | --- |

(2)

Člen 35(1) Uredbe (ES) št. 2200/96 določa, da se proizvodi, ki jih izvaža Skupnost, v obsegu, potrebnem za gospodarsko pomemben izvoz, lahko krijejo z izvoznimi nadomestili, v mejah, ki izhajajo iz sporazumov, sklenjenih v skladu s členom 300 Pogodbe.

| (3) | V skladu s členom 35(2) Uredbe (ES) št. 2200/96 je treba poskrbeti, da se preprečijo motnje trgovinskih tokov, nastalih pred tem z režimom nadomestil. Iz tega razloga in zaradi sezonske narave izvoza sadja in zelenjave je treba določiti količine, predvidene za vsak proizvod, na podlagi nomenklature kmetijskih proizvodov za izvozna nadomestila, določene v Uredbi Komisije (ES) št. 3846/87 (3). Te količine je treba razdeliti, upoštevajoč pokvarljivosti zadevnih proizvodov. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 35(2) Uredbe (ES) št. 2200/96 je treba poskrbeti, da se preprečijo motnje trgovinskih tokov, nastalih pred tem z režimom nadomestil. Iz tega razloga in zaradi sezonske narave izvoza sadja in zelenjave je treba določiti količine, predvidene za vsak proizvod, na podlagi nomenklature kmetijskih proizvodov za izvozna nadomestila, določene v Uredbi Komisije (ES) št. 3846/87 (3). Te količine je treba razdeliti, upoštevajoč pokvarljivosti zadevnih proizvodov.

| (4) | V skladu s členom 35(4) Uredbe (ES) št. 2200/96 je treba nadomestila določiti ob upoštevanju obstoječega stanja ali izgledov za cene sadja in zelenjave na trgu Skupnosti in iz razpoložljivih zalog na eni strani ter za cene na mednarodnem trgu na drugi stani. Upoštevati je potrebno tudi transportne in tržne stroke iz gospodarske perpektive planiranega izvoza. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s členom 35(4) Uredbe (ES) št. 2200/96 je treba nadomestila določiti ob upoštevanju obstoječega stanja ali izgledov za cene sadja in zelenjave na trgu Skupnosti in iz razpoložljivih zalog na eni strani ter za cene na mednarodnem trgu na drugi stani. Upoštevati je potrebno tudi transportne in tržne stroke iz gospodarske perpektive planiranega izvoza.

| (5) | V skladu s členom 35(5) Uredbe (ES) št. 2200/96 je treba cene na trgu Skupnosti določiti ob upoštevanju najugodnejših cen s stališča izvoza. |
| --- | --- |

(5)

V skladu s členom 35(5) Uredbe (ES) št. 2200/96 je treba cene na trgu Skupnosti določiti ob upoštevanju najugodnejših cen s stališča izvoza.

| (6) | Zaradi razmer v mednarodni trgovini ali posebnih zahtev nekaterih trgov, je lahko potrebna sprememba nadomestila za nekatere proizvode glede na namembni kraj. |
| --- | --- |

(6)

Zaradi razmer v mednarodni trgovini ali posebnih zahtev nekaterih trgov, je lahko potrebna sprememba nadomestila za nekatere proizvode glede na namembni kraj.

| (7) | Paradižniki, pomaranče, limone, namizno grozdje in jabolka razredov ekstra, I in II skupnih standardov kakovosti, se trenutno lahko izvozijo v gospodarsko pomembnih količinah. |
| --- | --- |

(7)

Paradižniki, pomaranče, limone, namizno grozdje in jabolka razredov ekstra, I in II skupnih standardov kakovosti, se trenutno lahko izvozijo v gospodarsko pomembnih količinah.

| (8) | Zato, da se zagotovi najboljša uporaba razpoložljivih sredstev in ob upoštevanju strukture izvoza Skupnosti, je primerno, da se določijo izvozna nadomestila A1 in B. |
| --- | --- |

(8)

Zato, da se zagotovi najboljša uporaba razpoložljivih sredstev in ob upoštevanju strukture izvoza Skupnosti, je primerno, da se določijo izvozna nadomestila A1 in B.

| (9) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za sveže sadje in zelenjavo – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za sveže sadje in zelenjavo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Za sistem A1 so stopnje nadomestila, rok za vložitev zahtevka za nadomestilo in predvidene količine za zadevne proizvode določeni v prilogi k Uredbi.

Za sistem B so stopnje nadomestila, rok za vložitev zahtevka za nadomestilo in predvidene količine za zadevne proizvode določeni v Prilogi k Uredbi.

2.   Količine, zajete v dovoljenjih, izdanih za pomoč v hrani, iz člena 16 Uredbe Komisije (ES) št. 1291/2000 (4), se ne prištevajo k upravičenim količinam iz Priloge k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 9. novembra 2004.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 26. oktobra 2004

Za Komisijo

Franz FISCHLER

Član Komisije

---

(1)  UL L 297, 21.11.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 47/2003 (UL L 7, 11.1.2003, str. 64).

1

(2)  UL L 268, 9.10.2001, str. 8. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1176/2002 (UL L 170, 29.6.2002, str. 69).

2

(3)  UL L 366, 24.12.1987, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2180/2003 (UL L 335, 22.12.2003, str. 1).

3

(4)  UL L 152, 24.6.2000, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 636/2004 (UL L 100, 6.4.2004, str. 25).

4

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 26. oktobra 2004 o določitvi izvoznih nadomestil za sadje in zelenjavo (paradižniki, pomaranče, limone, namizno grozdje in jabolka)

| Oznaka proizvoda (1) | Namembni kraj (2) | Sistem A1
  Rok za predložitev zahtevka za nadomestilo: 9.11.2004–7.1.2005 | Sistem B
  Rok za predložitev zahtevka za izdajo dovoljenja: 16.11.2004–14.1.2005 |
| --- | --- | --- | --- |
| Stopnja nadomestila
  (EUR/t) | Predvidene količine
  (t) | Okvirna stopnja nadomestila
  (EUR/t) | Predvidene količine
  (t) |
| 0702 00 00 9100 | F08 | 30 | | 30 | 8 622 |
| 0805 10 10 9100
  0805 10 30 9100
  0805 10 50 9100 | A00 | 24 | | 24 | 105 197 |
| 0805 50 10 9100 | A00 | 43 | | 43 | 31 426 |
| 0806 10 10 9100 | A00 | 35 | | 35 | 13 029 |
| 0808 10 20 9100
  0808 10 50 9100
  0808 10 90 9100 | F04, F09 | 28 | | 28 | 22 349 |

Oznaka proizvoda (1)

Namembni kraj (2)

Sistem A1

Rok za predložitev zahtevka za nadomestilo: 9.11.2004–7.1.2005

Sistem B

Rok za predložitev zahtevka za izdajo dovoljenja: 16.11.2004–14.1.2005

Stopnja nadomestila

(EUR/t)

Predvidene količine

(t)

Okvirna stopnja nadomestila

(EUR/t)

Predvidene količine

(t)

0702 00 00 9100

F08

30

30

8 622

0805 10 10 9100

0805 10 30 9100

0805 10 50 9100

A00

24

24

105 197

0805 50 10 9100

A00

43

43

31 426

0806 10 10 9100

A00

35

35

13 029

0808 10 20 9100

0808 10 50 9100

0808 10 90 9100

F04, F09

28

28

22 349

---

(1)  Oznake proizvodov so določene v Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).

(2)  Oznake namembnih krajev serije „A“ so določene v Prilogi II k Uredbi (EGS) št. 3846/87.

Numerične oznake namembnih krajev so določene v Uredbi Komisije (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11).

Drugi namembni kraji so:

| F03 | : | Vsi namembni kraji, razen Švice. |
| --- | --- | --- |
| F04 | : | Hongkong, Singapur, Malezija, Šrilanka, Indonezija, Tajska, Tajvan, Papua Nova Gvineja, Laos, Kambodža, Vietnam, Japonska, Urugvaj, Paragvaj, Argentina, Mehika, Kostarika. |
| F08 | : | Vsi namembni kraji, razen Bolgarije. |
| F09 | : | Sledeči namembni kraji:






  — | Norveška, Islandija, Grenlandija, Fersko otočje, Romunija, Albanija, Bosna in Hercegovina, Hrvaška, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Jugoslavija (Srbija in Črna gora), Armenija, Azerbajdžan, Belorusija, Gruzija, Kazahstan, Kirgizistan, Moldavija, Rusija, Tadžikistan, Turkmenistan, Uzbekistan, Ukrajina, Saudova Arabija, Bahrajn, Katar, Oman, Združeni arabski emirati (Abu Dhabi, Dubaj, Chardja, Adjman, Umm al-Qi'iwayn, Ras al-Khayma et Fudjayra), Kuvajt, Jemen, Sirija, Iran, Jordanija, Bolivija, Brazilija, Venezuela, Peru, Panama, Ekvador in Kolumbija; |

F03

:

Vsi namembni kraji, razen Švice.

F04

:

Hongkong, Singapur, Malezija, Šrilanka, Indonezija, Tajska, Tajvan, Papua Nova Gvineja, Laos, Kambodža, Vietnam, Japonska, Urugvaj, Paragvaj, Argentina, Mehika, Kostarika.

F08

:

Vsi namembni kraji, razen Bolgarije.

F09

:

Sledeči namembni kraji:

—

Norveška, Islandija, Grenlandija, Fersko otočje, Romunija, Albanija, Bosna in Hercegovina, Hrvaška, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Jugoslavija (Srbija in Črna gora), Armenija, Azerbajdžan, Belorusija, Gruzija, Kazahstan, Kirgizistan, Moldavija, Rusija, Tadžikistan, Turkmenistan, Uzbekistan, Ukrajina, Saudova Arabija, Bahrajn, Katar, Oman, Združeni arabski emirati (Abu Dhabi, Dubaj, Chardja, Adjman, Umm al-Qi'iwayn, Ras al-Khayma et Fudjayra), Kuvajt, Jemen, Sirija, Iran, Jordanija, Bolivija, Brazilija, Venezuela, Peru, Panama, Ekvador in Kolumbija;

| — | afriške države in teritoriji, razen Južne Afrike; |
| --- | --- |

—

afriške države in teritoriji, razen Južne Afrike;

| — | namembni kraj iz člena 36 Uredbe Komisije (ES) št. 800/1999 (UL L 102, 17.4.1999, str. 11). |
| --- | --- |

—

namembni kraj iz člena 36 Uredbe Komisije (ES) št. 800/1999 (UL L 102, 17.4.1999, str. 11).

---

| 27.10.2004 | SL | Uradni list Evropske unije | L 324/6 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2004

SL

Uradni list Evropske unije

L 324/6

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1856/2004

z dne 26. oktobra 2004

o dopolnitvi Priloge k Uredbi (ES) št. 2400/96 o vnosu nekaterih imen v „Register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb“ (Lardo di Colonnata)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2081/92 z dne 14. julija 1992 o zaščiti geografskih oznak in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (1) in zlasti člena 7(5)(a) in prve alinee člena 6(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 5(5) Uredbe (EGS) št. 2081/92 je Italija Komisiji predložila zahtevo o vnosu imena „Lardo di Colonnata“ kot geografske označbe. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 5(5) Uredbe (EGS) št. 2081/92 je Italija Komisiji predložila zahtevo o vnosu imena „Lardo di Colonnata“ kot geografske označbe.

| (2) | V skladu s členom 6(1) Uredbe (EGS) št. 2081/92 je bilo ugotovljeno, da zahteva izpolnjuje vse zahteve iz te uredbe in zlasti, da vsebuje vse podatke, zahtevane v členu 4 Uredbe. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 6(1) Uredbe (EGS) št. 2081/92 je bilo ugotovljeno, da zahteva izpolnjuje vse zahteve iz te uredbe in zlasti, da vsebuje vse podatke, zahtevane v členu 4 Uredbe.

| (3) | Španija je po objavi zahteve o vnosu v Uradnem listu Evropske unije
   (2) Komisiji v skladu s členom 7 Uredbe (EGS) št. 2081/92 predložila ugotovitev o možnih kršitvah. |
| --- | --- |

(3)

Španija je po objavi zahteve o vnosu v Uradnem listu Evropske unije
   (2) Komisiji v skladu s členom 7 Uredbe (EGS) št. 2081/92 predložila ugotovitev o možnih kršitvah.

| (4) | Ugotovitev o možnih kršitvah se je nanašala na neizpolnjevanje pogojev iz člena 2 Uredbe (EGS) št. 2081/92 in je bila sprejeta v skladu s členom 7(4) te uredbe. Po pritožbi izvoznika svežega mesa je Španija ugovarjala postopku razmejevanja geografskega prostora proizvodnje primarne surovine, namenjene za proizvodnjo slanine „Lardo di Colonnata“. |
| --- | --- |

(4)

Ugotovitev o možnih kršitvah se je nanašala na neizpolnjevanje pogojev iz člena 2 Uredbe (EGS) št. 2081/92 in je bila sprejeta v skladu s členom 7(4) te uredbe. Po pritožbi izvoznika svežega mesa je Španija ugovarjala postopku razmejevanja geografskega prostora proizvodnje primarne surovine, namenjene za proizvodnjo slanine „Lardo di Colonnata“.

| (5) | Komisija je s pismom z dne 29. januarja 2004 zadevni državi članici pozvala, da med seboj dosežeta dogovor v skladu z njunimi notranjimi postopki. Italija je podrobneje pojasnila postopek razmejevanja geografskega prostora proizvodnje in predelave primarne surovine, Španija pa je dala soglasje za vpis v register. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je s pismom z dne 29. januarja 2004 zadevni državi članici pozvala, da med seboj dosežeta dogovor v skladu z njunimi notranjimi postopki. Italija je podrobneje pojasnila postopek razmejevanja geografskega prostora proizvodnje in predelave primarne surovine, Španija pa je dala soglasje za vpis v register.

| (6) | Podrobnosti so bile dane v listini oziroma povzetku seznama stroškov poimenovanja, še posebej v odstavku 4.3 o geografskem prostoru. |
| --- | --- |

(6)

Podrobnosti so bile dane v listini oziroma povzetku seznama stroškov poimenovanja, še posebej v odstavku 4.3 o geografskem prostoru.

| (7) | Poimenovanje „Lardo di Colonnata“ je zato treba vnesti v „Register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb“ in mora biti zaščiteno na področju Skupnosti kot geografska označba. |
| --- | --- |

(7)

Poimenovanje „Lardo di Colonnata“ je zato treba vnesti v „Register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb“ in mora biti zaščiteno na področju Skupnosti kot geografska označba.

| (8) | Prilogo k Uredbi Komisije (ES) št. 2400/96 (3) je zato treba ustrezno dopolniti – |
| --- | --- |

(8)

Prilogo k Uredbi Komisije (ES) št. 2400/96 (3) je zato treba ustrezno dopolniti –

SPREJELA NASLEDJO UREDBO:

Člen 1

Priloga Uredbe (ES) št. 2400/96 se dopolni z imenom iz Priloge I k tej uredbi.

Ime iz prve alinee se vnese kot zaščitena geografska označba (ZGO) v „Register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb“ iz člena 6(4) Uredbe (EGS) št. 2081/92.

Člen 2

Usklajena listina povzema glavne elemente specifikacije iz Priloge II k tej uredbi.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 26. oktobra 2004

Za Komisijo

Franz FISCHLER

Član Komisije

---

(1)  UL L 208, 24.7.1992, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1215/2004 (UL L 232, 1.7.2004, str. 21).

1

(2)  UL C 131, 5.6.2003, str. 10.

2

(3)  UL L 327, 18.12.1996, str. 11. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1486/2004 (UL L 273, 21.8.2004, str. 9).

3

---

PRILOGA I

PROIZVODI IZ PRILOGE I K POGODBI, NAMENJENI ZA PREHRANO LJUDI

Proizvodi iz mesa (kuhani, v slanici, prekajeni, itn.)

ITALIJA

Lardo di Colonnata (ZGO)-

---

PRILOGA II

ZBIRNI SEZNAM

UREDBA SVETA (EGS) št. 2081/92

„LARDO DI COLONNATA“

ES št.: IT/00269/15.01.2003

ZGP ( )  ZGO (X)

Seznam se uporablja kot povzetek informacij za namen obveščanja. Za popolne informacije in zlasti za proizvajalce proizvodov, ki jih pokrivata zadevna ZOP ali ZGO, je treba poiskati pojasnila v popolni verziji specifikacij na državni ravni ali pri službah Evropske Komisije (1).

1.   Pooblaščena služba države članice:

Naziv: Ministero delle Politiche Agricole e Forestali

Naslov:

| Via XX Settembre n. 20 – I-00187 Roma |
| --- |
| Tel. (39-6) 481 99 68 |
| Faks (39-6) 420 131 26 |

Via XX Settembre n. 20 – I-00187 Roma

Tel. (39-6) 481 99 68

Faks (39-6) 420 131 26

E-pošta: qualita@politicheagricole.it

2.   Skupina prosilca:

2.1.   Naziv: Associazione Tutela Lardo di Colonnata

2.2.   Naslov:

2.3.   Sestava: proizvajalec/predelovalec (x)  drugo ( )

3.   Vrsta proizvoda: Razred 1.2 – Priprava mesa iz Priloge II – slanina.

4.   Specifikacija: (povzetek zahtev iz člena 4(2))

4.1.   Ime: „Lardo di Colonnata“

4.2.   Opis: Proizvod se pridobiva z razkosanjem svinjskega mesa, ki izhaja iz vzgoje na ozemlju regij Toskana, Emilija-Romana, Benečija, Furlanija-Julijska krajina, Lombardija, Piemont, Umbrija, Marke, Lacij in Molise, in ki je del obloge tolšče, ki pokriva hrbet od zatilja do zadnje krače in bočno do prsi.

Glavne značilnosti slanine „Lardo di Colonnata“ so naslednje:

Oblika: raznolika, večinoma pravokotna, debelina ni tanjša od 3 cm.

Zunanji izgled: manjši del je pokrit s svinjsko kožo, večji del pa s soljo, ki je med dozorevanjem zaradi aromatičnih zelišč in začimb potemnela, ob tem je lahko tudi del pustega mesa. Proizvod je navlažen, enotne čvrstosti in mehkobe, bele ali rahlo rožnate ali rjavkaste barve.

Aroma: odišavljen in z bogato aromo.

Okus: izvrsten okus, skoraj sladek, rahlo pikanten, če je z zadnjega dela živali, obogaten z aromatičnimi zelišči in začimbami, uporabljenimi med proizvodnjo.

4.3.   Geografsko območje: Omejen geografski prostor za proizvodnjo primarne surovine vključuje regije Toskana, Emilija-Romana, Benečija, Furlanija-Julijska krajina, Lombardija, Piemonto, Umbrija, Marke, Lacij in Molise. To so italijanske pokrajine, kjer tradicionalno redijo velike prašiče. Vzreja in prehrana sta se skozi čas prilagodili proizvodnji primarne surovine, ki ima potrebne značilnosti za predelavo. Podjetja za zakol in razkosanje imajo prav tako svoje sedeže v zgoraj omenjenih regijah.

Geografski prostor proizvodnje slanine „lardo di Colonnata“ je ozemlje imenovano Colonnata, ki je del občine Carrare province Massa Carrare.

4.4.   Dokazilo o izvoru: Po nekaterih virih je ime Colonnata dobilo po koloniji rimskih sužnjev, ki so delali v kamnolomu marmorja. Številna zgodovinska in arheološka pričanja dokazujejo obstoj te kolonije. Ni izključeno, da načini hranjenja svinjskega mesa izvirajo iz obdobja rimske vladavine. Izgleda, da so Rimljani zelo dobro poznali pomembno vlogo slanine pri prehrani delavcev, obremenjenih s težkimi deli. Po Justinijanovem kodeksu so legijonarji dobivali obrok s slanino vsake tri dni. Visoka kakovost lokalnih materialov je poleg arhitekture in umetnosti spodbujala tudi proizvodnjo vsakdanjih predmetov, kot sta možnar za trenje soli in slavne marmorne kadi, v teh krajih poznane kot „conche“, ki so jih uporabljali za shranjevanje slanine. Ta odkritja dokazujejo povezavo med edinstvenim proizvodom, kot je „Lardo di Colonnata“, in današnjo civilizacijo na območju, od koder ta izvira, se pravi civilizacijo, ki v vsej svoji zgodovini najbrž ni doživela prevelikih pretresov. Viri nakazujejo, da je predelava svinjskega mesa doživela razcvet v času Langobardov. Zanimivo je tudi, da je bil običaj dati zidarskim mojstrom deset funtov svinjine (približno 5 kg) pred začetkom del, ki so jim bila zaupana. To se da dokazati za celotno obdobje srednjega veka, ki je bilo zaznamovano s pomembnim razvojem načinov predelave in shranjevanja svinjine.

Ne moremo reči, kdaj točno je to vplivalo na način predelave in shranjevanja svinjine v Colonnati. Po nekaterih avtorjih je vzgoja prašičev in poznavanje umetnosti predelave njihovega mesa (ki so jo prinesli Langobardi) omogočila vasi Colonnata, da je preživela med srednjim vekom, ko so prenehali izkopavati marmor.

Kljub temu, da je težko natančno določiti ali so tradicijo shranjevanja svinjine v marmornih kadeh prinesli Kelti, Rimljani ali Langobardi, je jasno, da gre za staro in uveljavljeno tradicijo.

To je dokazano tudi z odkritjem marmornih kadi iz XVII., XVIII. in XIX. stoletja, ki so bile namenjene za zorenje slanine na samem trgu. To so kadi različnih dimenzij iz območja „Canaloni di Colonnata“. Pomembno je tudi, da so na fasadah določenih hiš ohranjeni nizki ploski reliefi iz XIX. stoletja, ki prikazujejo sv. Antona puščavnika iz III. oz. IV. stoletja, ki je od XI. stoletja slovel po zdravljenju „ognja sv. Antona“, kar je ljudsko poimenovanje za herpes zoster. Polaganje slanine na kožo se je skozi stoletja uveljavilo kot edino učinkovito zdravilo proti tej bolezni. Zato je torej sv. Anton pogosto v spremstvu svinje. Poleg tega je zanimivo, da je župna cerkev posvečena sv. Jerneju, zaščitniku mesarjev, in da je proščenje prav tako priložnost za praznik svinjine, ki pritegne številne italijanske in tuje obiskovalce.

Proizvodnja, poraba in kultura svinjine v Colonnati je bila vedno povezana z dejavnostmi pridobivanja marmorja in z delavci.

V dragocenem pričanju, ki je nedavno izšlo v časopisnem članku, je inženir Aldo Mannolini, ki je konec 40-ih let vodil določena skladišča za najdišča marmorja v regiji Carrare za družbo Montecatini, izjavil, da „... je mogoče z gotovostjo določiti poreklo delavcev z opazovanjem njihovih obrokov, ker so samo delavci iz Colonnate imeli navado jesti kruh in svinjino. Bili so ponosni na svoj proizvod in na svoj način proizvodnje, ki je pomenil shranjevanje svinjine v marmornih kadeh, shranjenih v podzemnih jamah ...“.

Pomembno je tudi, da so v besedilu, objavljenem ob koncu XIX. stoletja, ki omenja študijo o družbeni higieni delavcev v kamnolomih marmorja v Carrari, predstavljene jasne informacije o različnih prehranjevalnih navadah med delavci, ki so delali na prostem, in tistimi, ki so delali v rudniku. Prvi so imeli precej raznoliko prehrano, porazdeljeno čez dan, drugi pa so uživali manj raznoliko prehrano, sestavljeno večinoma iz kruha, testenin ali kuhanih rezancev z zelenjavo, zabeljeno z oljem ali slanino.

Kar se tiče sestavin, je uporaba morske soli starodavna, oskrba z njo pa je zelo preprosta. Česen in veliko drugih dišavnic, na primer rožmarin, žajbelj in origano – rastejo na kraju samem, začimb, ki izvirajo iz oddaljenih dežel – na primer črni poper, cimet in muškatni orešek – pa verjetno ni bilo težko najti, če pri tem upoštevamo bližino cestnih osi Livorno/Pisa – Emilia/Lombardija.

V naslednjih stoletjih se način pridelave in dozorevanja v tradicionalnih marmornatih kadeh ni veliko spremenil. Povedati je treba, da je bil v starih časih izpeljan en cikel pridelave na leto, saj so prašiče zaklali in pripravljali izključno v najbolj mrzlih mesecih (januar/februar), danes pa je mogoče izpeljati več kot en cikel pridelave na leto, postopki, ki so povezni s tem, pa so kljub temu še vedno zgoščeni v najbolj mrzlih in vlažnih mesecih (od septembra do maja), s čimer se ohranjajo naravne značilnosti postopka pridelave.

Čez čas je slanina iz Colonnate prestopila meje lokalne porabe, saj je pridobivala vse večji sloves v Italiji in v tujini.

Do njenega ponovnega odkritja v gastronomiji je verjetno prišlo v petdesetih letih. Pravzaprav je že v tistem času nek turistični vodič, ki je ocenjeval glavne zgodovinske in gastronomske zanimivosti province Massa Carrara, sloves vasi poleg tega, da leži v bližini kamnolomov, pripisal predvsem slanini.

Treba je poudariti, da obsežna literatura na to temo, vključno z najnovejšo nacionalno literaturo, soglasno povezuje izdelovanje slanine „Lardo di Colonnata“ izključno s področjem Colonnata.

Ne smemo pozabiti, da je ta proizvod trenutno glavni gospodarski vir v Colonnati. Pojav novih tehnologij pri pridelavi marmorja je povzročil večjo brezposelnost in veliko razseljevanje.

Sledljivost proizvoda je potrjena z vpisom zadevnih poklicev oseb v začasni register, ki ga pripravi organ, ki opravlja preglede, iz člena 7.

4.5.   Metoda pridobivanja: Proizvodnja je sezonska in poteka od septembra do vključno maja. Slanina mora biti predelana v hladnem stanju. V 72 urah po zakolu mora biti slanina pripravljena in nasoljena, nato pa naložena v marmorne kadi, oblikovane izključno v ta namen. Lokalno te kadi imenujejo „conche“. Pred uporabo se namažejo z oljem, nato pa se vanje izmenoma nalagajo sloji slanine in sloji začimb (sveže zmlet poper, svež rožmarin, oluščen in grobo zmlet česen), dokler kadi niso polne. Ko je kad polna, jo zaprejo. „Conche“ so nekakšne kadi iz belega marmorja, ki izhaja iz nahajališča „Canaloni“ v Colonnati in ima značilno sestavo in strukturo, nepogrešljivo za optimalno dozorelost proizvoda. Slanina mora v teh kadeh počivati vsaj šest mesecev. Dozorevanje mora potekati na mestih, ki niso preveč zračna, in v katerih ni nenaravnih pogojev.

4.6.   Povezava: Proizvodnja in uživanje slanine „Lardo di Colonnata“ sta tradicionalno povezani z okoljem delavcev v kamnolomu marmorja.

Gre za posebno okolje, ki je posledica številnih dejavnikov, ne samo geografskih in podnebnih, ampak tudi predelovalnih, gospodarskih in socialnih. Ti dejavniki so plod posebnih lokalnih pogojev, ki so med seboj neločljivo povezani in ki jih ni mogoče proučevati ločeno.

Pravzaprav je ta proizvod razvil in pridobil svoje značilnosti v posebnem okolju Colonnate. Ohranjanje vezi med bistvenimi vidiki tega izjemnega okolja je nepogrešljiv pogoj za ohranjanje teh značilnosti.

Vas Colonnata leži v Apuanskih Alpah na povprečni nadmorski višini 550 metrov. Za tamkajšnje klimatske pogoje so značilne velike količine padavin in majhne temperaturne razlike. Močni tokovi vlažnega zraka, ki nastajajo na strmih pobočjih, se takoj zgostijo zaradi nepredvidene ovire – namreč gorske verige – potem ko prečkajo kratko obalno ravnino. Povzročijo dviganje zraka, zaradi česar nastane več padavin, ki so v smeri proti skalnatim predelom predgorja vse pogostejše in močnejše.

Ena od glavnih posledic takšnih razmer je povečana količina vlage v ozračju, ki je povezana s pogostostjo in količino padavin, ki dosežejo višek v času od septembra do januarja in od aprila do junija.

V lepem vremenu po vasi Colonnata, ki leži na začetku ozke doline, ki je usmerjena proti morju, pihlja lahen veter. Pozimi veter piha v smeri z gora proti dolini, poleti pa v smeri z morja proti goram, kar je značilno predvsem za sončne popoldneve. V senci je ozračje prijetno tudi v največjem soncu. V hišah v Colonnati so kleti pogosto vklesane v skalo, zato so v njih visoke vsakodnevne temperature pogosto komaj opazne. Kadi iz belega marmorja, ki so namenjene dozorevanju slanine, tako delujejo kot hladilno telo, ki izkorišča kondenziranje vlage v ozračju, kar pripomore k tem, da se sol spremeni v slanico. Poseben geografski položaj in sončna lega vasi imata opazen učinek na oblikovanje lokalne mikroklime.

Colonnata je dobro izpostavljena soncu tudi pozimi, ko so temperature nekoliko višje kot v spodnjem delu doline, relativna vlaga zraka pa je manjša, tudi če so zanjo značilne višje povprečne vrednosti.

Vas je dobro prepišna zaradi učinka kroženja vetra, ki prispeva k rahli vsakodnevni temperaturni razliki, ki ima pozitiven učinek na splošne pogoje v okolju.

Ker je okolje prekrito z bujnim rastjem, sestavljenim iz kostanjev, hrastov, gabrov in bukev, to prispeva k zadrževanju vlage na višjem območju.

Zgoraj omenjeni geografski položaj in klimatski pogoji pomenijo idealne pogoje za naravno dozorevanje in shranjevanje slanine, ki poleg tega, da je na ustrezni nadmorski višini, potrebuje še tri druge dejavnike, ki so vsi v neponovljivih optimalnih pogojih prisotni v Colonnati: povečana vlaga, zmerne poletne temperature, omejene vsakodnevne in letne temperaturne razlike.

Ti dejavniki se še bolj okrepijo v kleteh, saj lokacija in oblika kleti pomagata ohraniti idealne klimatske pogoje, prav tako pa omogočata posnemanje organoleptičnih značilnosti, ki so pri tem proizvodu tako cenjene.

Povezava z učinkom izvlečkov iz marmorja ima prav tako nezanemarljiv učinek, saj ta posebna dejavnost pomeni, da delavci v Colonnati razpolagajo s hrano, ki je bogat vir energije.

Ob upoštevanju posebnih pogojev lokalnega gospodarstva, za katerega so značilni nizki dohodki na področju kmetijstva, je racionalno shranjevanje prehranskih zalog, ki so nastale zaradi podaljšanega uživanja mesa (meso je v poletnem času pusto, v zimskem času pa je mastno) čez celo leto, postalo težava, ki je ni mogoče zanemariti. Pravzaprav je bilo nemogoče, da bi delavci ves čas imeli na voljo dovolj kalorij, ki bi omogočile, da bi prenašali težke delovne pogoje v kamnolomih.

Ta cilj je bil dosežen s posebnimi metodami predelave in shranjevanja, ki so izkoriščale izobilje razpoložljivih primarnih surovin, drugih sestavin in marmorja, pa tudi strokovnega znanja na področju priprave slanine.

Tradicija je posebnost proizvoda vedno povezovala z izvirnim postopkom priprave in shranjevanja.

Izključno s proizvodnega vidika povezava z geografskim okoljem ni nič manj pomembna kot metode priprave.

Uspeh slanine „Lardo di Colonnata“ ni samo posledica optimalnih količin primarnih surovin in ostalih sestavin ali posledica značilne uporabe lokalnega marmorja, ampak je tudi posledica vseh sestavnih delov, ki lahko iz danih surovin naredijo največ. Med njimi pomembno lahko vlogo pripišemo sposobnostim, ki so se sčasoma razvile v okviru dejavnosti, ki – kar je treba poudariti – v Colonnati nikoli niso bile del specializacije dela mesarjev ali trgovcev s svinjskim mesom, ampak so bile nek popolnoma nov poklic. Zadošča že, da pomislimo na primer na sposobnost izbire in priprave primarnih surovin, na sposobnost nadziranja in dodajanja slanice ali pa na izkoriščanje vlage in šibke zračnosti v lokalnih kleteh.

Ni več treba poudarjati, kakšen sloves ima slanina iz Colonnate. Proizvod poznajo in cenijo povsod, kar dokazujejo vse številnejši poskusi posnemanja in nezakonitega poimenovanja.

4.7.   Kontrola:

Ime: AGROQUALITÀ

Naslov:

4.8.   Označevanje: Proizvod se trži v obliki rezin, težkih od 250 do 5 000 gramov, ki so vakuumsko zapakirane v plastični embalaži ali v drugem ustreznem materialu. Slanina se lahko trži tudi narezana na tanke rezine ali sesekljana in zapakirana v ustrezni embalaži.

Na etiketi morajo biti z jasnimi in čitljivimi črkami poleg logotipa Skupnosti in ustreznih zaznamkov (v skladu z Uredbo (ES) št. 1726/98 (2) in z naknadnimi spremembami) ter informacij, ki jih zahteva zakon, napisane tudi te označbe:

„Lardo di Colonnata“, čemer pa sledi omemba „zaščitene geografske označbe“ ali o znaka ZGO, ki je napisana z večjimi črkami kot druge omembe na etiketi; ime, socialni izvor, naslov podjetja, ki je zadolženo za proizvodnjo in za embalažo, logotip proizvoda, ki je sestavljen iz romboidne oblike na površini, ki ima nazobčane robove in na kateri je v profilu narisan prašič, ki pleza čez gorski greben. Ta površina je velika 73 × 73 mm, v spodnjem delu na središčnem položaju pa je omenjena oznaka ZGO, ki leži nad navedbo „Lardo di Colonnata“ na dveh črtah, ki zavzemata prostor, ki v vodoravni liniji merita 73 mm. Področja, ki omejujejo figure so zelene in rožnate barve, področja, ki so povezana z značajem Galliarda pa so črne barve. Logotip se sme spremeniti na podlagi dimenzij različnih vrst embalaže. Pred pakiranjem proizvajalec poskrbi, da na kožo svinjske slanine, ob upoštevanju majhnih kosov rezin, nalepi poseben znak za enkratno uporabo, ki predstavlja oziroma vsebuje majhen napis, na katerem je logotip izdelka.

Na etiketo je prepovedano napisati oznake, ki niso določene v tej specifikaciji. Prav tako je prepovedano uporabljati označbe, ki so namenjene hvalisanju in lahko kupca pripeljejo do zmotnega prepričanja.

Dovoljena je uporaba označb v zvezi s proizvajalcem in označb, ki se uporabljajo namesto embalaže.

4.9.   Nacionalne zahteve: —

---

(1)  Evropska komisija – Generalni direktorat za kmetijstvo – Urad za politiko kakovosti kmetijskih proizvodov – B-1049 Bruselj.

(2)  UL L 224, 11.8.1998, str. 1.

---

| 27.10.2004 | SL | Uradni list Evropske unije | L 324/13 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2004

SL

Uradni list Evropske unije

L 324/13

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1857/2004

z dne 26. oktobra 2004

o spremembi reprezentativnih cen in zneskov dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, ki jih določa Uredba (ES) št. 1210/2004, za tržno leto 2004/2005

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1260/2001 z dne 19. junija 2001 o skupni ureditvi trgov za sladkor (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1423/95 z dne 23. junija 1995 o podrobnih izvedbenih pravilih za uvoz proizvodov v sektorju sladkorja, razen melase (2), in zlasti drugega stavka druge alinee odstavka 2 člena 1 ter odstavka 1 člena 3 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Zneski reprezentativnih cen in dodatnih dajatev, ki veljajo za uvoz belega sladkorja, surovega sladkorja in nekaterih sirupov za tržno leto 2004/2005, so bili določeni z Uredbo Komisije (ES) št. 1210/2004 (3). Te cene in dajatve so bile nazadnje spremenjene z Uredbo Komisije (ES) št. 1681/2004 (4). |
| --- | --- |

(1)

Zneski reprezentativnih cen in dodatnih dajatev, ki veljajo za uvoz belega sladkorja, surovega sladkorja in nekaterih sirupov za tržno leto 2004/2005, so bili določeni z Uredbo Komisije (ES) št. 1210/2004 (3). Te cene in dajatve so bile nazadnje spremenjene z Uredbo Komisije (ES) št. 1681/2004 (4).

| (2) | Podatki, s katerimi Komisija trenutno razpolaga, vodijo do sprememb navedenih zneskov, v skladu s pravili in metodami iz Uredbe (ES) št. 1423/95 – |
| --- | --- |

(2)

Podatki, s katerimi Komisija trenutno razpolaga, vodijo do sprememb navedenih zneskov, v skladu s pravili in metodami iz Uredbe (ES) št. 1423/95 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za proizvode iz člena 1 Uredbe (ES) št. 1423/95, določene v Uredbi (ES) št. 1210/2004 za tržno leto 2004/2005, se spremenijo in so navedene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 27. oktobra 2004.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 26. oktobra 2004

Za Komisijo

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo

---

(1)  UL L 178, 30.6.2001, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 39/2004 (UL L 6, 10.1.2004, str. 16).

1

(2)  UL L 141, 24.6.1995, str. 16. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 624/98 (UL L 85, 20.3.1998, str. 5).

2

(3)  UL L 232, 1.7.2004, str. 11.

3

(4)  UL L 302, 29.9.2004, str. 3.

4

---

PRILOGA

Spremenjeni zneski reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za beli sladkor, surovi sladkor in proizvode pod oznako KN 1702 90 99, ki se uporabljajo od 27. oktobra 2004

| (EUR) |
| --- |
| Oznaka KN | Višina reprezentativnih cen na 100 kg neto teže zadevnega proizvoda | Višina dodatnih dajatev na 100 kg neto teže zadevnega proizvoda |
| 1701 11 10 (1) | 19,50 | 6,55 |
| 1701 11 90 (1) | 19,50 | 12,30 |
| 1701 12 10 (1) | 19,50 | 6,36 |
| 1701 12 90 (1) | 19,50 | 11,78 |
| 1701 91 00 (2) | 19,14 | 17,01 |
| 1701 99 10 (2) | 19,14 | 11,56 |
| 1701 99 90 (2) | 19,14 | 11,56 |
| 1702 90 99 (3) | 0,19 | 0,45 |

(EUR)

Oznaka KN

Višina reprezentativnih cen na 100 kg neto teže zadevnega proizvoda

Višina dodatnih dajatev na 100 kg neto teže zadevnega proizvoda

1701 11 10 (1)

19,50

6,55

1701 11 90 (1)

19,50

12,30

1701 12 10 (1)

19,50

6,36

1701 12 90 (1)

19,50

11,78

1701 91 00 (2)

19,14

17,01

1701 99 10 (2)

19,14

11,56

1701 99 90 (2)

19,14

11,56

1702 90 99 (3)

0,19

0,45

---

(1)  Določitev za standardno kakovost v skladu s točko II Priloge I k Uredbi Sveta (ES) št. 1260/2001 (UL L 178, 30.6.2001, str. 1).

(2)  Določitev za standardno kakovost v skladu s točko I Priloge I k Uredbi Sveta (ES) št. 1260/2001 (UL L 178, 30.6.2001, str. 1).

(3)  Določitev za 1 % vsebnosti saharoze.

---

II Akti, katerih objava ni obvezna

Svet

| 27.10.2004 | SL | Uradni list Evropske unije | L 324/15 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2004

SL

Uradni list Evropske unije

L 324/15

---

SKLEP SVETA

z dne 26. julija 2004

o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Bosno in Hercegovino o varnostnih postopkih za izmenjavo zaupnih informacij

(2004/731/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti členov 24 in 38 Pogodbe,

ob upoštevanju priporočila predsedstva,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Na svoji seji 27. in 28. novembra 2003 je Svet sklenil pooblastiti predsedstvo, ki mu pomaga GS/VP, za začetek pogajanj v skladu s členoma 24 in 38 Pogodbe o Evropski uniji z nekaterimi tretjimi državami, da bi Evropska unija z njimi sklenila Sporazume o varnostnih postopkih za izmenjavo zaupnih informacij. |
| --- | --- |

(1)

Na svoji seji 27. in 28. novembra 2003 je Svet sklenil pooblastiti predsedstvo, ki mu pomaga GS/VP, za začetek pogajanj v skladu s členoma 24 in 38 Pogodbe o Evropski uniji z nekaterimi tretjimi državami, da bi Evropska unija z njimi sklenila Sporazume o varnostnih postopkih za izmenjavo zaupnih informacij.

| (2) | Na podlagi tega pooblastila za začetek pogajanj je predsedstvo ob pomoči GS/VSP s pogajanji doseglo sporazum z Bosno in Hercegovino o varnostnih postopkih za izmenjavo zaupnih informacij. |
| --- | --- |

(2)

Na podlagi tega pooblastila za začetek pogajanj je predsedstvo ob pomoči GS/VSP s pogajanji doseglo sporazum z Bosno in Hercegovino o varnostnih postopkih za izmenjavo zaupnih informacij.

| (3) | Ta sporazum je treba odobriti – |
| --- | --- |

(3)

Ta sporazum je treba odobriti –

SKLENIL:

Člen 1

Sporazum med Evropsko unijo in Bosno in Hercegovino o varnostnih postopkih za izmenjavo zaupnih informacij se odobri v imenu Evropske unije.

Besedilo Sporazuma je priloženo k temu sklepu.

Člen 2

Predsednik Sveta se pooblasti, da imenuje osebo, pooblaščeno za podpis Sporazuma, ki zavezuje Evropsko unijo.

Člen 3

Ta sklep začne učinkovati na dan sprejetja.

Člen 4

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 26. julija 2004

Za Svet

Predsednik

B. R. BOT

---

SPORAZUM

med Evropsko Unijo in Bosno in Hercegovino o varnostnih postopkih za izmenjavo zaupnih informacij

BOSNA IN HERCEGOVINA,

ki jo zastopa Ministrstvo za državno varnost,

na eni strani in

EVROPSKA UNIJA,

v nadaljnjem besedilu „EU“, ki jo zastopa predsedstvo Sveta Evropske unije,

na drugi strani,

v nadaljevanju „pogodbenici“,

sta se –

OB UPOŠTEVANJU, da imata Bosna in Hercegovina in EU enake cilje glede krepitve lastne varnosti v vseh njenih oblikah in glede zagotavljanja visoke stopnje varstva njunim državljanom na območju varnosti;

OB UPOŠTEVANJU, da Bosna in Hercegovina in EU soglašata, da bosta svoja posvetovanja in sodelovanje razvijali na podlagi vprašanj skupnega interesa, ki se nanašajo na varnost;

OB UPOŠTEVANJU, da v tej zvezi obstaja stalna potreba po izmenjavi zaupnih informacij med Bosno in Hercegovino in EU;

OB PRIZNAVANJU, da bi celovito in učinkovito posvetovanje in sodelovanje lahko zahtevalo dostop do zaupnih informacij in gradiva Bosne in Hercegovine in EU, kakor tudi izmenjavo zaupnih informacij in zadevnega gradiva med Bosno in Hercegovino in EU;

OB ZAVEDANJU, da tak dostop do zaupnih informacij in zadevnega gradiva ter njihova izmenjava zahteva primerne varnostne ukrepe –

DOGOVORILI O NASLEDNJEM:

Člen 1

Za izpolnitev ciljev krepitve varnosti pogodbenic v vseh njenih oblikah se ta sporazum uporablja za zaupne informacije ali gradivo v kateri koli obliki, ki jih posreduje ena od pogodbenic ali ki jih pogodbenici izmenjata.

Člen 2

Za namene tega sporazuma zaupne informacije pomenijo vse informacije (torej vsako védenje, ki se lahko sporoča v kateri koli obliki) ali gradivo, za katere je določeno, da se morajo zaščititi pred neupravičenim razkritjem in ki so bili kot taki označeni v varnostni razvrstitvi (v nadaljevanju: „zaupne informacije“).

Člen 3

Za namene tega sporazuma „EU“ pomeni Svet Evropske unije (v nadaljevanju „Svet“), generalnega sekretarja/visokega predstavnika in Generalni sekretariat Sveta ter Komisijo Evropskih skupnosti (v nadaljevanju „Evropska komisija“).

Člen 4

Vsaka pogodbenica:

| (a) | ščiti in varuje zaupne informacije, za katere se uporablja ta sporazum, ki jih posreduje druga pogodbenica, ali ki sta si jih pogodbenici izmenjali; |
| --- | --- |

(a)

ščiti in varuje zaupne informacije, za katere se uporablja ta sporazum, ki jih posreduje druga pogodbenica, ali ki sta si jih pogodbenici izmenjali;

| (b) | zagotavlja, da zaupne informacije, za katere se uporablja ta sporazum, ki so bile posredovane ali izmenjane, obdržijo varnostno razvrstitev, ki jo je določila pogodbenica, ki jih posreduje. Pogodbenica-prejemnica zaupne informacije ščiti in varuje v skladu z lastnimi varnostnimi predpisi o informacijah in gradivu z enakovredno varnostno razvrstitvijo, kakor je to določeno v varnostnih dogovorih, ki se oblikujejo v skladu s členoma 11 in 12; |
| --- | --- |

(b)

zagotavlja, da zaupne informacije, za katere se uporablja ta sporazum, ki so bile posredovane ali izmenjane, obdržijo varnostno razvrstitev, ki jo je določila pogodbenica, ki jih posreduje. Pogodbenica-prejemnica zaupne informacije ščiti in varuje v skladu z lastnimi varnostnimi predpisi o informacijah in gradivu z enakovredno varnostno razvrstitvijo, kakor je to določeno v varnostnih dogovorih, ki se oblikujejo v skladu s členoma 11 in 12;

| (c) | ne uporablja informacij, za katere se uporablja ta sporazum, za drugačne namene od tistih, ki jih je določil organ izvora in tistih, za katere so bile te dane na voljo ali izmenjane; |
| --- | --- |

(c)

ne uporablja informacij, za katere se uporablja ta sporazum, za drugačne namene od tistih, ki jih je določil organ izvora in tistih, za katere so bile te dane na voljo ali izmenjane;

| (d) | brez privolitve organa izvora zaupnih informacij, za katere se uporablja ta sporazum, ne razkrije tretjim stranem ali institucijam EU ali subjektom, ki niso navedeni v členu 3. |
| --- | --- |

(d)

brez privolitve organa izvora zaupnih informacij, za katere se uporablja ta sporazum, ne razkrije tretjim stranem ali institucijam EU ali subjektom, ki niso navedeni v členu 3.

Člen 5

1.   Zaupne informacije lahko ena od pogodbenic („pogodbenica-pošiljateljica“) razkrije ali posreduje drugi pogodbenici („pogodbenici-prejemnici“) v skladu z načelom nadzora s strani organa izvora.

2.   Glede posredovanja zaupnih informacij prejemnikom, ki niso ena izmed pogodbenic tega sporazuma, pogodbenica-prejemnica odločitev o razkritju ali posredovanju zaupnih informacij sprejme po privolitvi pogodbenice-pošiljateljice v skladu z načelom nadzora s strani organa izvora, kakor je opredeljeno v njenih varnostnih predpisih.

3.   Pri izvajanju odstavkov 1 in 2 zgoraj ni mogoče generično posredovanje informacij, razen, če se pogodbenici ne dogovorita drugače in določita ustrezne postopke v zvezi z nekaterimi kategorijami informacij, ki so pomembne za potrebe njunega delovanja.

Člen 6

Vsaka od pogodbenic in vsak od subjektov pogodbenic, ki so navedeni v členu 3, ima varnostno organizacijo in varnostne programe, ki temeljijo na takih temeljnih načelih in minimalnih varnostnih standardih, uvedenih v varnostne sisteme pogodbenic, oblikovane na podlagi členov 11 in 12, da zagotavljajo uporabo enakovredne ravni varnostne zaščite za zaupne informacije, za katere se uporablja ta sporazum.

Člen 7

1.   Pogodbenici zagotovita, da se vse osebe, ki pri opravljanju svojih uradnih dolžnosti potrebujejo dostop ali katerih dolžnosti oz. funkcije jim lahko omogočijo dostop do zaupnih informacij, ki so bile dane na voljo ali izmenjane v skladu z določbami tega sporazuma, ustrezno varnostno preverijo, preden dobijo dostop do takih informacij.

2.   Postopki varnostnega preverjanja se določijo z namenom, da se ugotovi, ali se neki osebi ob upoštevanju njene lojalnosti, vrednosti zaupanja in zanesljivosti lahko dovoli dostop do zaupnih informacij.

Člen 8

Pogodbenici si v zvezi z varnostjo zaupnih informacij, za katere se uporablja ta sporazum, in z zadevami skupnega varnostnega interesa nudita medsebojno pomoč. Organi, opredeljeni v členu 11, izvajajo vzajemna varnostna posvetovanja in nadzor, da bi ocenili učinkovitost varnostnih dogovorov, za katere so odgovorni in ki se oblikujejo v skladu s členoma 11 in 12.

Člen 9

1.   Za namene tega sporazuma se:

| (a) | glede EU:
  Vso pošto pošlje Svetu na naslednji naslov:





  Council of the European Union |
| --- | --- |
| Chief Registry Officer |
| Rue de la Loi/Wetstraat, 175 |
| B-1048 Brussels. |

(a)

glede EU:

Vso pošto pošlje Svetu na naslednji naslov:

Council of the European Union

Chief Registry Officer

Rue de la Loi/Wetstraat, 175

B-1048 Brussels.

Vodja glavne pisarne Sveta ob upoštevanju odstavka 2 vso pošto posreduje državam članicam in Evropski komisiji.

| (b) | glede Bosne in Hercegovine:
  Vso pošto se naslovi na vodjo glavne pisarne Ministrstva za zunanje zadeve Bosne in Hercegovine in pošlje preko Misije Bosne in Hercegovine pri Evropski uniji na naslednji naslov:





  Mission of Bosnia and Herzegovina to the European Union |
| --- | --- |
| Registry Officer |
| Rue Tenbosch 34 |
| B-1000 Brussels. |

(b)

glede Bosne in Hercegovine:

Vso pošto se naslovi na vodjo glavne pisarne Ministrstva za zunanje zadeve Bosne in Hercegovine in pošlje preko Misije Bosne in Hercegovine pri Evropski uniji na naslednji naslov:

Mission of Bosnia and Herzegovina to the European Union

Registry Officer

Rue Tenbosch 34

B-1000 Brussels.

2.   Izjemoma se pošta pogodbenice, ki je dostopna samo nekaterim pristojnim uradnikom, organom ali službam te pogodbenice, iz operativnih razlogov lahko naslovi in je dostopna samo nekaterim pristojnim uradnikom, organom ali službam druge pogodbenice, ki so posebej določeni kot prejemniki, ob upoštevanju njihovih pristojnosti in v skladu z načelom potrebe védenja. V zvezi z Evropsko unijo se ta pošta pošilja preko vodje glavne pisarne Sveta.

Člen 10

Izvajanje tega sporazuma nadzorujejo sekretar Ministrstva za zunanje zadeve Bosne in Hercegovine in generalna sekretarja Sveta in Evropske komisije.

Člen 11

Za izvajanje tega sporazuma:

| 1. | Ministrstvo za državno varnost kot nacionalni varnostni organ pod vodstvom in v imenu Vlade Bosne in Hercegovine ter pod njenim nadzorom, je odgovorno za oblikovanje varnostnih dogovorov o zaščiti in varovanju zaupnih informacij, ki so bile v skladu s tem sporazumom posredovane Bosni in Hercegovini. |
| --- | --- |

1.

Ministrstvo za državno varnost kot nacionalni varnostni organ pod vodstvom in v imenu Vlade Bosne in Hercegovine ter pod njenim nadzorom, je odgovorno za oblikovanje varnostnih dogovorov o zaščiti in varovanju zaupnih informacij, ki so bile v skladu s tem sporazumom posredovane Bosni in Hercegovini.

| 2. | Generalni sekretariat Varnostnega urada Sveta (v nadaljnjem besedilu: „Varnostni urad GSS“) pod vodstvom in v imenu generalnega sekretarja Sveta, ki deluje v imenu in pod nadzorom Sveta, je odgovoren za oblikovanje varnostnih dogovorov o zaščiti in varovanju zaupnih informacij, ki so bile v skladu s tem sporazumom posredovane EU. |
| --- | --- |

2.

Generalni sekretariat Varnostnega urada Sveta (v nadaljnjem besedilu: „Varnostni urad GSS“) pod vodstvom in v imenu generalnega sekretarja Sveta, ki deluje v imenu in pod nadzorom Sveta, je odgovoren za oblikovanje varnostnih dogovorov o zaščiti in varovanju zaupnih informacij, ki so bile v skladu s tem sporazumom posredovane EU.

| 3. | Varnostni direktorat Evropske komisije, ki deluje v imenu in pod nadzorom Evropske komisije, je odgovoren za oblikovanje varnostnih dogovorov o zaščiti zaupnih informacij, ki so bile v skladu s tem sporazumom posredovane ali izmenjane znotraj Evropske komisije in njenih prostorov. |
| --- | --- |

3.

Varnostni direktorat Evropske komisije, ki deluje v imenu in pod nadzorom Evropske komisije, je odgovoren za oblikovanje varnostnih dogovorov o zaščiti zaupnih informacij, ki so bile v skladu s tem sporazumom posredovane ali izmenjane znotraj Evropske komisije in njenih prostorov.

Člen 12

Varnostni dogovori, oblikovani v skladu s členom 11 sporazumno med tremi zadevnimi uradi, določijo standarde vzajemne varnostne zaščite za zaupne informacije, za katere se uporablja ta sporazum. Na strani EU mora te standarde odobriti Varnostni odbor Sveta.

Člen 13

Organi, opredeljeni v členu 11, določijo postopke, ki se uporabijo v primerih dokazanega ali domnevnega ogrožanja statusa zaupnih informacij, za katere se uporablja ta sporazum.

Člen 14

Pred posredovanjem zaupnih informacij, za katere se uporablja ta sporazum med pogodbenicama, morajo odgovorni varnostni organi, opredeljeni v členu 11, soglašati, da je pogodbenica-prejemnica sposobna ščititi in varovati informacije, za katere se uporablja ta sporazum, na način, ki je skladen z dogovori, oblikovanimi v skladu s členoma 11 in 12.

Člen 15

Ta sporazum pogodbenicama ne preprečuje sklenitve drugih sporazumov o posredovanju ali izmenjavi zaupnih informacij, za katere se uporablja ta sporazum, pod pogojem, da ti sporazumi niso v nasprotju z določbami tega sporazuma.

Člen 16

Vse razlike med EU in Bosno in Hercegovino, ki izhajajo iz razlage ali izvajanja tega sporazuma, se urejajo s pogajanji med pogodbenicama.

Člen 17

1.   Ta sporazum začne veljati prvi dan prvega meseca po tem, ko sta pogodbenici druga drugo uradno obvestili o zaključku ustreznih notranjih postopkov.

2.   Ta sporazum se lahko zaradi sprejema morebitnih sprememb na predlog ene ali druge pogodbenice ponovno preuči.

3.   Spremembe tega sporazuma se sprejmejo z medsebojnim soglasjem pogodbenic in so sestavljene v pisni obliki. Veljati začnejo po medsebojnem uradnem obvestilu, ki ga predvideva odstavek 1.

Člen 18

Ta sporazum ena od pogodbenic lahko odpove s pisnim obvestilom o odpovedi, ki ga izroči drugi pogodbenici. Taka odpoved začne učinkovati šest mesecev po prejemu tega obvestila s strani druge pogodbenice, vendar ne vpliva na že sklenjene obveznosti v skladu z določbami tega sporazuma. Predvsem vse zaupne informacije, ki so bile posredovane ali izmenjane v skladu s tem sporazumom, ostajajo še naprej zaščitene v skladu z določbami, navedenimi v Sporazumu.

V POTRDITEV TEGA so spodaj podpisani in pravilno pooblaščeni predstavniki podpisali ta sporazum.

Sestavljeno v Bruslju, dne 5. oktobra 2004, v dveh kopijah v angleškem jeziku.

Za Bosno in Hercegovino

Image

Za Evropsko unijo

Image

---

| 27.10.2004 | SL | Uradni list Evropske unije | L 324/20 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2004

SL

Uradni list Evropske unije

L 324/20

---

SKLEP POLITIČNEGA IN VARNOSTNEGA ODBORA BiH/1/2004

z dne 21. septembra 2004

o sprejetju prispevka tretjih držav k vojaški operaciji Evropske unije v Bosni in Hercegovini

(2004/732/SZVP)

POLITIČNI IN VARNOSTNI ODBOR JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti tretjega odstavka člena 25 Pogodbe,

ob upoštevanju Skupnega ukrepa Sveta 2004/570/SZVP z dne 12. julija 2004 o vojaški operaciji Evropske unije v Bosni in Hercegovini (1) in zlasti člena 11(2) Skupnega ukrepa o sodelovanju tretjih držav,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Na zahtevo Političnega in varnostnega odbora ter v skladu z nalogami, ki jih je določil Vojaški odbor Evropske unije (VOEU), sta poveljnik operacije EU in poveljnik sil EU dne 15. septembra 2004 izvedla konference o oblikovanju in popolnjevanju sil. |
| --- | --- |

(1)

Na zahtevo Političnega in varnostnega odbora ter v skladu z nalogami, ki jih je določil Vojaški odbor Evropske unije (VOEU), sta poveljnik operacije EU in poveljnik sil EU dne 15. septembra 2004 izvedla konference o oblikovanju in popolnjevanju sil.

| (2) | 20. septembra 2004 je VOEU na podlagi priporočila poveljnika operacije glede prispevkov tretjih držav sklenil, da Političnemu in vojaškemu odboru priporoči, naj sprejme prispevke zadevnih tretjih držav. |
| --- | --- |

(2)

20. septembra 2004 je VOEU na podlagi priporočila poveljnika operacije glede prispevkov tretjih držav sklenil, da Političnemu in vojaškemu odboru priporoči, naj sprejme prispevke zadevnih tretjih držav.

| (3) | Evropski svet v Kopenhagnu je 12. in 13. decembra 2002 sprejel izjavo, ki poudarja, da se bo ureditev „Berlin plus“ in njena izvedba uporabljala le za tiste države članice EU, ki so hkrati tudi članice NATA, ali pogodbenice „Partnerstva za mir“ in so torej z NATOM sklenile dvostranske varnostne sporazume – |
| --- | --- |

(3)

Evropski svet v Kopenhagnu je 12. in 13. decembra 2002 sprejel izjavo, ki poudarja, da se bo ureditev „Berlin plus“ in njena izvedba uporabljala le za tiste države članice EU, ki so hkrati tudi članice NATA, ali pogodbenice „Partnerstva za mir“ in so torej z NATOM sklenile dvostranske varnostne sporazume –

SKLENIL:

Člen 1

Prispevki tretjih držav

Na podlagi izvedenih konferenc o oblikovanju ter popolnjevanju sil se sprejmejo prispevki v Prilogi naštetih tretjih držav za vojaško operacijo EU v Bosni in Hercegovini.

Člen 2

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 21. septembra 2004

Za Politični in varnostni odbor

Predsednik

A. HAMER

---

(1)  UL L 252, 28.7.2004, str. 10.

1

---

PRILOGA

SEZNAM TRETJIH DRŽAV IZ ČLENA 1

| — | Argentina |
| --- | --- |

—

Argentina

| — | Bolgarija |
| --- | --- |

—

Bolgarija

| — | Čile |
| --- | --- |

—

Čile

| — | Kanada |
| --- | --- |

—

Kanada

| — | Maroko |
| --- | --- |

—

Maroko

| — | Norveška |
| --- | --- |

—

Norveška

| — | Nova Zelandija |
| --- | --- |

—

Nova Zelandija

| — | Romunija |
| --- | --- |

—

Romunija

| — | Švica |
| --- | --- |

—

Švica

| — | Turčija |
| --- | --- |

—

Turčija

---

| 27.10.2004 | SL | Uradni list Evropske unije | L 324/22 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2004

SL

Uradni list Evropske unije

L 324/22

---

SKLEP POLITIČNEGA IN VARNOSTNEGA ODBORA BiH/2/2004

z dne 24. septembra 2004

o imenovanju poveljnika operacije EU za vojaško operacijo Evropske unije v Bosni in Hercegovini

(2004/733/SZVP)

POLITIČNI IN VARNOSTNI ODBOR JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti odstavka 3 člena 25 Pogodbe,

ob upoštevanju Skupnega ukrepa Sveta 2004/570/SZVP z dne 12. julija 2004 o vojaški operaciji Evropske unije v Bosni in Hercegovini (1) in zlasti člena 6 Skupnega ukrepa,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Po členu 2 Skupnega ukrepa 2004/570/SZVP je bil admiral Rainer FEIST, namestnik vrhovnega poveljnika zavezniških sil v Evropi (DSACEUR), imenovan na mesto poveljnika operacije EU za vojaško operacijo Evropske Unije v Bosni in Hercegovini. |
| --- | --- |

(1)

Po členu 2 Skupnega ukrepa 2004/570/SZVP je bil admiral Rainer FEIST, namestnik vrhovnega poveljnika zavezniških sil v Evropi (DSACEUR), imenovan na mesto poveljnika operacije EU za vojaško operacijo Evropske Unije v Bosni in Hercegovini.

| (2) | NATO je sklenil imenovati generala sira Johna REITHA za namestnika vrhovnega poveljnika zavezniških sil v Evropi (DSACEUR), namesto admirala Rainerja FEISTA. General sir John REITH prične z opravljanjem dolžnosti 30. septembra 2004. |
| --- | --- |

(2)

NATO je sklenil imenovati generala sira Johna REITHA za namestnika vrhovnega poveljnika zavezniških sil v Evropi (DSACEUR), namesto admirala Rainerja FEISTA. General sir John REITH prične z opravljanjem dolžnosti 30. septembra 2004.

| (3) | Po členu 6 Skupnega ukrepa 2004/570/SZVP je Svet pooblastil Politični in varnostni odbor (PVO) za sprejemanje nadaljnjih odločitev o imenovanju poveljnika operacije EU. |
| --- | --- |

(3)

Po členu 6 Skupnega ukrepa 2004/570/SZVP je Svet pooblastil Politični in varnostni odbor (PVO) za sprejemanje nadaljnjih odločitev o imenovanju poveljnika operacije EU.

| (4) | V skladu s členom 6 Protokola o položaju Danske, priloženega Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, Danska ne sodeluje pri pripravi in izvajanju odločb in ukrepov Evropske unije z obrambnim značajem. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s členom 6 Protokola o položaju Danske, priloženega Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, Danska ne sodeluje pri pripravi in izvajanju odločb in ukrepov Evropske unije z obrambnim značajem.

| (5) | Evropski svet je 12. in 13. decembra 2002 v Kopenhagnu sprejel deklaracijo, da se ureditev „Berlin plus“ in njeno izvajanje uporablja le za tiste države članice EU, ki so tudi članice Nata ali „partnerstva za mir“, na podlagi katerega so sklenile dvostranske sporazume o varnosti z Natom – |
| --- | --- |

(5)

Evropski svet je 12. in 13. decembra 2002 v Kopenhagnu sprejel deklaracijo, da se ureditev „Berlin plus“ in njeno izvajanje uporablja le za tiste države članice EU, ki so tudi članice Nata ali „partnerstva za mir“, na podlagi katerega so sklenile dvostranske sporazume o varnosti z Natom –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

General sir John REITH je imenovan za poveljnika operacije EU za vojaško operacijo Evropske unije v Bosni in Hercegovini.

Člen 2

Ta sklep začne veljati 30. septembra 2004.

V Bruslju, 24. septembra 2004

Za politični in varnostni odbor

Predsednik

A. HAMER

---

(1)  UL L 252, 28.7.2004, str. 10.

1

---