# Uradni list L 361/8. d

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 361 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 478. december 2004 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 361

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 478. december 2004

---

| Vsebina | | I   Akti, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 2087/2004 z dne 7. decembra 2004 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave | 1 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 2088/2004 z dne 7. decembra 2004 o spremembi Uredbe (ES) št. 2497/2001 in Uredbe (ES) št. 2597/2001 glede tarifnih kvot za nekatere ribe in ribiške proizvode s poreklom iz Hrvaške ter za nekatera vina s poreklom iz Hrvaške, Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije in Slovenije | 3 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 2089/2004 z dne 7. decembra 2004 o določitvi izvoznih nadomestil v sektorju govejega in telečjega mesa | 10 |
| | | Sodišče |
| | * | Praktična navodila v zvezi z neposrednimi tožbami in pritožbami | 15 |

Vsebina

I   Akti, katerih objava je obvezna

Stran

Uredba Komisije (ES) št. 2087/2004 z dne 7. decembra 2004 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

1

*

Uredba Komisije (ES) št. 2088/2004 z dne 7. decembra 2004 o spremembi Uredbe (ES) št. 2497/2001 in Uredbe (ES) št. 2597/2001 glede tarifnih kvot za nekatere ribe in ribiške proizvode s poreklom iz Hrvaške ter za nekatera vina s poreklom iz Hrvaške, Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije in Slovenije

3

Uredba Komisije (ES) št. 2089/2004 z dne 7. decembra 2004 o določitvi izvoznih nadomestil v sektorju govejega in telečjega mesa

10

Sodišče

*

Praktična navodila v zvezi z neposrednimi tožbami in pritožbami

15

| | | II   Akti, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | Komisija |
| | * | 2004/838/ES:Odločba Komisije z dne 10. decembra 2003 o državnih pomočeh, ki jih Francija izvaja v korist France 2 in France 3
  (notificirana pod dokumentarno številko K(2003) 4497)

   (
  1
  ) | 21 |
| | * | 2004/839/ES:Odločba Komisije z dne 3. decembra 2004 o določitvi pogojev za netrgovske premike mladih psov in mačk iz tretjih držav v Skupnost
  (notificirana pod dokumentarno številko K(2004) 4546)

   (
  1
  ) | 40 |
| | * | 2004/840/ES:Odločba Komisije z dne 30. novembra 2004 o odobritvi programov za izkoreninjenje in spremljanje nekaterih živalskih bolezni ter za nadzor, usmerjen v preprečevanje zoonoz, ki so jih za leto 2005 predstavile države članice, in o določitvi višine finančnega prispevka Skupnosti
  (notificirana pod dokumentarno številko K(2004) 4600) | 41 |

II   Akti, katerih objava ni obvezna

Komisija

*

2004/838/ES:Odločba Komisije z dne 10. decembra 2003 o državnih pomočeh, ki jih Francija izvaja v korist France 2 in France 3
  (notificirana pod dokumentarno številko K(2003) 4497)

   (
  1
  )

(notificirana pod dokumentarno številko K(2003) 4497)

1

21

*

2004/839/ES:Odločba Komisije z dne 3. decembra 2004 o določitvi pogojev za netrgovske premike mladih psov in mačk iz tretjih držav v Skupnost
  (notificirana pod dokumentarno številko K(2004) 4546)

   (
  1
  )

(notificirana pod dokumentarno številko K(2004) 4546)

1

40

*

2004/840/ES:Odločba Komisije z dne 30. novembra 2004 o odobritvi programov za izkoreninjenje in spremljanje nekaterih živalskih bolezni ter za nadzor, usmerjen v preprečevanje zoonoz, ki so jih za leto 2005 predstavile države članice, in o določitvi višine finančnega prispevka Skupnosti
  (notificirana pod dokumentarno številko K(2004) 4600)

(notificirana pod dokumentarno številko K(2004) 4600)

41

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | * | Popravek k Uredbi Komisije (ES) št. 1646/2004 z dne 20. septembra 2004 o spremembi Priloge 1 k Uredbi Sveta (EGS) št. 2377/90 o določitvi postopka Skupnosti za določanje najvišjih mejnih vrednosti ostankov zdravil za uporabo v veterinarski medicini v živilih živalskega izvora ( UL L 296, 21. septembra 2004 ) | 54 |

Popravki

*

Popravek k Uredbi Komisije (ES) št. 1646/2004 z dne 20. septembra 2004 o spremembi Priloge 1 k Uredbi Sveta (EGS) št. 2377/90 o določitvi postopka Skupnosti za določanje najvišjih mejnih vrednosti ostankov zdravil za uporabo v veterinarski medicini v živilih živalskega izvora ( UL L 296, 21. septembra 2004 )

54

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, katerih objava je obvezna

| 8.12.2004 | SL | Uradni list Evropske unije | L 361/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2004

SL

Uradni list Evropske unije

L 361/1

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 2087/2004

z dne 7. decembra 2004

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 3223/94 z dne 21. decembra 1994 o podrobnih pravilih za uporabo uvoznega režima za sadje in zelenjavo (1), in zlasti člena 4(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi.

| (2) | V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi – |
| --- | --- |

(2)

V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 4 Uredbe (ES) št. 3223/94 so določene v Prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 8. decembra 2004.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 7. decembra 2004

Za Komisijo

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 337, 24.12.1994, str. 66. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1947/2002 (UL L 299, 1.11.2002, str. 17).

1

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 7. decembra 2004 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | 052 | 103,1 |
| 204 | 98,8 |
| 999 | 101,0 |
| 0707 00 05 | 052 | 92,7 |
| 204 | 32,5 |
| 999 | 62,6 |
| 0709 90 70 | 052 | 108,2 |
| 204 | 70,4 |
| 999 | 89,3 |
| 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 | 204 | 52,8 |
| 388 | 50,6 |
| 999 | 51,7 |
| 0805 20 10 | 204 | 54,2 |
| 999 | 54,2 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 68,6 |
| 204 | 55,3 |
| 464 | 161,3 |
| 624 | 80,4 |
| 720 | 30,2 |
| 999 | 79,2 |
| 0805 50 10 | 052 | 49,2 |
| 528 | 34,1 |
| 999 | 41,7 |
| 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 | 052 | 116,3 |
| 388 | 138,0 |
| 400 | 86,7 |
| 404 | 107,4 |
| 512 | 104,5 |
| 720 | 67,3 |
| 999 | 103,4 |
| 0808 20 50 | 720 | 66,4 |
| 999 | 66,4 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

052

103,1

204

98,8

999

101,0

0707 00 05

052

92,7

204

32,5

999

62,6

0709 90 70

052

108,2

204

70,4

999

89,3

0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50

204

52,8

388

50,6

999

51,7

0805 20 10

204

54,2

999

54,2

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

68,6

204

55,3

464

161,3

624

80,4

720

30,2

999

79,2

0805 50 10

052

49,2

528

34,1

999

41,7

0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90

052

116,3

388

138,0

400

86,7

404

107,4

512

104,5

720

67,3

999

103,4

0808 20 50

720

66,4

999

66,4

---

(1)  Nomenklatura držav je določena z Uredbo Komisije (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11). Oznaka „999“ pomeni „drugega porekla“.

---

| 8.12.2004 | SL | Uradni list Evropske unije | L 361/3 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2004

SL

Uradni list Evropske unije

L 361/3

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 2088/2004

z dne 7. decembra 2004

o spremembi Uredbe (ES) št. 2497/2001 in Uredbe (ES) št. 2597/2001 glede tarifnih kvot za nekatere ribe in ribiške proizvode s poreklom iz Hrvaške ter za nekatera vina s poreklom iz Hrvaške, Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije in Slovenije

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Akta o pogojih pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike ter prilagoditvah pogodb, na katerih temelji Evropska unija (1), in zlasti člena 57(2) Akta,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2248/2001 z dne 19. novembra 2001 o nekaterih postopkih za izvedbo Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Republiko Hrvaško na drugi strani ter za izvedbo Začasnega sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Hrvaško (2), in zlasti člena 7 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 153/2002 z dne 21. januarja 2002 o nekaterih postopkih za izvedbo Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo na drugi strani ter za izvedbo Začasnega sporazuma med Evropsko skupnostjo in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo (3), in zlasti člena 7 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je s svojim Sklepom 2004/778/ES z dne 11. oktobra 2004 (4) sklenil Protokol k Začasnemu sporazumu o trgovini in trgovinskih zadevah med Evropsko skupnostjo na eni strani in Republiko Hrvaško na drugi strani, s katerim se upošteva pristop Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike k Evropski uniji, v nadaljevanju „Širitveni protokol“. Širitveni protokol se uporablja začasno od 1. maja 2004. |
| --- | --- |

(1)

Svet je s svojim Sklepom 2004/778/ES z dne 11. oktobra 2004 (4) sklenil Protokol k Začasnemu sporazumu o trgovini in trgovinskih zadevah med Evropsko skupnostjo na eni strani in Republiko Hrvaško na drugi strani, s katerim se upošteva pristop Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike k Evropski uniji, v nadaljevanju „Širitveni protokol“. Širitveni protokol se uporablja začasno od 1. maja 2004.

| (2) | Svet je s svojim Sklepom z dne 22. novembra 2004 (5) odobril podpis in od 1. maja 2004 predpisal začasno uporabo Protokola k Stabilizacijsko-pridružitvenemu sporazumu med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo na drugi strani, o upoštevanju pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike k Evropski uniji, v nadaljevanju „Širitveni protokol“. |
| --- | --- |

(2)

Svet je s svojim Sklepom z dne 22. novembra 2004 (5) odobril podpis in od 1. maja 2004 predpisal začasno uporabo Protokola k Stabilizacijsko-pridružitvenemu sporazumu med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo na drugi strani, o upoštevanju pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike k Evropski uniji, v nadaljevanju „Širitveni protokol“.

| (3) | Oba širitvena protokola predvidevata nove tarifne kvote in spreminjata obstoječe tarifne kvote, določene v Uredbi Komisije (ES) št. 2497/2001 z dne 19. decembra 2001 o uvedbi in zagotovitvi upravljanja tarifnih kvot Skupnosti za nekatere ribe in ribiške proizvode s poreklom iz Republike Hrvaške (6) in v Uredbi Komisije (ES) št. 2597/2001 z dne 28. decembra 2001 o odprtju in zagotovitvi upravljanja tarifnih kvot Skupnosti za nekatere vrste vina s poreklom iz Republike Hrvaške, Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije in iz Republike Slovenije (7). |
| --- | --- |

(3)

Oba širitvena protokola predvidevata nove tarifne kvote in spreminjata obstoječe tarifne kvote, določene v Uredbi Komisije (ES) št. 2497/2001 z dne 19. decembra 2001 o uvedbi in zagotovitvi upravljanja tarifnih kvot Skupnosti za nekatere ribe in ribiške proizvode s poreklom iz Republike Hrvaške (6) in v Uredbi Komisije (ES) št. 2597/2001 z dne 28. decembra 2001 o odprtju in zagotovitvi upravljanja tarifnih kvot Skupnosti za nekatere vrste vina s poreklom iz Republike Hrvaške, Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije in iz Republike Slovenije (7).

| (4) | Za uvedbo novih tarifnih kvot in sprememb obstoječih tarifnih kvot, določenih v širitvenih protokolih, je potrebno spremeniti Uredbo (ES) št. 2497/2001 ter Uredbo (ES) št. 2597/2001. |
| --- | --- |

(4)

Za uvedbo novih tarifnih kvot in sprememb obstoječih tarifnih kvot, določenih v širitvenih protokolih, je potrebno spremeniti Uredbo (ES) št. 2497/2001 ter Uredbo (ES) št. 2597/2001.

| (5) | Za leto 2004 se količine novih tarifnih kvot in povečane količine obstoječih tarifnih kvot izračunajo sorazmerno z osnovnimi količinami, določenimi v širitvenih protokolih, z upoštevanjem dela obdobja, ki je poteklo pred 1. majem 2004. |
| --- | --- |

(5)

Za leto 2004 se količine novih tarifnih kvot in povečane količine obstoječih tarifnih kvot izračunajo sorazmerno z osnovnimi količinami, določenimi v širitvenih protokolih, z upoštevanjem dela obdobja, ki je poteklo pred 1. majem 2004.

| (6) | Da bi olajšali upravljanje nekaterih obstoječih tarifnih kvot, določenih v Uredbi (ES) št. 2497/2001 in v Uredbi (ES) št. 2597/2001, se količine, uvožene v okviru teh kvot, upoštevajo za obračunavanje tarifnih kvot, odprtih v skladu z Uredbo (ES) št. 2497/2001 in Uredbo (ES) št. 2597/2001, z vsemi spremembami iz te uredbe. |
| --- | --- |

(6)

Da bi olajšali upravljanje nekaterih obstoječih tarifnih kvot, določenih v Uredbi (ES) št. 2497/2001 in v Uredbi (ES) št. 2597/2001, se količine, uvožene v okviru teh kvot, upoštevajo za obračunavanje tarifnih kvot, odprtih v skladu z Uredbo (ES) št. 2497/2001 in Uredbo (ES) št. 2597/2001, z vsemi spremembami iz te uredbe.

| (7) | Po pristopu Slovenije k Evropski uniji se iztečejo tarifne kvote za vina s poreklom iz te države članice, kot so določene v Uredbi (ES) št. 2597/2001. Sklicevanje na te kvote se zato črta. |
| --- | --- |

(7)

Po pristopu Slovenije k Evropski uniji se iztečejo tarifne kvote za vina s poreklom iz te države članice, kot so določene v Uredbi (ES) št. 2597/2001. Sklicevanje na te kvote se zato črta.

| (8) | Ker se širitveni protokoli uporabljajo od 1. maja 2004, se ta uredba uporablja z istim dnem in začne veljati čimprej. |
| --- | --- |

(8)

Ker se širitveni protokoli uporabljajo od 1. maja 2004, se ta uredba uporablja z istim dnem in začne veljati čimprej.

| (9) | Ukrepi, ki jih predvideva ta uredba, so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi, ki jih predvideva ta uredba, so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga k Uredbi (ES) št. 2497/2001 se nadomesti z besedilom, določenim v Prilogi I k tej uredbi.

Člen 2

Uredba (ES) št. 2597/2001 se spremeni, kot sledi:

| 1. | Naslov se nadomesti z naslednjim:
  „o odprtju in zagotovitvi upravljanja tarifnih kvot Skupnosti za nekatera vina s poreklom iz Republike Hrvaške in Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije“. |
| --- | --- |

1.

Naslov se nadomesti z naslednjim:

„o odprtju in zagotovitvi upravljanja tarifnih kvot Skupnosti za nekatera vina s poreklom iz Republike Hrvaške in Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije“.

| 2. | Člen 1 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 1
  1.   Kadar so vina, našteta v Prilogi, s poreklom iz Republike Hrvaške ali iz Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, dana v prosti promet Skupnosti, koristijo oprostitev carine, v okviru omejitev letnih tarifnih kvot Skupnosti, določenih v tej prilogi, in v skladu z določbami, navedenimi v tej uredbi.
  2.   Če katera koli od zadevnih držav plačuje izvozna nadomestila za zadevne proizvode, se oprostitev carin znotraj tarifnih kvot, določenih v Dodatnem protokolu, sklenjenemu s sklepi 2001/919/ES, 2001/918/ES in 2001/916/ES (v nadaljevanju ,dodatni protokoli o vinu‘), za to državo opusti.“ |
| --- | --- |

2.

Člen 1 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 1

1.   Kadar so vina, našteta v Prilogi, s poreklom iz Republike Hrvaške ali iz Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, dana v prosti promet Skupnosti, koristijo oprostitev carine, v okviru omejitev letnih tarifnih kvot Skupnosti, določenih v tej prilogi, in v skladu z določbami, navedenimi v tej uredbi.

2.   Če katera koli od zadevnih držav plačuje izvozna nadomestila za zadevne proizvode, se oprostitev carin znotraj tarifnih kvot, določenih v Dodatnem protokolu, sklenjenemu s sklepi 2001/919/ES, 2001/918/ES in 2001/916/ES (v nadaljevanju ,dodatni protokoli o vinu‘), za to državo opusti.“

| 3. | Člen 3 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 3
  Ne glede na pogoje iz točke 5(a) Priloge I k vsakemu od dodatnih protokolov o vinu, veljajo za uvoz vina znotraj tarifnih kvot Skupnosti iz člena 1(1) določbe iz veljavnih protokolov o opredelitvi pojma izdelki s poreklom in o načinih upravnega sodelovanja, ki se uporabljajo v






  — | Začasnem sporazumu med Evropsko skupnostjo in Republiko Hrvaško, |
| --- | --- | --- |

3.

Člen 3 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 3

Ne glede na pogoje iz točke 5(a) Priloge I k vsakemu od dodatnih protokolov o vinu, veljajo za uvoz vina znotraj tarifnih kvot Skupnosti iz člena 1(1) določbe iz veljavnih protokolov o opredelitvi pojma izdelki s poreklom in o načinih upravnega sodelovanja, ki se uporabljajo v

—

Začasnem sporazumu med Evropsko skupnostjo in Republiko Hrvaško,

| — | Stabilizacijsko-pridružitvenem sporazumu med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Republiko Hrvaško na drugi strani, |
| --- | --- |

—

Stabilizacijsko-pridružitvenem sporazumu med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Republiko Hrvaško na drugi strani,

| — | Stabilizacijsko-pridružitvenem sporazumu med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo na drugi strani.“. |
| --- | --- |

—

Stabilizacijsko-pridružitvenem sporazumu med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo na drugi strani.“.

| 4. | Člen 5 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 5
  1.   Individualna tarifna kvota za vina s poreklom iz Hrvaške iz dela I Priloge, pod zaporedno številko 09.1588, se vsako leto poveča.
  2.   Letno povečanje iz odstavka 1 se lahko uporablja samo, če se porabi najmanj 80 % ustrezne količine, odprte tekom prejšnjega leta.
  Komisija pregleda količine, uporabljene vsako leto, in sprejme določbe za izvajanje kakršnih koli potrebnih prilagoditev teh količin za Hrvaško.“. |
| --- | --- |

4.

Člen 5 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 5

1.   Individualna tarifna kvota za vina s poreklom iz Hrvaške iz dela I Priloge, pod zaporedno številko 09.1588, se vsako leto poveča.

2.   Letno povečanje iz odstavka 1 se lahko uporablja samo, če se porabi najmanj 80 % ustrezne količine, odprte tekom prejšnjega leta.

Komisija pregleda količine, uporabljene vsako leto, in sprejme določbe za izvajanje kakršnih koli potrebnih prilagoditev teh količin za Hrvaško.“.

| 5. | Priloga se nadomesti z besedilom, določenim v Prilogi II k tej uredbi. |
| --- | --- |

5.

Priloga se nadomesti z besedilom, določenim v Prilogi II k tej uredbi.

Člen 3

Za količine, ki so bile v skladu z Uredbo (ES) št. 2497/2001 in Uredbo (ES) št. 2597/2001 po 1. januarju 2004 dane v prosti promet Skupnosti v okviru tarifnih kvot z zaporednimi številkami 09.1581, 09.1582, 09.1583, 09.1584, 09.1585, 09.1586, 09.1588, 09.1589, 09.1558 in 09.1559, se ob začetku veljavnosti te uredbe obračunavajo tarifne kvote, določene v Prilogi k Uredbi (ES) št. 2497/2001 in Uredbi (ES) št. 2597/2001, kakor je spremenjeno s to uredbo.

Člen 4

Ta uredba začne veljati z dnem objave v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. maja 2004.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 7. decembra 2004

Za Komisijo

László KOVÁCS

Član Komisije

---

(1)  UL L 236, 23.9.2003, str. 33.

1

(2)  UL L 304, 21.11.2001, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2/2003 (UL L 1, 4.1.2003, str. 26).

2

(3)  UL L 25, 29.1.2002, str. 16. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 3/2003 (UL L 1, 4.1.2003, str. 30).

3

(4)  UL L 350, 25.11.2004, str. 1.

4

(5)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

5

(6)  UL L 337, 20.12.2001, str. 27. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 607/2003 (UL L 86, 3.4.2003, str. 18).

6

(7)  UL L 345, 29.12.2001, str. 35.

7

---

PRILOGA I

„PRILOGA

Ne glede na pravila za razlago kombinirane nomenklature ima besedilo poimenovanja proizvodov le okvirni pomen in je tako preferencialna shema v tej prilogi določena z obsegom oznak kombinirane nomenklature (KN), kot veljajo v času sprejema te uredbe. Če je pred oznako KN naveden ex, se preferencialna shema določi s hkratno uporabo oznake KN in ustreznega poimenovanja.

| Zapor. št. | Oznaka KN | Pod-oddelek TARIC | Poimenovanje | Obseg letne kvote
  (neto teža) | Dajatev v okviru tarifne kvote |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.1581 | 0301 91 10
  0301 91 90
  0302 11 10
  0302 11 20
  0302 11 80
  0303 21 10
  0303 21 20
  0303 21 80
  0304 10 15
  0304 10 17 | | Postrvi (Salmo trutta, Oncorhynchus mykiss, Oncorhynchus clarki, Oncorhynchus aguabonita, Oncorhynchus gilae, Oncorhynchus apache in Oncorhynchus chrysogaster): žive; sveže ali ohlajene; zamrznjene; sušene, nasoljene ali v slanici; dimljene; fileti in drugo ribje meso; moka, zdrob in peleti, primerni za človeško uporabo | 30 ton | Oprostitev |
| ex 0304 10 19 | 40 |
| ex 0304 10 91
  0304 20 15
  0304 20 17 | 10 |
| ex 0304 20 19 | 50 |
| ex 0304 90 10 | 11, 17, 40 |
| ex 0305 10 00 | 10 |
| ex 0305 30 90
  0305 49 45 | 50 |
| ex 0305 59 80 | 61 |
| ex 0305 69 80 | 61 |
| 09.1582 | 0301 93 00
  0302 69 11
  0303 79 11 | | Krapi: živi; sveži ali ohlajeni; zamrznjeni; sušeni, nasoljeni ali v slanici; dimljeni; fileti in drugo ribje meso; moka, zdrob in peleti, primerni za človeško uporabo | 210 ton | Oprostitev |
| ex 0304 10 19 | 30 |
| ex 0304 10 91 | 20 |
| ex 0304 20 19 | 40 |
| ex 0304 90 10 | 16 |
| ex 0305 10 00 | 20 |
| ex 0305 30 90 | 60 |
| ex 0305 49 80 | 30 |
| ex 0305 59 80 | 63 |
| ex 0305 69 80 | 63 |
| 09.1583 | ex 0301 99 90
  0302 69 61
  0303 79 71 | 80 | Špari (Dentex dentex in Pagellus spp.): živi; sveži ali ohlajeni; zamrznjeni; sušeni, nasoljeni ali v slanici; dimljeni; fileti in drugo ribje meso; moka, zdrob in peleti, primerni za človeško uporabo | 35 ton | Oprostitev |
| ex 0304 10 38 | 80 |
| ex 0304 10 98 | 77 |
| ex 0304 20 94 | 50 |
| ex 0304 90 97 | 82 |
| ex 0305 10 00 | 30 |
| ex 0305 30 90 | 70 |
| ex 0305 49 80 | 40 |
| ex 0305 59 80 | 65 |
| ex 0305 69 80 | 65 |
| 09.1584 | ex 0301 99 90
  0302 69 94 | 15, 17, 28 (1) | Brancini (Dicentrarchus labrax): živi; sveži ali ohlajeni; zamrznjeni; sušeni, nasoljeni ali v slanici; dimljeni; fileti in drugo ribje meso; moka, zdrob in peleti, primerni za človeško uporabo | Od 1.1. do 31.12.2004: 550 ton + povečanje za 66,66 tone od 1.5. do 31.12.2004
  Od 1.1. do 31.12.2005 in vsako leto potem: 650 ton | Oprostitev |
| ex 0303 77 00 | 10 |
| ex 0304 10 38 | 85 |
| ex 0304 10 98 | 79 |
| ex 0304 20 94 | 60 |
| ex 0304 90 97 | 84 |
| ex 0305 10 00 | 40 |
| ex 0305 30 90 | 80 |
| ex 0305 49 80 | 50 |
| ex 0305 59 80 | 67 |
| ex 0305 69 80 | 67 |
| 09.1585 | 1604 13 11
  1604 13 19 | | Pripravljene ali konzervirane sardele | Od 1.1. do 31.12.2004: 180 ton | 6 % |
| ex 1604 20 50 | 10, 19 |
| 09.1586 | 1604 16 00
  1604 20 40 | | Pripravljeni ali konzervirani sardoni | Od 1.1. do 31.12.2004: 40 ton + povečanje za 6,66 tone od 1.5. do 31.12.2004 | Oprostitev |
| 09.1587 | 1604 | | Pripravljene ali konzervirane ribe; kaviar in kaviarjevi nadomestki, pripravljeni iz ribjih jajčec | Od 1.5. do 31.12.2004: 860 ton
  Od 1.1. do 31.12.2005 ter vsako leto potem: 1 550 ton | Oprostitev |

Zapor. št.

Oznaka KN

Pod-oddelek TARIC

Poimenovanje

Obseg letne kvote

(neto teža)

Dajatev v okviru tarifne kvote

09.1581

0301 91 10

0301 91 90

0302 11 10

0302 11 20

0302 11 80

0303 21 10

0303 21 20

0303 21 80

0304 10 15

0304 10 17

Postrvi (Salmo trutta, Oncorhynchus mykiss, Oncorhynchus clarki, Oncorhynchus aguabonita, Oncorhynchus gilae, Oncorhynchus apache in Oncorhynchus chrysogaster): žive; sveže ali ohlajene; zamrznjene; sušene, nasoljene ali v slanici; dimljene; fileti in drugo ribje meso; moka, zdrob in peleti, primerni za človeško uporabo

30 ton

Oprostitev

ex 0304 10 19

40

ex 0304 10 91

0304 20 15

0304 20 17

10

ex 0304 20 19

50

ex 0304 90 10

11, 17, 40

ex 0305 10 00

10

ex 0305 30 90

0305 49 45

50

ex 0305 59 80

61

ex 0305 69 80

61

09.1582

0301 93 00

0302 69 11

0303 79 11

Krapi: živi; sveži ali ohlajeni; zamrznjeni; sušeni, nasoljeni ali v slanici; dimljeni; fileti in drugo ribje meso; moka, zdrob in peleti, primerni za človeško uporabo

210 ton

Oprostitev

ex 0304 10 19

30

ex 0304 10 91

20

ex 0304 20 19

40

ex 0304 90 10

16

ex 0305 10 00

20

ex 0305 30 90

60

ex 0305 49 80

30

ex 0305 59 80

63

ex 0305 69 80

63

09.1583

ex 0301 99 90

0302 69 61

0303 79 71

80

Špari (Dentex dentex in Pagellus spp.): živi; sveži ali ohlajeni; zamrznjeni; sušeni, nasoljeni ali v slanici; dimljeni; fileti in drugo ribje meso; moka, zdrob in peleti, primerni za človeško uporabo

35 ton

Oprostitev

ex 0304 10 38

80

ex 0304 10 98

77

ex 0304 20 94

50

ex 0304 90 97

82

ex 0305 10 00

30

ex 0305 30 90

70

ex 0305 49 80

40

ex 0305 59 80

65

ex 0305 69 80

65

09.1584

ex 0301 99 90

0302 69 94

15, 17, 28 (1)

Brancini (Dicentrarchus labrax): živi; sveži ali ohlajeni; zamrznjeni; sušeni, nasoljeni ali v slanici; dimljeni; fileti in drugo ribje meso; moka, zdrob in peleti, primerni za človeško uporabo

Od 1.1. do 31.12.2004: 550 ton + povečanje za 66,66 tone od 1.5. do 31.12.2004

Od 1.1. do 31.12.2005 in vsako leto potem: 650 ton

Oprostitev

ex 0303 77 00

10

ex 0304 10 38

85

ex 0304 10 98

79

ex 0304 20 94

60

ex 0304 90 97

84

ex 0305 10 00

40

ex 0305 30 90

80

ex 0305 49 80

50

ex 0305 59 80

67

ex 0305 69 80

67

09.1585

1604 13 11

1604 13 19

Pripravljene ali konzervirane sardele

Od 1.1. do 31.12.2004: 180 ton

6 %

ex 1604 20 50

10, 19

09.1586

1604 16 00

1604 20 40

Pripravljeni ali konzervirani sardoni

Od 1.1. do 31.12.2004: 40 ton + povečanje za 6,66 tone od 1.5. do 31.12.2004

Oprostitev

09.1587

1604

Pripravljene ali konzervirane ribe; kaviar in kaviarjevi nadomestki, pripravljeni iz ribjih jajčec

Od 1.5. do 31.12.2004: 860 ton

Od 1.1. do 31.12.2005 ter vsako leto potem: 1 550 ton

Oprostitev

---

(1)  S 1. januarjem 2005 se kode TARIC 15, 17 in 28 nadomestijo z 22.“

1

---

PRILOGA II

„PRILOGA

Ne glede na pravila za razlago kombinirane nomenklature ima besedilo poimenovanja proizvodov le okvirni pomen in je tako preferencialna shema v tej prilogi določena z obsegom oznak kombinirane nomenklature (KN), kot veljajo v času sprejema te uredbe. Če je pred oznako KN naveden ex, se preferencialna shema določi s hkratno uporabo oznake KN in ustreznega poimenovanja.

DEL I: HRVAŠKA

| Zapor. št. | Oznaka KN | Pod-oddelek TARIC | Poimenovanje | Obseg letne kvote
  (V hl) | Dajatev v okviru tarifne kvote |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.1588 | ex 2204 10 19 | 91, 99 | Peneča vina razen Champagne ali Asti spumante | Od 1.1. do 31.12.2004: 30 000 + povečanje za 9 333,33 od 1.5. do 31.12.2004
  Vsako leto potem, od 1.1. do 31.12.: 44 000 (1) | Oprostitev |
| ex 2204 10 99 | 91, 99 |
| 2204 21 10 | | Druga vina iz svežega grozdja, v 2-litrskih posodah ali manj |
| ex 2204 21 79 | 79
  80 |
| ex 2204 21 80 | 79
  80 |
| ex 2204 21 83 (2) | 10
  79
  80 |
| ex 2204 21 84 (3) | 10
  79
  80 |
| ex 2204 21 94 | 10
  30 (4) |
| ex 2204 21 98 | 10
  30 (4) |
| ex 2204 21 99 | 10 |
| 09.1589 | 2204 29 10 | | Druga vina iz svežega grozdja, v več kot 2-litrskih posodah | Od 1.1. do 31.12.2004: 15 000 + povečanje za 9 333,33 od 1.5. do 31.12.2004
  Vsako leto potem, od 1.1. do 31.12.: 29 000 | Oprostitev |
| 2204 29 65 | |
| ex 2204 29 75 | 10 |
| 2204 29 83 | |
| ex 2204 29 84 | 10
  30 (4) |
| ex 2204 29 94 | 10
  30 (4) |
| ex 2204 29 98 | 10
  30 (4) |
| ex 2204 29 99 | 10 |

Zapor. št.

Oznaka KN

Pod-oddelek TARIC

Poimenovanje

Obseg letne kvote

(V hl)

Dajatev v okviru tarifne kvote

09.1588

ex 2204 10 19

91, 99

Peneča vina razen Champagne ali Asti spumante

Od 1.1. do 31.12.2004: 30 000 + povečanje za 9 333,33 od 1.5. do 31.12.2004

Vsako leto potem, od 1.1. do 31.12.: 44 000 (1)

Oprostitev

ex 2204 10 99

91, 99

2204 21 10

Druga vina iz svežega grozdja, v 2-litrskih posodah ali manj

ex 2204 21 79

79

80

ex 2204 21 80

79

80

ex 2204 21 83 (2)

10

79

80

ex 2204 21 84 (3)

10

79

80

ex 2204 21 94

10

30 (4)

ex 2204 21 98

10

30 (4)

ex 2204 21 99

10

09.1589

2204 29 10

Druga vina iz svežega grozdja, v več kot 2-litrskih posodah

Od 1.1. do 31.12.2004: 15 000 + povečanje za 9 333,33 od 1.5. do 31.12.2004

Vsako leto potem, od 1.1. do 31.12.: 29 000

Oprostitev

2204 29 65

ex 2204 29 75

10

2204 29 83

ex 2204 29 84

10

30 (4)

ex 2204 29 94

10

30 (4)

ex 2204 29 98

10

30 (4)

ex 2204 29 99

10

DEL II: NEKDANJA JUGOSLOVANSKA REPUBLIKA MAKEDONIJA

| Zapor. št. | Oznaka KN | Pod-oddelek TARIC | Poimenovanje | Obseg letne kvote
  (v hl) | Dajatev v okviru tarifne kvote |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.1558 | ex 2204 10 19 | 91, 99 | Peneča vina razen Champagne ali Asti spumante | Od 1.1. do 31.12.2004: 27 000 + povečanje za 1 333,33 od 1.5. do 31.12.2004
  Vsako leto potem, od 1.1. do 31.12.: 37 000 (5) | Oprostitev |
| ex 2204 10 99 | 91, 99 |
| 2204 21 10 | | Druga vina iz svežega grozdja, v 2-litrskih posodah ali manj |
| ex 2204 21 79 | 79
  80 |
| ex 2204 21 80 | 79
  80 |
| ex 2204 21 83 (6) | 10
  79
  80 |
| ex 2204 21 84 (7) | 10
  79
  80 |
| ex 2204 21 94 | 10
  30 (8) |
| ex 2204 21 98 | 10
  30 (8) |
| ex 2204 21 99 | 10 |
| 09.1559 | 2204 29 10 | | Druga vina iz svežega grozdja, v več kot 2-litrskih posodah | Od 1.1. do 31.12.2004: 273 000 + povečanje za 59 666,66 od 1.5. do 31.12.2004
  Vsako leto potem, od 1.1. do 31.12.: 354 500 (9) | Oprostitev |
| 2204 29 65 | |
| ex 2204 29 75 | 10 |
| 2204 29 83 | |
| ex 2204 29 84 | 10
  30 (8) |
| ex 2204 29 94 | 10
  30 (8) |
| ex 2204 29 98 | 10
  30 (8) |
| ex 2204 29 99 | 10 |

Zapor. št.

Oznaka KN

Pod-oddelek TARIC

Poimenovanje

Obseg letne kvote

(v hl)

Dajatev v okviru tarifne kvote

09.1558

ex 2204 10 19

91, 99

Peneča vina razen Champagne ali Asti spumante

Od 1.1. do 31.12.2004: 27 000 + povečanje za 1 333,33 od 1.5. do 31.12.2004

Vsako leto potem, od 1.1. do 31.12.: 37 000 (5)

Oprostitev

ex 2204 10 99

91, 99

2204 21 10

Druga vina iz svežega grozdja, v 2-litrskih posodah ali manj

ex 2204 21 79

79

80

ex 2204 21 80

79

80

ex 2204 21 83 (6)

10

79

80

ex 2204 21 84 (7)

10

79

80

ex 2204 21 94

10

30 (8)

ex 2204 21 98

10

30 (8)

ex 2204 21 99

10

09.1559

2204 29 10

Druga vina iz svežega grozdja, v več kot 2-litrskih posodah

Od 1.1. do 31.12.2004: 273 000 + povečanje za 59 666,66 od 1.5. do 31.12.2004

Vsako leto potem, od 1.1. do 31.12.: 354 500 (9)

Oprostitev

2204 29 65

ex 2204 29 75

10

2204 29 83

ex 2204 29 84

10

30 (8)

ex 2204 29 94

10

30 (8)

ex 2204 29 98

10

30 (8)

ex 2204 29 99

10

---

(1)  Ta količina kvote se letno poveča za 10 000 hl, odvisno od tega, če se najmanj 80 % upravičene količine porabi v prejšnjem letu. Letni porast velja, dokler vsota tarifnih kvot iz zaporednih št. 09.1588 in 09.1589 ne doseže maksimum 98 000 hl.

1

(2)  S 1. januarjem 2005 se oznaka KN ex 2204 21 83 spremeni v ex 2204 21 84 in kode TARIC 10, 79 in 80 se spremenijo v 59 in 70.

2

(3)  S 1. januarjem 2005 se oznaka KN ex 2204 21 84 spremeni v ex 2204 21 85 in kode TARIC 10, 79 in 80 se spremenijo v 79 in 80.

3

(4)  S 1. januarjem 2005 se kodi TARIC 10 in 30 spremenita v 20.

4

(5)  Od 1. januarja 2006 se obseg te kvote letno poveča za 6 000 hl.

5

(6)  S 1. januarjem 2005 se oznaka KN ex 2204 21 83 spremeni v ex 2204 21 84 in kode TARIC 10, 79 in 80 se spremenijo v 59 in 70.

6

(7)  S 1. januarjem 2005 se oznaka KN ex 2204 21 84 spremeni v ex 2204 21 85 in kode TARIC 10, 79 in 80 se spremenijo v 79 in 80.

7

(8)  S 1. januarjem 2005 se kodi TARIC 10 in 30 spremenita v 20.

8

(9)  Od 1. januarja 2006 se obseg te kvote letno zmanjša za 6 000 hl.“

9

---

| 8.12.2004 | SL | Uradni list Evropske unije | L 361/10 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2004

SL

Uradni list Evropske unije

L 361/10

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 2089/2004

z dne 7. decembra 2004

o določitvi izvoznih nadomestil v sektorju govejega in telečjega mesa

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1254/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za goveje in telečje meso (1) in zlasti člena 33(12) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 33 Uredbe (ES) št. 1254/1999 se razlika med cenami proizvodov iz člena 1 Uredbe (ES) št. 1254/1999 na svetovnem trgu in trgu Unije lahko krije z izvoznim nadomestilom. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 33 Uredbe (ES) št. 1254/1999 se razlika med cenami proizvodov iz člena 1 Uredbe (ES) št. 1254/1999 na svetovnem trgu in trgu Unije lahko krije z izvoznim nadomestilom.

| (2) | Pogoji za dodelitev posebnih izvoznih nadomestil za določeno goveje meso in določene konzervirane proizvode iz govejega in telečjega mesa in za določene namembne kraje so bili določeni v Uredbi (EGS) št. 32/82 (2), Uredbi (EGS) št. 1964/82 (3), Uredbi (EGS) št. 2388/84 (4), Uredbi (EGS) št. 2973/79 (5) in Uredbi (ES) št. 2051/96 (6). |
| --- | --- |

(2)

Pogoji za dodelitev posebnih izvoznih nadomestil za določeno goveje meso in določene konzervirane proizvode iz govejega in telečjega mesa in za določene namembne kraje so bili določeni v Uredbi (EGS) št. 32/82 (2), Uredbi (EGS) št. 1964/82 (3), Uredbi (EGS) št. 2388/84 (4), Uredbi (EGS) št. 2973/79 (5) in Uredbi (ES) št. 2051/96 (6).

| (3) | Uporaba teh pravil in meril v predvidljivih razmerah na trgih govejega in telečjega mesa povzroči, da se nadomestilo določi, kakor sledi. |
| --- | --- |

(3)

Uporaba teh pravil in meril v predvidljivih razmerah na trgih govejega in telečjega mesa povzroči, da se nadomestilo določi, kakor sledi.

| (4) | Kar zadeva žive živali, se zaradi poenostavitve izvozna nadomestila ne dodeljujejo več za tiste kategorije, katerih izmenjave s tretjimi državami so zanemarljive. Poleg tega je treba v skladu s splošno skrbjo za dobro počutje živali kolikor mogoče omejiti izvozna nadomestila za žive živali, namenjene za zakol. Posledično se izvozna nadomestila za te živali dodeljujejo le za tretje države, ki zaradi kulturnih in/ali verskih razlogov tradicionalno uvažajo veliko število živali za zakol. Kar zadeva žive živali, namenjene za reprodukcijo, je treba v izogib vsaki zlorabi izvozna nadomestila za čistopasemsko plemensko govedo omejiti na telice in krave, stare 30 mesecev ali manj. |
| --- | --- |

(4)

Kar zadeva žive živali, se zaradi poenostavitve izvozna nadomestila ne dodeljujejo več za tiste kategorije, katerih izmenjave s tretjimi državami so zanemarljive. Poleg tega je treba v skladu s splošno skrbjo za dobro počutje živali kolikor mogoče omejiti izvozna nadomestila za žive živali, namenjene za zakol. Posledično se izvozna nadomestila za te živali dodeljujejo le za tretje države, ki zaradi kulturnih in/ali verskih razlogov tradicionalno uvažajo veliko število živali za zakol. Kar zadeva žive živali, namenjene za reprodukcijo, je treba v izogib vsaki zlorabi izvozna nadomestila za čistopasemsko plemensko govedo omejiti na telice in krave, stare 30 mesecev ali manj.

| (5) | Treba bi bilo dodeliti izvozna nadomestila za določene namembne kraje za nekatere vrste svežega ali hlajenega mesa, navedenega v Prilogi pod tarifno oznako KN 0201, za nekatere vrste zamrznjenega mesa, navedenega v Prilogi pod tarifno oznako KN 0202, za nekatere vrste mesa ali klavnične proizvode, navedene v Prilogi pod tarifno oznako KN 0206, in za nekatere druge vrste pripravljenega in konzerviranega mesa ali klavničnih proizvodov, navedenih v Prilogi pod tarifno oznako KN 1602 50 10. |
| --- | --- |

(5)

Treba bi bilo dodeliti izvozna nadomestila za določene namembne kraje za nekatere vrste svežega ali hlajenega mesa, navedenega v Prilogi pod tarifno oznako KN 0201, za nekatere vrste zamrznjenega mesa, navedenega v Prilogi pod tarifno oznako KN 0202, za nekatere vrste mesa ali klavnične proizvode, navedene v Prilogi pod tarifno oznako KN 0206, in za nekatere druge vrste pripravljenega in konzerviranega mesa ali klavničnih proizvodov, navedenih v Prilogi pod tarifno oznako KN 1602 50 10.

| (6) | Kar zadeva goveje meso, izkoščeno, soljeno in sušeno, obstajajo tradicionalni trgovinski tokovi v Švico. Za ohranitev teh izmenjav je treba višino nadomestila določiti tako, da bo pokrila razliko med cenami na švicarskem trgu in izvoznimi cenami držav članic. |
| --- | --- |

(6)

Kar zadeva goveje meso, izkoščeno, soljeno in sušeno, obstajajo tradicionalni trgovinski tokovi v Švico. Za ohranitev teh izmenjav je treba višino nadomestila določiti tako, da bo pokrila razliko med cenami na švicarskem trgu in izvoznimi cenami držav članic.

| (7) | Za nekatere druge oblike ponudb in konzerviranega govejega in telečjega mesa ali klavničnih proizvodov iz Priloge pod tarifnimi oznakami KN 1602 50 31 do 1602 50 80 se delež Skupnosti v mednarodni trgovini lahko ohrani z odobritvijo nadomestila, katerega višina ustreza nadomestilom, ki se trenutno dodeljujejo izvoznikom. |
| --- | --- |

(7)

Za nekatere druge oblike ponudb in konzerviranega govejega in telečjega mesa ali klavničnih proizvodov iz Priloge pod tarifnimi oznakami KN 1602 50 31 do 1602 50 80 se delež Skupnosti v mednarodni trgovini lahko ohrani z odobritvijo nadomestila, katerega višina ustreza nadomestilom, ki se trenutno dodeljujejo izvoznikom.

| (8) | Za druge proizvode v sektorju govejega in telečjega mesa določitev nadomestil ni potrebna zaradi majhnega pomena deleža Skupnosti v svetovni trgovini. |
| --- | --- |

(8)

Za druge proizvode v sektorju govejega in telečjega mesa določitev nadomestil ni potrebna zaradi majhnega pomena deleža Skupnosti v svetovni trgovini.

| (9) | Uredba Komisije (EGS) št. 3846/87 (7) vsebuje nomenklaturo, veljavno za izvozna nadomestila za kmetijske proizvode. Nadomestila se določijo na podlagi oznak proizvodov, kot je določeno v tej nomenklaturi. |
| --- | --- |

(9)

Uredba Komisije (EGS) št. 3846/87 (7) vsebuje nomenklaturo, veljavno za izvozna nadomestila za kmetijske proizvode. Nadomestila se določijo na podlagi oznak proizvodov, kot je določeno v tej nomenklaturi.

| (10) | Za poenostavitev carinskih formalnosti pri izvozu za gospodarske subjekte je treba zneske nadomestil za vse zamrznjeno meso uskladiti z zneski za sveže ali ohlajeno meso, razen za meso odraslega goveda moškega spola. |
| --- | --- |

(10)

Za poenostavitev carinskih formalnosti pri izvozu za gospodarske subjekte je treba zneske nadomestil za vse zamrznjeno meso uskladiti z zneski za sveže ali ohlajeno meso, razen za meso odraslega goveda moškega spola.

| (11) | Za okrepitev kontrole proizvodov pod tarifno oznako KN 1602 50 se tem proizvodom lahko dodeli nadomestila samo v primeru izdelave v okviru režima iz člena 4 Uredbe Sveta (EGS) št. 565/80 z dne 4. marca 1980 o predplačilu izvoznih nadomestil za kmetijske proizvode (8). |
| --- | --- |

(11)

Za okrepitev kontrole proizvodov pod tarifno oznako KN 1602 50 se tem proizvodom lahko dodeli nadomestila samo v primeru izdelave v okviru režima iz člena 4 Uredbe Sveta (EGS) št. 565/80 z dne 4. marca 1980 o predplačilu izvoznih nadomestil za kmetijske proizvode (8).

| (12) | Nadomestila se dodelijo le za proizvode, ki smejo prosto krožiti po Skupnosti. Zato morajo proizvodi za pridobitev nadomestil izpolnjevati pogoje oznake zdravstvene ustreznosti, ki so predvideni v Direktivi Sveta 64/433/EGS (9), Direktivi Sveta 94/65/ES (10) in Direktivi Sveta 77/99/EGS (11). |
| --- | --- |

(12)

Nadomestila se dodelijo le za proizvode, ki smejo prosto krožiti po Skupnosti. Zato morajo proizvodi za pridobitev nadomestil izpolnjevati pogoje oznake zdravstvene ustreznosti, ki so predvideni v Direktivi Sveta 64/433/EGS (9), Direktivi Sveta 94/65/ES (10) in Direktivi Sveta 77/99/EGS (11).

| (13) | V skladu s členom 6(2) Uredbe (EGS) št. 1964/82 se zmanjšajo posebna nadomestila v primeru, da je količina odkoščenega mesa, namenjenega za izvoz, manjša od 95 %, vendar ne manjša od 85 %, celotne teže kosov, nastalih pri odkoščevanju. |
| --- | --- |

(13)

V skladu s členom 6(2) Uredbe (EGS) št. 1964/82 se zmanjšajo posebna nadomestila v primeru, da je količina odkoščenega mesa, namenjenega za izvoz, manjša od 95 %, vendar ne manjša od 85 %, celotne teže kosov, nastalih pri odkoščevanju.

| (14) | Pogajanja o sprejemu dodatnih ugodnosti, ki potekajo v okviru evropskih sporazumov med Evropsko skupnostjo in pridruženimi državami Srednje in Vzhodne Evrope, merijo zlasti na liberalizacijo trgovine s proizvodi, ki so zajeti v skupni ureditvi trga v sektorju govejega in telečjega mesa. V tem kontekstu je bilo med drugim odločeno, da se odpravijo izvozna nadomestila za izdelke, ki so namenjeni izvozu v Romunijo. To državo je zato treba črtati s seznama namembnih krajev, za katere pride v poštev dodelitev nadomestila, hkrati pa je treba zagotoviti, da odprava nadomestil za to državo ne bo vodila k uvedbi različnih zneskov nadomestil za izvoz v druge države. |
| --- | --- |

(14)

Pogajanja o sprejemu dodatnih ugodnosti, ki potekajo v okviru evropskih sporazumov med Evropsko skupnostjo in pridruženimi državami Srednje in Vzhodne Evrope, merijo zlasti na liberalizacijo trgovine s proizvodi, ki so zajeti v skupni ureditvi trga v sektorju govejega in telečjega mesa. V tem kontekstu je bilo med drugim odločeno, da se odpravijo izvozna nadomestila za izdelke, ki so namenjeni izvozu v Romunijo. To državo je zato treba črtati s seznama namembnih krajev, za katere pride v poštev dodelitev nadomestila, hkrati pa je treba zagotoviti, da odprava nadomestil za to državo ne bo vodila k uvedbi različnih zneskov nadomestil za izvoz v druge države.

| (15) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za govedino in teletino – |
| --- | --- |

(15)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za govedino in teletino –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Seznam proizvodov, za izvoz katerih so odobrena nadomestila iz člena 33 Uredbe (ES) št. 1254/1999, ter višine teh nadomestil in namembni kraji so določeni v Prilogi k tej uredbi.

2.   Proizvodi morajo izpolnjevati pogoje za oznako zdravstvene ustreznosti iz:

| — | poglavja XI Priloge I k Direktivi 64/433/EGS, |
| --- | --- |

—

poglavja XI Priloge I k Direktivi 64/433/EGS,

| — | poglavja VI Priloge I k Direktivi 94/65/ES, |
| --- | --- |

—

poglavja VI Priloge I k Direktivi 94/65/ES,

| — | poglavja VI Priloge B k Direktivi 77/99/EGS. |
| --- | --- |

—

poglavja VI Priloge B k Direktivi 77/99/EGS.

Člen 2

V primeru iz tretjega pododstavka člena 6(2) Uredbe (EGS) št. 1964/82 se stopnja nadomestila za proizvode z oznako 0201 30 00 9100 zniža za 14,00 EUR/100 kg.

Člen 3

Dejstvo, da se izvozno nadomestilo za Romunijo ne določi, ne sme povzročiti različnih zneskov nadomestil.

Člen 4

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 7. decembra 2004

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 21. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1782/2003 (UL L 270, 21.10.2003, str. 1).

1

(2)  UL L 4, 8.1.1982, str. 11. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 744/2000 (UL L 89, 11.4.2000, str. 3).

2

(3)  UL L 212, 21.7.1982, str. 48. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2772/2000 (UL L 321, 19.12.2000, str. 35).

3

(4)  UL L 221, 18.8.1984, str. 28. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 3661/92 (UL L 370, 19.12.1992, str. 16).

4

(5)  UL L 336, 29.12.1979, str. 44. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 3434/87 (UL L 327, 18.11.1987, str. 7).

5

(6)  UL L 274, 26.10.1996, str. 18. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2333/96 (UL L 317, 6.12.1996, str. 13).

6

(7)  UL L 366, 24.12.1987, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 118/2003 (UL L 20, 24.1.2003, str. 3).

7

(8)  UL L 62, 7.3.1980, str. 5. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 444/2003 (UL L 67, 12.3.2003, str. 3).

8

(9)  UL 121, 29.7.1964, str. 2012/64. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 95/23/ES (UL L 243, 11.10.1995, str. 7).

9

(10)  UL L 368, 31.12.1994, str. 10. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 806/2003 (UL L 122, 16.5.2003, str. 1).

10

(11)  UL L 26, 31.1.1977, str. 85. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 807/2003 (UL L 122, 16.5.2003, str. 36).

11

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 7. decembra 2004 o določitvi izvoznih nadomestil v sektorju govejega in telečjega mesa

| Oznaka proizvodov | Namembni kraj | Merska enota | Višina nadomestil (7) |
| --- | --- | --- | --- |
| 0102 10 10 9140 | B00 | EUR/100 kg žive teže | 53,00 |
| 0102 10 30 9140 | B00 | EUR/100 kg žive teže | 53,00 |
| 0102 90 71 9000 | B11 | EUR/100 kg žive teže | 41,00 |
| 0201 10 00 9110 (1) | B02 | EUR/100 kg neto teže | 71,50 |
| B03 | EUR/100 kg neto teže | 43,00 |
| 039 | EUR/100 kg neto teže | 23,50 |
| 0201 10 00 9120 | B02 | EUR/100 kg neto težet | 33,50 |
| B03 | EUR/100 kg neto teže | 10,00 |
| 039 | EUR/100 kg neto teže | 11,50 |
| 0201 10 00 9130 (1) | B02 | EUR/100 kg neto teže | 97,00 |
| B03 | EUR/100 kg neto teže | 56,50 |
| 039 | EUR/100 kg neto teže | 33,50 |
| 0201 10 00 9140 | B02 | EUR/100 kg neto teže | 46,00 |
| B03 | EUR/100 kg neto teže | 14,00 |
| 039 | EUR/100 kg neto teže | 16,00 |
| 0201 20 20 9110 (1) | B02 | EUR/100 kg neto teže | 97,00 |
| B03 | EUR/100 kg neto teže | 56,50 |
| 039 | EUR/100 kg neto teže | 33,50 |
| 0201 20 20 9120 | B02 | EUR/100 kg neto teže | 46,00 |
| B03 | EUR/100 kg neto teže | 14,00 |
| 039 | EUR/100 kg neto teže | 16,00 |
| 0201 20 30 9110 (1) | B02 | EUR/100 kg neto teže | 71,50 |
| B03 | EUR/100 kg neto teže | 43,00 |
| 039 | EUR/100 kg neto teže | 23,50 |
| 0201 20 30 9120 | B02 | EUR/100 kg neto teže | 33,50 |
| B03 | EUR/100 kg neto teže | 10,00 |
| 039 | EUR/100 kg neto teže | 11,50 |
| 0201 20 50 9110 (1) | B02 | EUR/100 kg neto teže | 123,00 |
| B03 | EUR/100 kg neto teže | 71,50 |
| 039 | EUR/100 kg neto teže | 41,00 |
| 0201 20 50 9120 | B02 | EUR/100 kg neto teže | 58,50 |
| B03 | EUR/100 kg neto teže | 17,50 |
| 039 | EUR/100 kg neto teže | 19,50 |
| 0201 20 50 9130 (1) | B02 | EUR/100 kg neto teže | 71,50 |
| B03 | EUR/100 kg neto teže | 43,00 |
| 039 | EUR/100 kg neto teže | 23,50 |
| 0201 20 50 9140 | B02 | EUR/100 kg neto teže | 33,50 |
| B03 | EUR/100 kg neto teže | 10,00 |
| 039 | EUR/100 kg neto teže | 11,50 |
| 0201 20 90 9700 | B02 | EUR/100 kg neto teže | 33,50 |
| B03 | EUR/100 kg neto teže | 10,00 |
| 039 | EUR/100 kg neto teže | 11,50 |
| 0201 30 00 9050 | 400 (3) | EUR/100 kg neto teže | 23,50 |
| 404 (4) | EUR/100 kg neto teže | 23,50 |
| 0201 30 00 9060 (6) | B02 | EUR/100 kg neto teže | 46,00 |
| B03 | EUR/100 kg neto teže | 13,00 |
| 039 | EUR/100 kg neto teže | 15,00 |
| 809, 822 | EUR/100 kg neto teže | 37,00 |
| 0201 30 00 9100 (2)
   (6) | B08, B09 | EUR/100 kg neto teže | 172,00 |
| B03 | EUR/100 kg neto teže | 102,00 |
| 039 | EUR/100 kg neto teže | 60,00 |
| 809, 822 | EUR/100 kg neto teže | 152,50 |
| 220 | EUR/100 kg neto teže | 205,00 |
| 0201 30 00 9120 (2)
   (6) | B08 | EUR/100 kg neto teže | 94,50 |
| B09 | EUR/100 kg neto teže | 88,00 |
| B03 | EUR/100 kg neto teže | 56,50 |
| 039 | EUR/100 kg neto teže | 33,00 |
| 809, 822 | EUR/100 kg neto teže | 83,50 |
| 220 | EUR/100 kg neto teže | 123,00 |
| 0202 10 00 9100 | B02 | EUR/100 kg neto teže | 33,50 |
| B03 | EUR/100 kg neto teže | 10,00 |
| 039 | EUR/100 kg neto teže | 11,50 |
| 0202 10 00 9900 | B02 | EUR/100 kg neto teže | 46,00 |
| B03 | EUR/100 kg neto teže | 14,00 |
| 039 | EUR/100 kg neto teže | 16,00 |
| 0202 20 10 9000 | B02 | EUR/100 kg neto teže | 46,00 |
| B03 | EUR/100 kg neto teže | 14,00 |
| 039 | EUR/100 kg neto teže | 16,00 |
| 0202 20 30 9000 | B02 | EUR/100 kg neto teže | 33,50 |
| B03 | EUR/100 kg neto teže | 10,00 |
| 039 | EUR/100 kg neto teže | 11,50 |
| 0202 20 50 9100 | B02 | EUR/100 kg neto teže | 58,50 |
| B03 | EUR/100 kg neto teže | 17,50 |
| 039 | EUR/100 kg neto teže | 19,50 |
| 0202 20 50 9900 | B02 | EUR/100 kg neto teže | 33,50 |
| B03 | EUR/100 kg neto teže | 10,00 |
| 039 | EUR/100 kg neto teže | 11,50 |
| 0202 20 90 9100 | B02 | EUR/100 kg neto teže | 33,50 |
| B03 | EUR/100 kg neto teže | 10,00 |
| 039 | EUR/100 kg neto teže | 11,50 |
| 0202 30 90 9100 | 400 (3) | EUR/100 kg neto teže | 23,50 |
| 404 (4) | EUR/100 kg neto teže | 23,50 |
| 0202 30 90 9200 (6) | B02 | EUR/100 kg neto teže | 46,00 |
| B03 | EUR/100 kg neto teže | 13,00 |
| 039 | EUR/100 kg neto teže | 15,00 |
| 809, 822 | EUR/100 kg neto teže | 37,00 |
| 0206 10 95 9000 | B02 | EUR/100 kg neto teže | 46,00 |
| B03 | EUR/100 kg neto teže | 13,00 |
| 039 | EUR/100 kg neto teže | 15,00 |
| 809, 822 | EUR/100 kg neto teže | 37,00 |
| 0206 29 91 9000 | B02 | EUR/100 kg neto teže | 46,00 |
| B03 | EUR/100 kg neto teže | 13,00 |
| 039 | EUR/100 kg neto teže | 15,00 |
| 809, 822 | EUR/100 kg neto teže | 37,00 |
| 0210 20 90 9100 | 039 | EUR/100 kg neto teže | 23,00 |
| 1602 50 10 9170 (8) | B02 | EUR/100 kg neto teže | 22,50 |
| B03 | EUR/100 kg neto teže | 15,00 |
| 039 | EUR/100 kg neto teže | 17,50 |
| 1602 50 31 9125 (5) | B00 | EUR/100 kg neto teže | 88,50 |
| 1602 50 31 9325 (5) | B00 | EUR/100 kg neto teže | 79,00 |
| 1602 50 39 9125 (5) | B00 | EUR/100 kg neto teže | 88,50 |
| 1602 50 39 9325 (5) | B00 | EUR/100 kg neto teže | 79,00 |
| 1602 50 39 9425 (5) | B00 | EUR/100 kg neto teže | 30,00 |
| 1602 50 39 9525 (5) | B00 | EUR/100 kg neto teže | 30,00 |
| 1602 50 80 9535 (8) | B00 | EUR/100 kg neto teže | 17,50 |

Oznaka proizvodov

Namembni kraj

Merska enota

Višina nadomestil (7)

0102 10 10 9140

B00

EUR/100 kg žive teže

53,00

0102 10 30 9140

B00

EUR/100 kg žive teže

53,00

0102 90 71 9000

B11

EUR/100 kg žive teže

41,00

0201 10 00 9110 (1)

B02

EUR/100 kg neto teže

71,50

B03

EUR/100 kg neto teže

43,00

039

EUR/100 kg neto teže

23,50

0201 10 00 9120

B02

EUR/100 kg neto težet

33,50

B03

EUR/100 kg neto teže

10,00

039

EUR/100 kg neto teže

11,50

0201 10 00 9130 (1)

B02

EUR/100 kg neto teže

97,00

B03

EUR/100 kg neto teže

56,50

039

EUR/100 kg neto teže

33,50

0201 10 00 9140

B02

EUR/100 kg neto teže

46,00

B03

EUR/100 kg neto teže

14,00

039

EUR/100 kg neto teže

16,00

0201 20 20 9110 (1)

B02

EUR/100 kg neto teže

97,00

B03

EUR/100 kg neto teže

56,50

039

EUR/100 kg neto teže

33,50

0201 20 20 9120

B02

EUR/100 kg neto teže

46,00

B03

EUR/100 kg neto teže

14,00

039

EUR/100 kg neto teže

16,00

0201 20 30 9110 (1)

B02

EUR/100 kg neto teže

71,50

B03

EUR/100 kg neto teže

43,00

039

EUR/100 kg neto teže

23,50

0201 20 30 9120

B02

EUR/100 kg neto teže

33,50

B03

EUR/100 kg neto teže

10,00

039

EUR/100 kg neto teže

11,50

0201 20 50 9110 (1)

B02

EUR/100 kg neto teže

123,00

B03

EUR/100 kg neto teže

71,50

039

EUR/100 kg neto teže

41,00

0201 20 50 9120

B02

EUR/100 kg neto teže

58,50

B03

EUR/100 kg neto teže

17,50

039

EUR/100 kg neto teže

19,50

0201 20 50 9130 (1)

B02

EUR/100 kg neto teže

71,50

B03

EUR/100 kg neto teže

43,00

039

EUR/100 kg neto teže

23,50

0201 20 50 9140

B02

EUR/100 kg neto teže

33,50

B03

EUR/100 kg neto teže

10,00

039

EUR/100 kg neto teže

11,50

0201 20 90 9700

B02

EUR/100 kg neto teže

33,50

B03

EUR/100 kg neto teže

10,00

039

EUR/100 kg neto teže

11,50

0201 30 00 9050

400 (3)

EUR/100 kg neto teže

23,50

404 (4)

EUR/100 kg neto teže

23,50

0201 30 00 9060 (6)

B02

EUR/100 kg neto teže

46,00

B03

EUR/100 kg neto teže

13,00

039

EUR/100 kg neto teže

15,00

809, 822

EUR/100 kg neto teže

37,00

0201 30 00 9100 (2)
   (6)

B08, B09

EUR/100 kg neto teže

172,00

B03

EUR/100 kg neto teže

102,00

039

EUR/100 kg neto teže

60,00

809, 822

EUR/100 kg neto teže

152,50

220

EUR/100 kg neto teže

205,00

0201 30 00 9120 (2)
   (6)

B08

EUR/100 kg neto teže

94,50

B09

EUR/100 kg neto teže

88,00

B03

EUR/100 kg neto teže

56,50

039

EUR/100 kg neto teže

33,00

809, 822

EUR/100 kg neto teže

83,50

220

EUR/100 kg neto teže

123,00

0202 10 00 9100

B02

EUR/100 kg neto teže

33,50

B03

EUR/100 kg neto teže

10,00

039

EUR/100 kg neto teže

11,50

0202 10 00 9900

B02

EUR/100 kg neto teže

46,00

B03

EUR/100 kg neto teže

14,00

039

EUR/100 kg neto teže

16,00

0202 20 10 9000

B02

EUR/100 kg neto teže

46,00

B03

EUR/100 kg neto teže

14,00

039

EUR/100 kg neto teže

16,00

0202 20 30 9000

B02

EUR/100 kg neto teže

33,50

B03

EUR/100 kg neto teže

10,00

039

EUR/100 kg neto teže

11,50

0202 20 50 9100

B02

EUR/100 kg neto teže

58,50

B03

EUR/100 kg neto teže

17,50

039

EUR/100 kg neto teže

19,50

0202 20 50 9900

B02

EUR/100 kg neto teže

33,50

B03

EUR/100 kg neto teže

10,00

039

EUR/100 kg neto teže

11,50

0202 20 90 9100

B02

EUR/100 kg neto teže

33,50

B03

EUR/100 kg neto teže

10,00

039

EUR/100 kg neto teže

11,50

0202 30 90 9100

400 (3)

EUR/100 kg neto teže

23,50

404 (4)

EUR/100 kg neto teže

23,50

0202 30 90 9200 (6)

B02

EUR/100 kg neto teže

46,00

B03

EUR/100 kg neto teže

13,00

039

EUR/100 kg neto teže

15,00

809, 822

EUR/100 kg neto teže

37,00

0206 10 95 9000

B02

EUR/100 kg neto teže

46,00

B03

EUR/100 kg neto teže

13,00

039

EUR/100 kg neto teže

15,00

809, 822

EUR/100 kg neto teže

37,00

0206 29 91 9000

B02

EUR/100 kg neto teže

46,00

B03

EUR/100 kg neto teže

13,00

039

EUR/100 kg neto teže

15,00

809, 822

EUR/100 kg neto teže

37,00

0210 20 90 9100

039

EUR/100 kg neto teže

23,00

1602 50 10 9170 (8)

B02

EUR/100 kg neto teže

22,50

B03

EUR/100 kg neto teže

15,00

039

EUR/100 kg neto teže

17,50

1602 50 31 9125 (5)

B00

EUR/100 kg neto teže

88,50

1602 50 31 9325 (5)

B00

EUR/100 kg neto teže

79,00

1602 50 39 9125 (5)

B00

EUR/100 kg neto teže

88,50

1602 50 39 9325 (5)

B00

EUR/100 kg neto teže

79,00

1602 50 39 9425 (5)

B00

EUR/100 kg neto teže

30,00

1602 50 39 9525 (5)

B00

EUR/100 kg neto teže

30,00

1602 50 80 9535 (8)

B00

EUR/100 kg neto teže

17,50

---

(1)  Za vnos v ta pododstavek je treba predložiti potrdilo iz Priloge k spremenjeni Uredbi (EGS) št. 32/82.

(2)  Za dodelitev nadomestila je treba spoštovati pogoje iz spremenjene Uredbe (EGS) št. 1964/82.

(3)  V skladu s pogoji spremenjene Uredbe (EGS) št. 2973/79.

(4)  V skladu s pogoji spremenjene Uredbe (ES) št. 2051/96.

(5)  Za dodelitev nadomestila je treba spoštovati pogoje iz spremenjene Uredbe (EGS) št. 2388/84.

(6)  Vsebnost pustega govejega mesa brez maščob se določi v skladu s postopkom za analizo, ki je določen v Prilogi k Uredbi Komisije (EGS) št. 2429/86 (UL L 210, 1.8.1986, str. 39). Izraz „povprečna vsebnost“ se nanaša na vzorčno količino iz člena 2(1) Uredbe (ES) št. 765/2002 (UL L 117, 4.5.2002, str. 6). Vzorec se vzame iz tistega dela serije, ki predstavlja največje tveganje.

(7)  V skladu s členom 33(10) spremenjene Uredbe (ES) št. 1254/1999 se ne odobrijo nobena nadomestila za izvoz proizvodov, ki se uvažajo iz tretjih držav in ponovno izvažajo v tretje države.

(8)  Nadomestilo se dodeli samo proizvodom, ki so bili izdelani v okviru režima iz člena 4 spremenjene Uredbe Sveta (EGS) št. 565/80.

NB: Oznake proizvodov in oznake namembnih krajev serije „A“ so določene v spremenjeni Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).

Numerične oznake namembnih držav so določene v Uredbi Komisije (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11).

Druge namembne države so določene, kot sledi:

| B00 | : | vsi namembni kraji (tretje države, druga ozemlja, oskrba ladij in namembni kraji, ki se štejejo kot izvoz iz Skupnosti) razen Romunije. |
| --- | --- | --- |
| B02 | : | B08, B09 in namembni kraj 220. |
| B03 | : | Ceuta, Melilla, Islandija, Norveška, Ferski otoki, Andora, Gibraltar, Sveti sedež, Bolgarija, Albanija, Hrvaška, Bosna in Hercegovina, Srbija in Črna gora, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, italijanski občini Livigno in Campione d'Italia, otok Helgoland, Grenlandija, oskrba ladij in oskrba z nafto (namembna kraja, omenjena v členih 36 in 45, in po potrebi v členu 44 spremenjene Uredbe Komisije (ES) št. 800/1999 (UL L 102, 17.4.1999, str. 11). |
| B08 | : | Turčija, Ukrajina, Belorusija, Moldavija, Rusija, Gruzija, Armenija, Azerbajdžan, Kazahstan, Turkmenistan, Uzbekistan, Tadžikistan, Kirgizistan, Maroko, Alžirija, Tunizija, Libija, Libanon, Sirija, Irak, Iran, Izrael, Zahodni breg/Gaza, Jordanija, Saudova Arabija, Kuvajt, Bahrajn, Katar, Združeni arabski emirati, Oman, Jemen, Pakistan, Šrilanka, Mjanmar (Burma), Tajska, Vietnam, Indonezija, Filipini, Kitajska, Severna Koreja, Hongkong. |
| B09 | : | Sudan, Mavretanija, Mali, Burkina Faso, Niger, Čad, Zelenortski otoki, Senegal, Gambija, Gvineja Bissau, Gvineja, Sierra Leone, Liberija, Slonokoščena obala, Gana, Togo, Benin, Nigerija, Kamerun, Srednjeafriška republika, Ekvatorialna Gvineja, Sao Tome in Principe, Gabon, Kongo, Demokratična republika Kongo, Ruanda, Burundi, Otok svete Helene in pridružena območja, Angola, Etiopija, Eritreja, Džibuti, Somalija, Uganda, Tanzanija, Sejšeli in pridružena območja, Britansko ozemlje v Indijskem oceanu, Mozambik, Mauritius, Komori, Mayotte, Zambija, Malavi, Južna Afrika, Lesoto. |
| B11 | : | Libanon in Egipt. |

B00

:

vsi namembni kraji (tretje države, druga ozemlja, oskrba ladij in namembni kraji, ki se štejejo kot izvoz iz Skupnosti) razen Romunije.

B02

:

B08, B09 in namembni kraj 220.

B03

:

Ceuta, Melilla, Islandija, Norveška, Ferski otoki, Andora, Gibraltar, Sveti sedež, Bolgarija, Albanija, Hrvaška, Bosna in Hercegovina, Srbija in Črna gora, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, italijanski občini Livigno in Campione d'Italia, otok Helgoland, Grenlandija, oskrba ladij in oskrba z nafto (namembna kraja, omenjena v členih 36 in 45, in po potrebi v členu 44 spremenjene Uredbe Komisije (ES) št. 800/1999 (UL L 102, 17.4.1999, str. 11).

B08

:

Turčija, Ukrajina, Belorusija, Moldavija, Rusija, Gruzija, Armenija, Azerbajdžan, Kazahstan, Turkmenistan, Uzbekistan, Tadžikistan, Kirgizistan, Maroko, Alžirija, Tunizija, Libija, Libanon, Sirija, Irak, Iran, Izrael, Zahodni breg/Gaza, Jordanija, Saudova Arabija, Kuvajt, Bahrajn, Katar, Združeni arabski emirati, Oman, Jemen, Pakistan, Šrilanka, Mjanmar (Burma), Tajska, Vietnam, Indonezija, Filipini, Kitajska, Severna Koreja, Hongkong.

B09

:

Sudan, Mavretanija, Mali, Burkina Faso, Niger, Čad, Zelenortski otoki, Senegal, Gambija, Gvineja Bissau, Gvineja, Sierra Leone, Liberija, Slonokoščena obala, Gana, Togo, Benin, Nigerija, Kamerun, Srednjeafriška republika, Ekvatorialna Gvineja, Sao Tome in Principe, Gabon, Kongo, Demokratična republika Kongo, Ruanda, Burundi, Otok svete Helene in pridružena območja, Angola, Etiopija, Eritreja, Džibuti, Somalija, Uganda, Tanzanija, Sejšeli in pridružena območja, Britansko ozemlje v Indijskem oceanu, Mozambik, Mauritius, Komori, Mayotte, Zambija, Malavi, Južna Afrika, Lesoto.

B11

:

Libanon in Egipt.

---

Sodišče

| 8.12.2004 | SL | Uradni list Evropske unije | L 361/15 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2004

SL

Uradni list Evropske unije

L 361/15

---

PRAKTIČNA NAVODILA

v zvezi z neposrednimi tožbami in pritožbami

SODIŠČE EVROPSKIH SKUPNOSTI –

na podlagi člena 125a svojega poslovnika,

ob upoštevanju, da:

| (1) | V interesu učinkovitega poteka postopkov z neposrednimi tožbami in pritožbami je treba izdelati praktična navodila za zastopnike in odvetnike, ki zastopajo stranke pred Sodiščem, glede vlaganja in sestave vlog, priprav na obravnave in njihovega poteka. |
| --- | --- |

(1)

V interesu učinkovitega poteka postopkov z neposrednimi tožbami in pritožbami je treba izdelati praktična navodila za zastopnike in odvetnike, ki zastopajo stranke pred Sodiščem, glede vlaganja in sestave vlog, priprav na obravnave in njihovega poteka.

| (2) | Ta navodila povzemajo, pojasnjujejo in dopolnjujejo nekatere določbe poslovnika in naj bi omogočila zastopnikom in odvetnikom, ki zastopajo stranke, da upoštevajo omejitve, s katerimi se sooča Sodišče, zlasti glede elektronskega upravljanja z dokumenti in potrebami prevajanja in tolmačenja. |
| --- | --- |

(2)

Ta navodila povzemajo, pojasnjujejo in dopolnjujejo nekatere določbe poslovnika in naj bi omogočila zastopnikom in odvetnikom, ki zastopajo stranke, da upoštevajo omejitve, s katerimi se sooča Sodišče, zlasti glede elektronskega upravljanja z dokumenti in potrebami prevajanja in tolmačenja.

| (3) | Na podlagi poslovnika in navodil sodnemu tajniku je sodni tajnik odgovoren za sprejem vlog, skrbi za njihovo skladnost z določbami poslovnika in pomaga Sodišču in senatom zlasti pri organizaciji obravnav. Pri opravljanju teh nalog sodni tajnik zagotavlja, da zastopniki in odvetniki spoštujejo ta navodila, in od njih lahko zahteva, če je to potrebno, dopolnitev vlog, ki niso v skladu s temi navodili, oziroma pozove zadevnega zastopnika ali odvetnika, da ravna v skladu z njimi. |
| --- | --- |

(3)

Na podlagi poslovnika in navodil sodnemu tajniku je sodni tajnik odgovoren za sprejem vlog, skrbi za njihovo skladnost z določbami poslovnika in pomaga Sodišču in senatom zlasti pri organizaciji obravnav. Pri opravljanju teh nalog sodni tajnik zagotavlja, da zastopniki in odvetniki spoštujejo ta navodila, in od njih lahko zahteva, če je to potrebno, dopolnitev vlog, ki niso v skladu s temi navodili, oziroma pozove zadevnega zastopnika ali odvetnika, da ravna v skladu z njimi.

| (4) | Predstavniki zastopnikov držav članic in institucij v postopkih pred Sodiščem in Svetoma odvetniških zbornic Evropske unije (CCBE) so podali svoja stališča v okviru priprave teh praktičnih navodil – |
| --- | --- |

(4)

Predstavniki zastopnikov držav članic in institucij v postopkih pred Sodiščem in Svetoma odvetniških zbornic Evropske unije (CCBE) so podali svoja stališča v okviru priprave teh praktičnih navodil –

SPREJEMA NASLEDNJA PRAKTIČNA NAVODILA:

UPORABA TEHNIČNIH SREDSTEV SPOROČANJA

| 1. | Prepis podpisanega izvirnika vloge se v sodno tajništvo v skladu s členom 37(6) poslovnika lahko pošlje:






  — | po telefaksu (številka telefaksa: (+352) 43 37 66) |
| --- | --- | --- |

1.

Prepis podpisanega izvirnika vloge se v sodno tajništvo v skladu s členom 37(6) poslovnika lahko pošlje:

—

po telefaksu (številka telefaksa: (+352) 43 37 66)

| — | kot priponka elektronskemu pismu (naslov e-pošta: ecj.registry@curia.eu.int). |
| --- | --- |

—

kot priponka elektronskemu pismu (naslov e-pošta: ecj.registry@curia.eu.int).

| 2. | V primeru pošiljanja po elektronski pošti se sprejme samo ena optično preslikana kopija podpisanega izvirnika. Datoteka, ki je samo v elektronski obliki ali ki vsebuje elektronski podpis ali faksimile računalniškega podpisa, ne izpolnjuje pogojev iz člena 37(6) poslovnika.
  Zaželeno je, da so dokumenti preslikani z resolucijo 300 DPI in da so, kolikor je to mogoče, v formatu PDF (slika in tekst), v programu Acrobat ali Readiris 7 Pro. |
| --- | --- |

2.

V primeru pošiljanja po elektronski pošti se sprejme samo ena optično preslikana kopija podpisanega izvirnika. Datoteka, ki je samo v elektronski obliki ali ki vsebuje elektronski podpis ali faksimile računalniškega podpisa, ne izpolnjuje pogojev iz člena 37(6) poslovnika.

Zaželeno je, da so dokumenti preslikani z resolucijo 300 DPI in da so, kolikor je to mogoče, v formatu PDF (slika in tekst), v programu Acrobat ali Readiris 7 Pro.

| 3. | Vloga, vložena po telefaksu ali elektronski pošti, šteje za pravočasno, če sodno tajništvo prejme podpisani izvirnik tako vložene vloge najkasneje v roku desetih dni, kot to določa člen 37(6) poslovnika. Podpisani izvirnik je treba poslati brez odlašanja, nemudoma po tem, ko je bil poslan prepis, ne da bi bili vanj vneseni kakršnikoli popravki ali spremembe. V primeru razhajanj med podpisanim izvirnikom in predhodno vloženim prepisom se bo upošteval dan vložitve podpisanega izvirnika. |
| --- | --- |

3.

Vloga, vložena po telefaksu ali elektronski pošti, šteje za pravočasno, če sodno tajništvo prejme podpisani izvirnik tako vložene vloge najkasneje v roku desetih dni, kot to določa člen 37(6) poslovnika. Podpisani izvirnik je treba poslati brez odlašanja, nemudoma po tem, ko je bil poslan prepis, ne da bi bili vanj vneseni kakršnikoli popravki ali spremembe. V primeru razhajanj med podpisanim izvirnikom in predhodno vloženim prepisom se bo upošteval dan vložitve podpisanega izvirnika.

| 4. | Izjava stranke, v kateri soglaša, da v skladu s členom 38(2) poslovnika sprejema vročitve preko telefaksa ali z drugim tehničnim sredstvom sporočanja, mora vsebovati navedbo številke telefaksa in/ali elektronski naslov, na katerega sodni tajnik lahko naslovi vročitve. Računalnik naslovnika mora imeti ustrezno programsko opremo (na primer Acrobat ali Readiris 7 Pro) zato, da je mogoče odpreti vročitve, ki jih sodni tajnik pošilja v formatu PDF. |
| --- | --- |

4.

Izjava stranke, v kateri soglaša, da v skladu s členom 38(2) poslovnika sprejema vročitve preko telefaksa ali z drugim tehničnim sredstvom sporočanja, mora vsebovati navedbo številke telefaksa in/ali elektronski naslov, na katerega sodni tajnik lahko naslovi vročitve. Računalnik naslovnika mora imeti ustrezno programsko opremo (na primer Acrobat ali Readiris 7 Pro) zato, da je mogoče odpreti vročitve, ki jih sodni tajnik pošilja v formatu PDF.

PREDSTAVITEV VLOG

| 5. | Vloge in druge listine (1), ki jih stranke vlagajo, morajo biti predstavljene v taki obliki, da omogočajo elektronsko obdelavo dokumentov na Sodišču, zlasti možnost preslikave in prepoznave znakov.
  Zato, da je mogoča uporaba teh tehnik, je treba spoštovati naslednje zahteve:






  1. | Papir mora bit bel, brez črt, format A4. Besedilo mora biti samo na eni strani papirja („enostransko“, in ne „obojestransko“). |
| --- | --- | --- |

5.

Vloge in druge listine (1), ki jih stranke vlagajo, morajo biti predstavljene v taki obliki, da omogočajo elektronsko obdelavo dokumentov na Sodišču, zlasti možnost preslikave in prepoznave znakov.

Zato, da je mogoča uporaba teh tehnik, je treba spoštovati naslednje zahteve:

1.

Papir mora bit bel, brez črt, format A4. Besedilo mora biti samo na eni strani papirja („enostransko“, in ne „obojestransko“).

| 2. | Strani vloge in, po potrebi, prilog, morajo biti spete tako, da jih je mogoče preprosto razpeti (listine ne smejo biti trajno vezane ali na kakšen drug način trajno zlepljene ali spete itd.). |
| --- | --- |

2.

Strani vloge in, po potrebi, prilog, morajo biti spete tako, da jih je mogoče preprosto razpeti (listine ne smejo biti trajno vezane ali na kakšen drug način trajno zlepljene ali spete itd.).

| 3. | Besedilo mora biti napisano v stilu pisave, ki se običajno uporablja (kot na primer: Times New Roman, Courrier ali Arial) in velikosti najmanj 12 točk v besedilu in 10 točk za opombe pod črto, z 1,5 cm medvrstičnim razmikom, z zgornjim, spodnjim, levim in desnim robom najmanj 2,5 cm. |
| --- | --- |

3.

Besedilo mora biti napisano v stilu pisave, ki se običajno uporablja (kot na primer: Times New Roman, Courrier ali Arial) in velikosti najmanj 12 točk v besedilu in 10 točk za opombe pod črto, z 1,5 cm medvrstičnim razmikom, z zgornjim, spodnjim, levim in desnim robom najmanj 2,5 cm.

| 4. | Strani vlog morajo biti oštevilčene zgoraj desno, z naraščajočimi zaporednim številkami. Oštevilčenje se neprekinjeno nanaša tudi na vse druge strani prilog, priloženih vlogi, tako da se je mogoče s preštetjem strani prepričati, da so bile preslikane vse strani. |
| --- | --- |

4.

Strani vlog morajo biti oštevilčene zgoraj desno, z naraščajočimi zaporednim številkami. Oštevilčenje se neprekinjeno nanaša tudi na vse druge strani prilog, priloženih vlogi, tako da se je mogoče s preštetjem strani prepričati, da so bile preslikane vse strani.

| 6. | Na prvi strani vloge je treba navesti naslednje podatke:






  1. | naslov vloge (tožba, pritožba, odgovor na tožbo, duplika, replika, predlog za intervencijo, pisna vloga intervenienta, stališča glede pisne vloge intervenienta, ugovor nedopustnosti itd.);
  če je v odgovoru na tožbo predlagano, da se odločba Sodišča prve stopnje delno ali v celoti razveljavi, na podlagi pritožbenega razloga, ki ga pritožba ne vsebuje, je treba v naslovu vloge opredeliti, da gre za odgovor na tožbo s stransko pritožbo; |
| --- | --- | --- |

6.

Na prvi strani vloge je treba navesti naslednje podatke:

1.

naslov vloge (tožba, pritožba, odgovor na tožbo, duplika, replika, predlog za intervencijo, pisna vloga intervenienta, stališča glede pisne vloge intervenienta, ugovor nedopustnosti itd.);

če je v odgovoru na tožbo predlagano, da se odločba Sodišča prve stopnje delno ali v celoti razveljavi, na podlagi pritožbenega razloga, ki ga pritožba ne vsebuje, je treba v naslovu vloge opredeliti, da gre za odgovor na tožbo s stransko pritožbo;

| 2. | opravilno številko zadeve (C.../...), če jo je sodni tajnik že sporočil; |
| --- | --- |

2.

opravilno številko zadeve (C.../...), če jo je sodni tajnik že sporočil;

| 3. | tožečo stranko in tožene stranke, pri pritožbah: navedbo izpodbijane odločbe in strank pred Sodiščem prve stopnje; |
| --- | --- |

3.

tožečo stranko in tožene stranke, pri pritožbah: navedbo izpodbijane odločbe in strank pred Sodiščem prve stopnje;

| 4. | navedbo stranke, v imenu katere je vloga vložena. |
| --- | --- |

4.

navedbo stranke, v imenu katere je vloga vložena.

| 7. | Vsak odstavek v vlogi mora biti oštevilčen. |
| --- | --- |

7.

Vsak odstavek v vlogi mora biti oštevilčen.

| 8. | Podpis zastopnika ali odvetnika zadevne stranke na vlogi se mora nahajati na koncu vloge. |
| --- | --- |

8.

Podpis zastopnika ali odvetnika zadevne stranke na vlogi se mora nahajati na koncu vloge.

STRUKTURA IN VSEBINA GLAVNIH VLOG

A.   Neposredne tožbe

Tožba

| 9. | Tožba mora imeti vsebino, določeno v členu 38(1) in (2) poslovnika. |
| --- | --- |

9.

Tožba mora imeti vsebino, določeno v členu 38(1) in (2) poslovnika.

| 10. | Na začetku vsake tožbe je treba navesti:






  1. | ime in naslov tožeče stranke; |
| --- | --- | --- |

10.

Na začetku vsake tožbe je treba navesti:

1.

ime in naslov tožeče stranke;

| 2. | ime in naziv zastopnika ali odvetnika tožeče stranke; |
| --- | --- |

2.

ime in naziv zastopnika ali odvetnika tožeče stranke;

| 3. | navedbo stranke ali strank zoper katero/katere je tožba vložena; |
| --- | --- |

3.

navedbo stranke ali strank zoper katero/katere je tožba vložena;

| 4. | izjave iz člena 38(2) (izbira naslova za vročanje v Luksemburgu in/ali soglašanje s sprejemom vročitev preko telefaksa oziroma z drugim tehničnim sredstvom sporočanja). |
| --- | --- |

4.

izjave iz člena 38(2) (izbira naslova za vročanje v Luksemburgu in/ali soglašanje s sprejemom vročitev preko telefaksa oziroma z drugim tehničnim sredstvom sporočanja).

| 11. | Ničnostni tožbi je treba priložiti prepis izpodbijanega akta in ga kot takega označiti. |
| --- | --- |

11.

Ničnostni tožbi je treba priložiti prepis izpodbijanega akta in ga kot takega označiti.

| 12. | Priporočeno je, da se tožbi priloži povzetek tožbenih razlogov in bistvenih navedb, ki bo sodnemu tajniku olajšal pripravo obvestila za Uradni list na podlagi člena 16(6) poslovnika. Povzetek ne sme biti daljši od dveh strani. |
| --- | --- |

12.

Priporočeno je, da se tožbi priloži povzetek tožbenih razlogov in bistvenih navedb, ki bo sodnemu tajniku olajšal pripravo obvestila za Uradni list na podlagi člena 16(6) poslovnika. Povzetek ne sme biti daljši od dveh strani.

| 13. | Na začetku ali koncu tožbe je treba natančno opredeliti zahtevke tožeče stranke. |
| --- | --- |

13.

Na začetku ali koncu tožbe je treba natančno opredeliti zahtevke tožeče stranke.

| 14. | Po uvodu mora tožba vsebovati kratek povzetek dejstev spora. |
| --- | --- |

14.

Po uvodu mora tožba vsebovati kratek povzetek dejstev spora.

| 15. | Pravne navedbe je treba strukturirati glede na navedene tožbene razloge. Priporočeno je, da se po navedbi dejstev strnjeno in shematično povzame navedene tožbene razloge. |
| --- | --- |

15.

Pravne navedbe je treba strukturirati glede na navedene tožbene razloge. Priporočeno je, da se po navedbi dejstev strnjeno in shematično povzame navedene tožbene razloge.

Odgovor na tožbo

| 16. | Odgovor na tožbo mora imeti vsebino, določeno v členu 40(1) poslovnika. |
| --- | --- |

16.

Odgovor na tožbo mora imeti vsebino, določeno v členu 40(1) poslovnika.

| 17. | Na začetku vsakega odgovora na tožbo je treba navesti:






  1. | ime in naslov tožene stranke; |
| --- | --- | --- |

17.

Na začetku vsakega odgovora na tožbo je treba navesti:

1.

ime in naslov tožene stranke;

| 2. | ime in naziv zastopnika ali odvetnika tožene stranke; |
| --- | --- |

2.

ime in naziv zastopnika ali odvetnika tožene stranke;

| 3. | izjave iz člena 38(2) (izbira naslova za vročanje v Luksemburgu in/ali soglašanje s sprejemom vročitev preko telefaksa oziroma z drugim tehničnim sredstvom sporočanja). |
| --- | --- |

3.

izjave iz člena 38(2) (izbira naslova za vročanje v Luksemburgu in/ali soglašanje s sprejemom vročitev preko telefaksa oziroma z drugim tehničnim sredstvom sporočanja).

| 18. | Na začetku ali koncu tožbe je treba natančno opredeliti predloge tožene stranke. |
| --- | --- |

18.

Na začetku ali koncu tožbe je treba natančno opredeliti predloge tožene stranke.

| 19. | Navedbe je treba, v mejah mogočega, strukturirati glede na razloge, navedene v tožbi. |
| --- | --- |

19.

Navedbe je treba, v mejah mogočega, strukturirati glede na razloge, navedene v tožbi.

| 20. | Dejanskega ali pravnega okvira v odgovoru na tožbo ni potrebno ponavljati, razen kolikor se navedbam v tožbi nasprotuje oziroma so potrebna dodatna pojasnila. Vsako nasprotovanje dejstvom, ki jih zatrjuje nasprotna stranka, mora biti izrecno, pri tem je treba zadevno dejstvo natančno opredeliti. |
| --- | --- |

20.

Dejanskega ali pravnega okvira v odgovoru na tožbo ni potrebno ponavljati, razen kolikor se navedbam v tožbi nasprotuje oziroma so potrebna dodatna pojasnila. Vsako nasprotovanje dejstvom, ki jih zatrjuje nasprotna stranka, mora biti izrecno, pri tem je treba zadevno dejstvo natančno opredeliti.

Replika in duplika

| 21. | V repliki in dupliki ni potrebno ponavljati dejanskega ali pravnega okvirja, razen kolikor se navedbam v predhodnih vlogah nasprotuje ali če so izjemoma potrebna dodatna pojasnila. Vsako nasprotovanje mora biti izrecno, pri tem je treba natančno opredeliti zadevne dejanske ali pravne elemente. |
| --- | --- |

21.

V repliki in dupliki ni potrebno ponavljati dejanskega ali pravnega okvirja, razen kolikor se navedbam v predhodnih vlogah nasprotuje ali če so izjemoma potrebna dodatna pojasnila. Vsako nasprotovanje mora biti izrecno, pri tem je treba natančno opredeliti zadevne dejanske ali pravne elemente.

Pisna vloga intervenienta

| 22. | V intervencijski vlogi je treba podati navedbe, ki se razlikujejo od navedb, ki jih je glavna stranka, kateri se pridružuje, že navedla. Zadostuje že samo sklicevanje na te druge navedbe.
  Dejanskega ali pravnega okvira v intervencijski vlogi ni potrebno ponavljati, razen kolikor se navedbam v vlogah glavnih strank nasprotuje oziroma so potrebna dodatna pojasnila. Vsako nasprotovanje mora biti izrecno, pri tem je treba natančno opredeliti zadevne dejanske ali pravne elemente. |
| --- | --- |

22.

V intervencijski vlogi je treba podati navedbe, ki se razlikujejo od navedb, ki jih je glavna stranka, kateri se pridružuje, že navedla. Zadostuje že samo sklicevanje na te druge navedbe.

Dejanskega ali pravnega okvira v intervencijski vlogi ni potrebno ponavljati, razen kolikor se navedbam v vlogah glavnih strank nasprotuje oziroma so potrebna dodatna pojasnila. Vsako nasprotovanje mora biti izrecno, pri tem je treba natančno opredeliti zadevne dejanske ali pravne elemente.

B.   Pritožba

Pritožbena vloga

| 23. | Pritožbena vloga mora imeti vsebino, določeno v členu 112(1) poslovnika. |
| --- | --- |

23.

Pritožbena vloga mora imeti vsebino, določeno v členu 112(1) poslovnika.

| 24. | Na začetku vsake pritožbene vloge je treba navesti:






  1. | ime in naslov stranke, ki vlaga pritožbo; |
| --- | --- | --- |

24.

Na začetku vsake pritožbene vloge je treba navesti:

1.

ime in naslov stranke, ki vlaga pritožbo;

| 2. | ime in naziv zastopnika ali odvetnika stranke, ki vlaga pritožbo; |
| --- | --- |

2.

ime in naziv zastopnika ali odvetnika stranke, ki vlaga pritožbo;

| 3. | navedbo odločbe Sodišča prve stopnje, ki je predmet pritožbe (vrsta, sestava senata, datum in opravilna številka) ter strank v postopku pred Sodiščem prve stopnje; |
| --- | --- |

3.

navedbo odločbe Sodišča prve stopnje, ki je predmet pritožbe (vrsta, sestava senata, datum in opravilna številka) ter strank v postopku pred Sodiščem prve stopnje;

| 4. | navedbo datuma, ko je Sodišče prve stopnje odločbo vročilo stranki, ki vlaga pritožbo; |
| --- | --- |

4.

navedbo datuma, ko je Sodišče prve stopnje odločbo vročilo stranki, ki vlaga pritožbo;

| 5. | izjave glede izbire naslova za vročanje v Luksemburgu in/ali soglašanje s sprejemom vročitev preko telefaksa oziroma z drugim tehničnim sredstvom sporočanja. |
| --- | --- |

5.

izjave glede izbire naslova za vročanje v Luksemburgu in/ali soglašanje s sprejemom vročitev preko telefaksa oziroma z drugim tehničnim sredstvom sporočanja.

| 25. | Prepis odločbe Sodišča prve stopnje, ki je predmet pritožbe, je treba priložiti vlogi. |
| --- | --- |

25.

Prepis odločbe Sodišča prve stopnje, ki je predmet pritožbe, je treba priložiti vlogi.

| 26. | Priporočeno je, da se pritožbeni vlogi priloži povzetek pritožbenih razlogov in bistvenih navedb, ki bo sodnemu tajniku olajšal pripravo obvestila za Uradni list na podlagi člena 16(6) poslovnika. Povzetek ne sme biti daljši od dveh strani. |
| --- | --- |

26.

Priporočeno je, da se pritožbeni vlogi priloži povzetek pritožbenih razlogov in bistvenih navedb, ki bo sodnemu tajniku olajšal pripravo obvestila za Uradni list na podlagi člena 16(6) poslovnika. Povzetek ne sme biti daljši od dveh strani.

| 27. | Na začetku ali koncu vloge je treba natančno opredeliti zahtevke stranke, ki vlaga pritožbo (člen 113(1) poslovnika). |
| --- | --- |

27.

Na začetku ali koncu vloge je treba natančno opredeliti zahtevke stranke, ki vlaga pritožbo (člen 113(1) poslovnika).

| 28. | Običajno ni potrebno opisovati predhodnega postopka ali predmeta spora; zadostuje sklicevanje na odločbo Sodišča prve stopnje. |
| --- | --- |

28.

Običajno ni potrebno opisovati predhodnega postopka ali predmeta spora; zadostuje sklicevanje na odločbo Sodišča prve stopnje.

| 29. | Pravne navedbe je treba strukturirati glede na razloge, s katerimi stranka utemeljuje pritožbo, zlasti glede zatrjevane napačne uporabe prava. Priporočeno je, da se ti razlogi na začetku vloge strnjeno in shematično povzamejo. |
| --- | --- |

29.

Pravne navedbe je treba strukturirati glede na razloge, s katerimi stranka utemeljuje pritožbo, zlasti glede zatrjevane napačne uporabe prava. Priporočeno je, da se ti razlogi na začetku vloge strnjeno in shematično povzamejo.

Odgovor na pritožbo

| 30. | Odgovor na pritožbo mora imeti vsebino, določeno v členu 115(2) poslovnika. |
| --- | --- |

30.

Odgovor na pritožbo mora imeti vsebino, določeno v členu 115(2) poslovnika.

| 31. | Na začetku vsakega odgovora na pritožbo je treba navesti:






  1. | ime in naslov stranke, ki ga vlaga; |
| --- | --- | --- |

31.

Na začetku vsakega odgovora na pritožbo je treba navesti:

1.

ime in naslov stranke, ki ga vlaga;

| 2. | ime in naziv zastopnika ali odvetnika, ki jo zastopa; |
| --- | --- |

2.

ime in naziv zastopnika ali odvetnika, ki jo zastopa;

| 3. | navedbo datuma, ko je bila stranki vročena pritožba; |
| --- | --- |

3.

navedbo datuma, ko je bila stranki vročena pritožba;

| 4. | izjave glede izbire naslova za vročanje v Luksemburgu in/ali soglašanje s sprejemom vročitev preko telefaksa oziroma z drugim tehničnim sredstvom sporočanja. |
| --- | --- |

4.

izjave glede izbire naslova za vročanje v Luksemburgu in/ali soglašanje s sprejemom vročitev preko telefaksa oziroma z drugim tehničnim sredstvom sporočanja.

| 32. | Na začetku ali koncu odgovora je treba natančno opredeliti predloge stranke, ki vlaga odgovor. |
| --- | --- |

32.

Na začetku ali koncu odgovora je treba natančno opredeliti predloge stranke, ki vlaga odgovor.

| 33. | Če stranka v odgovoru na pritožbo predlaga delno ali celotno razveljavitev odločbe Sodišča prve stopnje na podlagi pritožbenega razloga, ki v pritožbi ni naveden, je potrebno to navesti v naslovu vloge („odgovor na pritožbo s stransko pritožbo“). |
| --- | --- |

33.

Če stranka v odgovoru na pritožbo predlaga delno ali celotno razveljavitev odločbe Sodišča prve stopnje na podlagi pritožbenega razloga, ki v pritožbi ni naveden, je potrebno to navesti v naslovu vloge („odgovor na pritožbo s stransko pritožbo“).

| 34. | Pravne navedbe je treba, v mejah mogočega, strukturirati glede na razloge, ki jih navaja stranka, ki je vložila pritožbo in/ali, če je to potrebno, razlogov navedenih v stranski pritožbi. |
| --- | --- |

34.

Pravne navedbe je treba, v mejah mogočega, strukturirati glede na razloge, ki jih navaja stranka, ki je vložila pritožbo in/ali, če je to potrebno, razlogov navedenih v stranski pritožbi.

| 35. | Glede na to, da je dejanski in pravni okvir že bil predmet izpodbijane sodbe, ga v odgovoru na pritožbo ni potrebno ponavljati, razen v izjemnih primerih, kolikor se nasprotuje navedbam v pritožbeni vlogi oziroma so potrebna dodatna pojasnila. Vsako nasprotovanje mora biti izrecno, pri tem je treba natančno opredeliti zadevne dejanske ali pravne elemente. |
| --- | --- |

35.

Glede na to, da je dejanski in pravni okvir že bil predmet izpodbijane sodbe, ga v odgovoru na pritožbo ni potrebno ponavljati, razen v izjemnih primerih, kolikor se nasprotuje navedbam v pritožbeni vlogi oziroma so potrebna dodatna pojasnila. Vsako nasprotovanje mora biti izrecno, pri tem je treba natančno opredeliti zadevne dejanske ali pravne elemente.

Replika in duplika

| 36. | V repliki in dupliki se običajno ne ponavlja več dejanskega in pravnega okvirja. Vsako nasprotovanje mora biti izrecno, pri tem je treba natančno opredeliti zadevne dejanske ali pravne elemente. |
| --- | --- |

36.

V repliki in dupliki se običajno ne ponavlja več dejanskega in pravnega okvirja. Vsako nasprotovanje mora biti izrecno, pri tem je treba natančno opredeliti zadevne dejanske ali pravne elemente.

Pisna vloga intervenienta

| 37. | V intervencijski vlogi je treba podati navedbe, ki se razlikujejo od navedb, ki jih je glavna stranka, kateri se pridružuje, že navedla. Zadostuje že samo sklicevanje na te druge navedbe.
  Dejanskega ali pravnega okvira v intervencijski vlogi ni potrebno ponavljati, razen kolikor so navedbam v vlogah glavnih strank nasprotuje oziroma so potrebna dodatna pojasnila. Vsako nasprotovanje mora biti izrecno, pri tem je treba natančno opredeliti zadevne dejanske ali pravne elemente. |
| --- | --- |

37.

V intervencijski vlogi je treba podati navedbe, ki se razlikujejo od navedb, ki jih je glavna stranka, kateri se pridružuje, že navedla. Zadostuje že samo sklicevanje na te druge navedbe.

Dejanskega ali pravnega okvira v intervencijski vlogi ni potrebno ponavljati, razen kolikor so navedbam v vlogah glavnih strank nasprotuje oziroma so potrebna dodatna pojasnila. Vsako nasprotovanje mora biti izrecno, pri tem je treba natančno opredeliti zadevne dejanske ali pravne elemente.

PREDLOŽITEV PRILOG K VLOGAM

| 38. | Pravne navedbe, predložene v obravnavanje Sodišču, se morajo nahajati v vlogah in ne v prilogah. |
| --- | --- |

38.

Pravne navedbe, predložene v obravnavanje Sodišču, se morajo nahajati v vlogah in ne v prilogah.

| 39. | Samo tiste listine, ki so navedene v besedilu vloge in ki so potrebne za dokazovanje ali pojasnjevanje njene vsebine, se priložijo tej vlogi. |
| --- | --- |

39.

Samo tiste listine, ki so navedene v besedilu vloge in ki so potrebne za dokazovanje ali pojasnjevanje njene vsebine, se priložijo tej vlogi.

| 40. | Listina se sprejme samo, če ji je priložen seznam, v katerem je navedena (člen 37(4) poslovnika). Seznam vsebuje za vsako priloženo listino:






  1. | številko priloge; |
| --- | --- | --- |

40.

Listina se sprejme samo, če ji je priložen seznam, v katerem je navedena (člen 37(4) poslovnika). Seznam vsebuje za vsako priloženo listino:

1.

številko priloge;

| 2. | kratek opis priloge z navedbo njene vsebine (na primer: „dopis“ z navedbo datuma, avtorja, naslovnika in števila strani); |
| --- | --- |

2.

kratek opis priloge z navedbo njene vsebine (na primer: „dopis“ z navedbo datuma, avtorja, naslovnika in števila strani);

| 3. | navedbo strani v vlogi in številko odstavka, v katerem je listina navedena in ki utemeljuje njeno predložitev. |
| --- | --- |

3.

navedbo strani v vlogi in številko odstavka, v katerem je listina navedena in ki utemeljuje njeno predložitev.

| 41. | Če so Sodišču na vpogled kot priloga vloge predložni prepisi sodnih odločb, izvlečki iz pravne teorije ali zakonodajnih aktov, jih je potrebno ločiti od drugih listin v prilogi. |
| --- | --- |

41.

Če so Sodišču na vpogled kot priloga vloge predložni prepisi sodnih odločb, izvlečki iz pravne teorije ali zakonodajnih aktov, jih je potrebno ločiti od drugih listin v prilogi.

| 42. | Pri vsakem sklicevanju na predloženo listino je treba navesti številko priloge, kot je razvidna iz seznama prilog in vloge, kateri je priložena. V okviru postopka s pritožbo, kolikor je bila listina že predložena pred Sodiščem prve stopnje, je treba prav tako navesti oznako, ki se je uporabljala za listino pred Sodiščem prve stopnje. |
| --- | --- |

42.

Pri vsakem sklicevanju na predloženo listino je treba navesti številko priloge, kot je razvidna iz seznama prilog in vloge, kateri je priložena. V okviru postopka s pritožbo, kolikor je bila listina že predložena pred Sodiščem prve stopnje, je treba prav tako navesti oznako, ki se je uporabljala za listino pred Sodiščem prve stopnje.

SESTAVA IN DOLŽINA VLOG

| 43. | V interesu hitrega odvijanja postopka mora avtor vloge upoštevati zlasti naslednje elemente:






  — | vloga je temelj za preučitev spisa, za olajšanje njenega študija, mora biti strukturirana, strnjena in brez ponavljanj, |
| --- | --- | --- |

43.

V interesu hitrega odvijanja postopka mora avtor vloge upoštevati zlasti naslednje elemente:

—

vloga je temelj za preučitev spisa, za olajšanje njenega študija, mora biti strukturirana, strnjena in brez ponavljanj,

| — | vlogo je treba običajno prevesti in zaradi lažjega in natančnejšega prevajanja je priporočljivo uporabljati stavke s preprosto strukturo ter preprostim in natančnim besediščem, |
| --- | --- |

—

vlogo je treba običajno prevesti in zaradi lažjega in natančnejšega prevajanja je priporočljivo uporabljati stavke s preprosto strukturo ter preprostim in natančnim besediščem,

| — | čas, potreben za prevajanje vloge in preučitev spisa je sorazmeren z dolžino predloženih vlog, krajše vloge pomenijo hitrejše obravnavanje zadeve. |
| --- | --- |

—

čas, potreben za prevajanje vloge in preučitev spisa je sorazmeren z dolžino predloženih vlog, krajše vloge pomenijo hitrejše obravnavanje zadeve.

| 44. | Po izkušnjah Sodišče se uporabna vloga lahko omeji, razen v izjemnih primerih, na 10 do 15 strani, odgovor na tožbo, replike in duplike pa so lahko omejene na 5 do 10 strani. |
| --- | --- |

44.

Po izkušnjah Sodišče se uporabna vloga lahko omeji, razen v izjemnih primerih, na 10 do 15 strani, odgovor na tožbo, replike in duplike pa so lahko omejene na 5 do 10 strani.

PREDLOG ZA OBRAVNAVNAJE V HITREM POSTOPKU

| 45. | Stranka, ki z ločeno vlogo, skladno s členom 62a poslovnika, predlaga, da Sodišče zadevo obravnava v hitrem postopku, mora na kratko obrazložiti, v čem je posebna nujnost zadeve. Takšen predlog, razen v izjemnih primerih, ne sme biti daljši od 5 strani. |
| --- | --- |

45.

Stranka, ki z ločeno vlogo, skladno s členom 62a poslovnika, predlaga, da Sodišče zadevo obravnava v hitrem postopku, mora na kratko obrazložiti, v čem je posebna nujnost zadeve. Takšen predlog, razen v izjemnih primerih, ne sme biti daljši od 5 strani.

| 46. | Hitri postopek je predvsem ustni postopek, stranka, ki ga predlaga, mora svojo vlogo omejiti na strnjen povzetek navedenih razlogov. Takšna vloga, razen v izjemnih primerih, ne sme biti daljša od 10 strani. |
| --- | --- |

46.

Hitri postopek je predvsem ustni postopek, stranka, ki ga predlaga, mora svojo vlogo omejiti na strnjen povzetek navedenih razlogov. Takšna vloga, razen v izjemnih primerih, ne sme biti daljša od 10 strani.

PREDLOG ZA ODOBRITEV REPLIKE V POSTOPKU S PRITOŽBO

| 47. | Predsednik na predlog tožeče stranke lahko dovoli vložitev replike, če je le-ta potrebna zato, da tožeča stranka brani svoje stališče oziroma za pripravo odločbe o pritožbi.
  Takšna vloga, razen v izjemnih primerih, ne sme biti daljša od 2 do 3 strani in mora biti omejena na kratek povzetek posebnih razlogov, zaradi katerih je, po mnenju tožeče stranke, replika potrebna. Predlog mora biti sam po sebi razumljiv, ne da bi bilo treba pogledati v pritožbeno vlogo ali odgovor na pritožbo. |
| --- | --- |

47.

Predsednik na predlog tožeče stranke lahko dovoli vložitev replike, če je le-ta potrebna zato, da tožeča stranka brani svoje stališče oziroma za pripravo odločbe o pritožbi.

Takšna vloga, razen v izjemnih primerih, ne sme biti daljša od 2 do 3 strani in mora biti omejena na kratek povzetek posebnih razlogov, zaradi katerih je, po mnenju tožeče stranke, replika potrebna. Predlog mora biti sam po sebi razumljiv, ne da bi bilo treba pogledati v pritožbeno vlogo ali odgovor na pritožbo.

PREDLOGI ZA USTNO OBRAVNAVO

| 48. | Sodišče lahko odloči, da se ustna obravnava ne opravi, če nobena od strank ni predlagala, da se ji omogoči, da ustno pojasni svoja stališča (člen 44a in 120 poslovnika). V praksi se ustna obravnava, kolikor zanjo ni bil podan predlog, redko opravi.
  V predlogu je treba navesti razloge, zaradi katerih stranka želi ustno podati navedbe. Obrazložitev mora izhajati iz konkretne ocene koristnosti ustnega podajanja navedb za zadevno stranko, v njej je treba navesti elemente v spisu ali argumentacijo, za katere ta stranka meni, da jih je potrebno razviti ali še dodatno zavrniti na obravnavi. Splošna obrazložitev, ki se sklicuje na pomembnost zadeve ali vprašanj, o katerih je treba odločiti, ne zadostuje. |
| --- | --- |

48.

Sodišče lahko odloči, da se ustna obravnava ne opravi, če nobena od strank ni predlagala, da se ji omogoči, da ustno pojasni svoja stališča (člen 44a in 120 poslovnika). V praksi se ustna obravnava, kolikor zanjo ni bil podan predlog, redko opravi.

V predlogu je treba navesti razloge, zaradi katerih stranka želi ustno podati navedbe. Obrazložitev mora izhajati iz konkretne ocene koristnosti ustnega podajanja navedb za zadevno stranko, v njej je treba navesti elemente v spisu ali argumentacijo, za katere ta stranka meni, da jih je potrebno razviti ali še dodatno zavrniti na obravnavi. Splošna obrazložitev, ki se sklicuje na pomembnost zadeve ali vprašanj, o katerih je treba odločiti, ne zadostuje.

PRIPRAVA IN POTEK USTNIH OBRAVNAV

| 49. | Pred začetkom obravnave se zastopnike in odvetnike povabi na kratek sestanek s sodečim senatom, ki je namenjen pripravi obravnave. Sodnik poročevalec in generalni pravobranilec lahko ob tej priložnosti opredelijo točke, glede katerih so zaželena dodatna pojasnila v ustni obravnavi. |
| --- | --- |

49.

Pred začetkom obravnave se zastopnike in odvetnike povabi na kratek sestanek s sodečim senatom, ki je namenjen pripravi obravnave. Sodnik poročevalec in generalni pravobranilec lahko ob tej priložnosti opredelijo točke, glede katerih so zaželena dodatna pojasnila v ustni obravnavi.

| 50. | Podajanje ustnih navedb pred občnim senatom, velikim senatom ali senatom petih sodnikov je omejeno na največ 30 minut in na največ 15 minut pred senatom treh sodnikov. Podajanje ustnih navedb intervenienta je pred vsemi senati omejeno na največ 15 minut.
  Podaljšanje tega časa preko navedenih omejitev se izjemoma lahko dovoli na obrazložen predlog, naslovljen na predsednika zadevnega senata. Navedeni predlog mora Sodišče prejeti čim prej, vendar najkasneje dva tedna pred rokom za obravnavo.
  V vabilu na obravnavo so zastopniki in odvetniki povabljeni, da sodnega tajnika obvestijo o predvidenem trajanju podajanja ustnih navedb. Ti podatki služijo načrtovanju dela Sodišča in senatov, najavljenega časa se ne sme prekoračiti. |
| --- | --- |

50.

Podajanje ustnih navedb pred občnim senatom, velikim senatom ali senatom petih sodnikov je omejeno na največ 30 minut in na največ 15 minut pred senatom treh sodnikov. Podajanje ustnih navedb intervenienta je pred vsemi senati omejeno na največ 15 minut.

Podaljšanje tega časa preko navedenih omejitev se izjemoma lahko dovoli na obrazložen predlog, naslovljen na predsednika zadevnega senata. Navedeni predlog mora Sodišče prejeti čim prej, vendar najkasneje dva tedna pred rokom za obravnavo.

V vabilu na obravnavo so zastopniki in odvetniki povabljeni, da sodnega tajnika obvestijo o predvidenem trajanju podajanja ustnih navedb. Ti podatki služijo načrtovanju dela Sodišča in senatov, najavljenega časa se ne sme prekoračiti.

| 51. | Sodniki in generalni pravobranilec, ki obravnavajo zadevo, so preko pisnih vlog že dobro seznanjeni z zadevo, njenim predmetom, tožbenimi razlogi in navedbami, ki so jih stranke predložile. Namen ustnega obravnavanja ni na novo predstaviti stališča stranke, temveč osvetliti točke, za katere zastopnik ali odvetnik meni, da so posebej pomembne, zlasti tiste, ki so bile navedene v morebitnem predlogu za obravnavo (glej zgoraj točka 48). Treba se je izogniti ponavljanju tistega, kar je že bilo navedeno v pisnih vlogah; če je to potrebno pri podajanju ustnih navedb zadostuje že sklicevanje nanje.
  Ustno podajanje navedb je priporočljivo začeti s predstavitvijo njihove strukture. |
| --- | --- |

51.

Sodniki in generalni pravobranilec, ki obravnavajo zadevo, so preko pisnih vlog že dobro seznanjeni z zadevo, njenim predmetom, tožbenimi razlogi in navedbami, ki so jih stranke predložile. Namen ustnega obravnavanja ni na novo predstaviti stališča stranke, temveč osvetliti točke, za katere zastopnik ali odvetnik meni, da so posebej pomembne, zlasti tiste, ki so bile navedene v morebitnem predlogu za obravnavo (glej zgoraj točka 48). Treba se je izogniti ponavljanju tistega, kar je že bilo navedeno v pisnih vlogah; če je to potrebno pri podajanju ustnih navedb zadostuje že sklicevanje nanje.

Ustno podajanje navedb je priporočljivo začeti s predstavitvijo njihove strukture.

| 52. | Člani senata zelo pogosto spremljajo podajanje ustnih navedb preko simultanega prevajanja. Zaradi potreb tolmačenja je treba govoriti v normalnem ritmu in ne prehitro, uporabljati kratke stavke in enostavne strukture.
  Odsvetujemo branje vnaprej napisanega besedila. Zaželeno je, da se govori na podlagi dobro strukturiranih zapiskov. Vendarle, če je podajanje ustnih navedb pripravljeno v pisni obliki je pri pripravi besedila priporočljivo upoštevati dejstvo, da ga je treba ustno predstaviti, in naj se zato kar najbolj približa ustni predstavitvi. Zaradi lažjega tolmačenja zastopnike in odvetnike naprošamo, da morebitno besedilo ali pisni osnutek svojih navedb vnaprej poš-ljejo po telefaksu na Oddelek za tolmačenje (Faks (352) 4303-3697). |
| --- | --- |

52.

Člani senata zelo pogosto spremljajo podajanje ustnih navedb preko simultanega prevajanja. Zaradi potreb tolmačenja je treba govoriti v normalnem ritmu in ne prehitro, uporabljati kratke stavke in enostavne strukture.

Odsvetujemo branje vnaprej napisanega besedila. Zaželeno je, da se govori na podlagi dobro strukturiranih zapiskov. Vendarle, če je podajanje ustnih navedb pripravljeno v pisni obliki je pri pripravi besedila priporočljivo upoštevati dejstvo, da ga je treba ustno predstaviti, in naj se zato kar najbolj približa ustni predstavitvi. Zaradi lažjega tolmačenja zastopnike in odvetnike naprošamo, da morebitno besedilo ali pisni osnutek svojih navedb vnaprej poš-ljejo po telefaksu na Oddelek za tolmačenje (Faks (352) 4303-3697).

V Luxembourgu, 15. oktobra 2004

---

(1)

| Cour de justice des Communautés européennes |
| --- |
| L-2925 LUXEMBOURG |

Cour de justice des Communautés européennes

L-2925 LUXEMBOURG

---

II Akti, katerih objava ni obvezna

Komisija

| 8.12.2004 | SL | Uradni list Evropske unije | L 361/21 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2004

SL

Uradni list Evropske unije

L 361/21

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 10. decembra 2003

o državnih pomočeh, ki jih Francija izvaja v korist France 2 in France 3

(notificirana pod dokumentarno številko K(2003) 4497)

(Besedilo v francoskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2004/838/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti prve alinee člena 88(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (EGP) in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po povabilu vseh zainteresiranih, da predložijo svoje pripombe v skladu z navedenimi členi (1) in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

I.   POSTOPEK

| (1) | Dne 10. marca 1993 je Francoska televizija 1 SA (v nadaljnjem besedilu „TF1“) vložila pri Komisiji pritožbo v zvezi z načini financiranja in izkoriščanja javnih kanalov France 2 in France 3 (2). Ta pritožba se nanaša na kršitve člena 81, člena 86(1) in člena 87 Pogodbe. |
| --- | --- |

(1)

Dne 10. marca 1993 je Francoska televizija 1 SA (v nadaljnjem besedilu „TF1“) vložila pri Komisiji pritožbo v zvezi z načini financiranja in izkoriščanja javnih kanalov France 2 in France 3 (2). Ta pritožba se nanaša na kršitve člena 81, člena 86(1) in člena 87 Pogodbe.

| (2) | V skladu s členom 81 Pogodbe, TF1 meni, da sta France 2 in France 3 izvedli določeno število usklajenih postopkov, katerih namen in učinek je bil omejevanje konkurence. V skladu s členom 86 Pogodbe, TF1 trdi, da francoska država vzdržuje ukrepe, ki so v nasprotju z načelom enakosti obravnavanja med javnimi in zasebnimi podjetji, in ukrepe, ki vsiljujejo ali vzpodbujajo protikonkurenčne dogovore. Navsezadnje, v skladu s členom 87 Pogodbe, TF1 zatrjuje, da pristojbina, različne subvencije in dotacije v kapitalu kot tudi dovoljenja za primanjkljaj, ki sta jih France 2 in France 3 izkoristili v začetku devetdesetih let, predstavljajo obliko državne pomoči. Po drugi strani pa je TF1 upravičen do enake državne pomoči, zaradi česar Višji svet avdiovizije (v nadaljnjem besedilu „CSA“) ni zmožen izreči denarne sankcije proti javnim kanalom. TF1 meni, da so te državne pomoči javnim kanalom dovolile, da so se otresle vsakršnega pritiska komercialne donosnosti in so obljubljale več kot drugi za nakup televizijskih pravic in z uporabo izklicnih cen in z umetnimi znižanji cen na njihovih reklamnih zaslonih ali v njihovih pokroviteljskih akcijah. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 81 Pogodbe, TF1 meni, da sta France 2 in France 3 izvedli določeno število usklajenih postopkov, katerih namen in učinek je bil omejevanje konkurence. V skladu s členom 86 Pogodbe, TF1 trdi, da francoska država vzdržuje ukrepe, ki so v nasprotju z načelom enakosti obravnavanja med javnimi in zasebnimi podjetji, in ukrepe, ki vsiljujejo ali vzpodbujajo protikonkurenčne dogovore. Navsezadnje, v skladu s členom 87 Pogodbe, TF1 zatrjuje, da pristojbina, različne subvencije in dotacije v kapitalu kot tudi dovoljenja za primanjkljaj, ki sta jih France 2 in France 3 izkoristili v začetku devetdesetih let, predstavljajo obliko državne pomoči. Po drugi strani pa je TF1 upravičen do enake državne pomoči, zaradi česar Višji svet avdiovizije (v nadaljnjem besedilu „CSA“) ni zmožen izreči denarne sankcije proti javnim kanalom. TF1 meni, da so te državne pomoči javnim kanalom dovolile, da so se otresle vsakršnega pritiska komercialne donosnosti in so obljubljale več kot drugi za nakup televizijskih pravic in z uporabo izklicnih cen in z umetnimi znižanji cen na njihovih reklamnih zaslonih ali v njihovih pokroviteljskih akcijah.

| (3) | 16. julija 1993 je Komisija poslala zahtevo po informacijah na TF1, ki je odgovorila s pismom z dne 30. septembra 1993. Zahteva po informacijah je bila 12. avgusta 1993 naslovljena na francoske oblasti, ki so odgovorile s pismom dne 9. decembra 1993. |
| --- | --- |

(3)

16. julija 1993 je Komisija poslala zahtevo po informacijah na TF1, ki je odgovorila s pismom z dne 30. septembra 1993. Zahteva po informacijah je bila 12. avgusta 1993 naslovljena na francoske oblasti, ki so odgovorile s pismom dne 9. decembra 1993.

| (4) | 17. marca 1994 je TF1 poslala pismo Komisiji in v njem je povzela najpomembnejše elemente, ki so vsebovani v njeni pritožbi. |
| --- | --- |

(4)

17. marca 1994 je TF1 poslala pismo Komisiji in v njem je povzela najpomembnejše elemente, ki so vsebovani v njeni pritožbi.

| (5) | S pismom z dne 23. septembra 1994 in v dokumentu z datumom 12. decembra 1994 je TF1 navedla dodatne informacije. V istem obdobju je bilo opravljenih več srečanj predstavnikov Komisije in predstavnikov TF1. |
| --- | --- |

(5)

S pismom z dne 23. septembra 1994 in v dokumentu z datumom 12. decembra 1994 je TF1 navedla dodatne informacije. V istem obdobju je bilo opravljenih več srečanj predstavnikov Komisije in predstavnikov TF1.

| (6) | S pismom z dne 9. junija 1995 je TF1 izrazila zaskrbljenost glede rezultata pritožbe. Komisija je odgovorila s pismom z dne 5. julija 1995, da študija, ki jo je bila naročila v zvezi s problematiko financiranja javne televizije v vseh državah članicah, še zmeraj ni na voljo. |
| --- | --- |

(6)

S pismom z dne 9. junija 1995 je TF1 izrazila zaskrbljenost glede rezultata pritožbe. Komisija je odgovorila s pismom z dne 5. julija 1995, da študija, ki jo je bila naročila v zvezi s problematiko financiranja javne televizije v vseh državah članicah, še zmeraj ni na voljo.

| (7) | S pismom z dne 3. oktobra 1995 je TF1 Komisijo pozvala k ukrepanju, le-ta pa je s pismom z dne 11. decembra 1995 pritožnico obvestila, da je zahtevala dodatne informacije od francoskih oblasti s pismom z dne 21. novembra 1995. V dokumentu z dne 27. novembra 1995 je TF1 navedla dopolnilne informacije. |
| --- | --- |

(7)

S pismom z dne 3. oktobra 1995 je TF1 Komisijo pozvala k ukrepanju, le-ta pa je s pismom z dne 11. decembra 1995 pritožnico obvestila, da je zahtevala dodatne informacije od francoskih oblasti s pismom z dne 21. novembra 1995. V dokumentu z dne 27. novembra 1995 je TF1 navedla dopolnilne informacije.

| (8) | Dne 2. februarja 1996 je TF1 proti Komisiji vložila pritožbo zaradi nedejavnosti pred Sodiščem prve stopnje Evropskih skupnosti. |
| --- | --- |

(8)

Dne 2. februarja 1996 je TF1 proti Komisiji vložila pritožbo zaradi nedejavnosti pred Sodiščem prve stopnje Evropskih skupnosti.

| (9) | S pismom z dne 16. februarja 1996 so francoske oblasti odgovorile na zahtevo po informacijah, ki jim je bila poslana dne 21. novembra 1995. S pismi z dne 22. februarja, 28. junija, 4. in 18. oktobra 1996 je Komisija francoskim oblastem poslala nove zahteve po informacijah in francoske oblasti so odgovorile z raznimi pismi in s sporočili po telefaksu, z datumi 21. marec, 28. marec, 12. april, 18. julij in 20. december 1996. |
| --- | --- |

(9)

S pismom z dne 16. februarja 1996 so francoske oblasti odgovorile na zahtevo po informacijah, ki jim je bila poslana dne 21. novembra 1995. S pismi z dne 22. februarja, 28. junija, 4. in 18. oktobra 1996 je Komisija francoskim oblastem poslala nove zahteve po informacijah in francoske oblasti so odgovorile z raznimi pismi in s sporočili po telefaksu, z datumi 21. marec, 28. marec, 12. april, 18. julij in 20. december 1996.

| (10) | S pismom z dne 10. marca 1997 je TF1 Komisiji poslala dopolnitev svoje prvotne pritožbe. |
| --- | --- |

(10)

S pismom z dne 10. marca 1997 je TF1 Komisiji poslala dopolnitev svoje prvotne pritožbe.

| (11) | V pismu, poslanem TF1 dne 15. maja 1997, je Komisija izrazila mnenje, da noben državni ukrep ni prekršil člena 86, v povezavi s členoma 81 in 82 Pogodbe. |
| --- | --- |

(11)

V pismu, poslanem TF1 dne 15. maja 1997, je Komisija izrazila mnenje, da noben državni ukrep ni prekršil člena 86, v povezavi s členoma 81 in 82 Pogodbe.

| (12) | S pismom z dne 21. oktobra 1997 so francoske oblasti Komisiji posredovale dopolnilne informacije. |
| --- | --- |

(12)

S pismom z dne 21. oktobra 1997 so francoske oblasti Komisiji posredovale dopolnilne informacije.

| (13) | Dne 10. julija 1998 je bil sklican sestanek predstavnikov Komisije in TF1. |
| --- | --- |

(13)

Dne 10. julija 1998 je bil sklican sestanek predstavnikov Komisije in TF1.

| (14) | Z odločbo, sprejeto dne 2. februarja 1999, je Komisija zavrnila dokaze, navedene v pritožbi TF1, ki so temeljili na členih 81 in 82 Pogodbe. |
| --- | --- |

(14)

Z odločbo, sprejeto dne 2. februarja 1999, je Komisija zavrnila dokaze, navedene v pritožbi TF1, ki so temeljili na členih 81 in 82 Pogodbe.

| (15) | Dne 26. februarja 1999 je Komisija francoskim oblastem poslala izrecno zahtevo po informacijah, francoske oblasti so odgovorile s pismom z dne 29. aprila 1999. |
| --- | --- |

(15)

Dne 26. februarja 1999 je Komisija francoskim oblastem poslala izrecno zahtevo po informacijah, francoske oblasti so odgovorile s pismom z dne 29. aprila 1999.

| (16) | Z začetkom veljavnosti Amsterdamske pogodbe, dne 1. maja 1999, je bil Pogodbi dodan Protokol o sistemu javne radiodifuzije v državah članicah (v nadaljnjem besedilu „Protokol“). |
| --- | --- |

(16)

Z začetkom veljavnosti Amsterdamske pogodbe, dne 1. maja 1999, je bil Pogodbi dodan Protokol o sistemu javne radiodifuzije v državah članicah (v nadaljnjem besedilu „Protokol“).

| (17) | Dne 3. junija 1999 je Sodišče prve stopnje Komisijo obsodilo zaradi nedejavnosti, potem ko je ugotovilo, da je Komisija opustila sprejem odločitve glede tistega dela pritožbe TF1, ki se nanaša na državne pomoči (3). |
| --- | --- |

(17)

Dne 3. junija 1999 je Sodišče prve stopnje Komisijo obsodilo zaradi nedejavnosti, potem ko je ugotovilo, da je Komisija opustila sprejem odločitve glede tistega dela pritožbe TF1, ki se nanaša na državne pomoči (3).

| (18) | S pismom z dne 27. septembra 1999 je Komisija obvestila Francijo o svoji odločitvi, da sproži postopek, ki ga predvideva člen 88(2) Pogodbe, proti subvencijam investicij, ki sta jih prejeli France 2 in France 3, kot tudi proti dotacijam v kapital, ki jih je prejemala France 2, v letih od 1988 do 1994. |
| --- | --- |

(18)

S pismom z dne 27. septembra 1999 je Komisija obvestila Francijo o svoji odločitvi, da sproži postopek, ki ga predvideva člen 88(2) Pogodbe, proti subvencijam investicij, ki sta jih prejeli France 2 in France 3, kot tudi proti dotacijam v kapital, ki jih je prejemala France 2, v letih od 1988 do 1994.

| (19) | Odločitev Komisije, da sproži postopek, je bila objavljena v Uradnem listu Evropskih Skupnosti
   (4). Komisija je povabila zainteresirane, da predstavijo svoje pripombe glede zadevnih ukrepov. |
| --- | --- |

(19)

Odločitev Komisije, da sproži postopek, je bila objavljena v Uradnem listu Evropskih Skupnosti
   (4). Komisija je povabila zainteresirane, da predstavijo svoje pripombe glede zadevnih ukrepov.

| (20) | Sestanek med predstavniki francoskih oblasti in Komisijo je bil opravljen dne 19. novembra 1999. Francoske oblasti so svoje pripombe predstavile v pismu z dne 10. decembra 1999. Dne 1. februarja 2000 je Zveza evropskih komercialnih televizij (l’Association des Télévisions Commerciales Européennes – v nadaljnjem besedilu „ACT“) poslala svoje pripombe Komisiji. Francoske oblasti so odgovorile na te pripombe s pismom z dne 15. junija 2000. |
| --- | --- |

(20)

Sestanek med predstavniki francoskih oblasti in Komisijo je bil opravljen dne 19. novembra 1999. Francoske oblasti so svoje pripombe predstavile v pismu z dne 10. decembra 1999. Dne 1. februarja 2000 je Zveza evropskih komercialnih televizij (l’Association des Télévisions Commerciales Européennes – v nadaljnjem besedilu „ACT“) poslala svoje pripombe Komisiji. Francoske oblasti so odgovorile na te pripombe s pismom z dne 15. junija 2000.

| (21) | Dne 10. februarja 2000 je bil sklican sestanek predstavnikov Komisije in TF1, nato, dne 6. aprila in 2. oktobra 2000, sestanek predstavnikov Komisije in predstavnikov francoskih oblasti ter predstavnikov France Télévisions. |
| --- | --- |

(21)

Dne 10. februarja 2000 je bil sklican sestanek predstavnikov Komisije in TF1, nato, dne 6. aprila in 2. oktobra 2000, sestanek predstavnikov Komisije in predstavnikov francoskih oblasti ter predstavnikov France Télévisions.

| (22) | Sporočilo Komisije glede uporabe pravil v zvezi z državno pomočjo pri javnih službah radiodifuzije (5) (v nadaljnjem besedilu „Sporočilo“) je bilo objavljeno dne 15. novembra 2001 in opredeljuje načela, ki jih Komisija namerava upoštevati za presojo ukrepov javnega financiranja, namenjenega javnim televizijam. |
| --- | --- |

(22)

Sporočilo Komisije glede uporabe pravil v zvezi z državno pomočjo pri javnih službah radiodifuzije (5) (v nadaljnjem besedilu „Sporočilo“) je bilo objavljeno dne 15. novembra 2001 in opredeljuje načela, ki jih Komisija namerava upoštevati za presojo ukrepov javnega financiranja, namenjenega javnim televizijam.

| (23) | S pismi z dne 29. julija, 18. oktobra in 16. decembra 2002, nato še z dne 21. januarja, 20. marca in 15. aprila 2003 je Komisija zahtevala od francoskih oblasti nove informacije. Le-te so odgovorile s pismi z dne 19. avgusta 2002, nato z dne 2. januarja, 11. februarja, 12. februarja, 19. maja, 26. avgusta in 7. novembra 2003. |
| --- | --- |

(23)

S pismi z dne 29. julija, 18. oktobra in 16. decembra 2002, nato še z dne 21. januarja, 20. marca in 15. aprila 2003 je Komisija zahtevala od francoskih oblasti nove informacije. Le-te so odgovorile s pismi z dne 19. avgusta 2002, nato z dne 2. januarja, 11. februarja, 12. februarja, 19. maja, 26. avgusta in 7. novembra 2003.

| (24) | Sicer so dne 20. novembra 2002 in dne 11. junija 2003 imeli sestanek predstavniki Komisije in predstavniki francoskih oblasti ter predstavniki France Télévisions; dne 14. aprila 2003 pa so imeli sestanek predstavniki Komisije in predstavniki TF1. |
| --- | --- |

(24)

Sicer so dne 20. novembra 2002 in dne 11. junija 2003 imeli sestanek predstavniki Komisije in predstavniki francoskih oblasti ter predstavniki France Télévisions; dne 14. aprila 2003 pa so imeli sestanek predstavniki Komisije in predstavniki TF1.

| (25) | Ta odločba obravnava samo finančne ukrepe, ki so predstavljali predmet odločitve o odprtju postopka, namreč investicijske subvencije, ki sta jih prejeli France 2 in France 3, kot tudi kapitalske dotacije, ki jih je prejemala France 2 v letih med 1988 in 1994. Ta odločba se ne nanaša na pristojbino za pravico do uporabe sprejemniških mest televizije, uvedeno s francoskim zakonom št. 49-1032 z dne 30. julija 1949, ker je bila izključena iz odločbe o odprtju postopka. |
| --- | --- |

(25)

Ta odločba obravnava samo finančne ukrepe, ki so predstavljali predmet odločitve o odprtju postopka, namreč investicijske subvencije, ki sta jih prejeli France 2 in France 3, kot tudi kapitalske dotacije, ki jih je prejemala France 2 v letih med 1988 in 1994. Ta odločba se ne nanaša na pristojbino za pravico do uporabe sprejemniških mest televizije, uvedeno s francoskim zakonom št. 49-1032 z dne 30. julija 1949, ker je bila izključena iz odločbe o odprtju postopka.

| (26) | Toda zato, da bi imela popoln pregled nad finančnimi odnosi med francosko državo in med javnima televizijskima kanaloma France 2 in France 3, v obdobju, ki ga zajema ta odločba, mora Komisija upoštevati ne samo investicijske subvencije in dotacije v kapital, ampak tudi pristojbino. Komisija se bo torej pri tej odločbi sklicevala na pristojbino, v tolikšni meri, kot je to potrebno za njeno analizo navedenih finančnih ukrepov, ob upoštevanju točke 25. |
| --- | --- |

(26)

Toda zato, da bi imela popoln pregled nad finančnimi odnosi med francosko državo in med javnima televizijskima kanaloma France 2 in France 3, v obdobju, ki ga zajema ta odločba, mora Komisija upoštevati ne samo investicijske subvencije in dotacije v kapital, ampak tudi pristojbino. Komisija se bo torej pri tej odločbi sklicevala na pristojbino, v tolikšni meri, kot je to potrebno za njeno analizo navedenih finančnih ukrepov, ob upoštevanju točke 25.

II.   PODROBEN OPIS ZADEVNIH UKREPOV

| (27) | Način financiranja France 2 in France 3 je mešan, v okviru, v katerem temelji hkrati na pristojbini in na oglaševalskih virih ter na pokroviteljstvu. Pristojbina predstavlja običajno javno financiranje javnih francoskih kanalov, toda v obdobju od leta 1988 do leta 1994 sta France 2 in France 3 bili poleg tega deležni investicijskih subvencij, France 2 pa še dotacij v kapital. |
| --- | --- |

(27)

Način financiranja France 2 in France 3 je mešan, v okviru, v katerem temelji hkrati na pristojbini in na oglaševalskih virih ter na pokroviteljstvu. Pristojbina predstavlja običajno javno financiranje javnih francoskih kanalov, toda v obdobju od leta 1988 do leta 1994 sta France 2 in France 3 bili poleg tega deležni investicijskih subvencij, France 2 pa še dotacij v kapital.

A.   Investicijske subvencije in druge subvencije

| (28) | Od leta 1988 do leta 1994 sta France 2 in France 3 vsaka s svoje strani prejeli od države investicijske in druge subvencije, navedene v preglednicah 1 in 2.
  PREGLEDNICA 1
  Subvencije, ki jih je prejela France 2












  (v milijonih FRF) |
| --- | --- |
| | 1988 | 1989 | 1990 | 1991 | 1992 | 1993 | 1994 |
| Investicijske subvencije | 130 | 136 | — | 178,3 | 195 | 139 | — |
| Druge subvencije | — | — | 0,74 | 86,52 | — | — | 21 |
| Vsota subvencij | 130 | 136 | 0,74 | 264,82 | 195 | 139 | 21 |

(28)

Od leta 1988 do leta 1994 sta France 2 in France 3 vsaka s svoje strani prejeli od države investicijske in druge subvencije, navedene v preglednicah 1 in 2.

PREGLEDNICA 1

Subvencije, ki jih je prejela France 2

(v milijonih FRF)

1988

1989

1990

1991

1992

1993

1994

Investicijske subvencije

130

136

—

178,3

195

139

—

Druge subvencije

—

—

0,74

86,52

—

—

21

Vsota subvencij

130

136

0,74

264,82

195

139

21

PREGLEDNICA 2

Subvencije, ki jih je prejela France 3

| (v milijonih FRF) |
| --- |
| | 1988 | 1989 | 1990 | 1991 | 1992 | 1993 | 1994 |
| Investicijske subvencije | 50 | 100 | 40 | 80 | 145 | 159 | — |
| Druge subvencije | — | — | — | — | — | 4,5 | — |
| Vsota subvencij | 50 | 100 | 40 | 80 | 145 | 163,5 | — |

(v milijonih FRF)

1988

1989

1990

1991

1992

1993

1994

Investicijske subvencije

50

100

40

80

145

159

—

Druge subvencije

—

—

—

—

—

4,5

—

Vsota subvencij

50

100

40

80

145

163,5

—

B.   Dotacije v kapitalu

| (29) | V okviru upoštevanega obdobja je bila France 2 prav tako deležna treh dotacij v kapitalu. Prvo dotacijo v kapitalu ji je dodelila država v letu 1991, v znesku 500 milijonov francoskih frankov (FRF), drugo v letu 1993, v znesku 55 milijonov FRF, in tretjo v letu 1994, v znesku 355 milijonov FRF. |
| --- | --- |

(29)

V okviru upoštevanega obdobja je bila France 2 prav tako deležna treh dotacij v kapitalu. Prvo dotacijo v kapitalu ji je dodelila država v letu 1991, v znesku 500 milijonov francoskih frankov (FRF), drugo v letu 1993, v znesku 55 milijonov FRF, in tretjo v letu 1994, v znesku 355 milijonov FRF.

| (30) | Po preverjanju in z izjemo pristojbine, kanala France 2 in France 3 nista prejela drugih javnih finančnih sredstev, ki bi jima dovoljevala financiranje njune dejavnosti. |
| --- | --- |

(30)

Po preverjanju in z izjemo pristojbine, kanala France 2 in France 3 nista prejela drugih javnih finančnih sredstev, ki bi jima dovoljevala financiranje njune dejavnosti.

III.   PRIPOMBE TRETJE ZAINTERESIRANE OSEBE

| (31) | V okviru formalnega postopka presoje je Komisija prejela s pismom z dne 1. februarja 2000 pripombe ACT, ki predstavlja največji del komercialnih televizijskih kanalov Skupnosti. |
| --- | --- |

(31)

V okviru formalnega postopka presoje je Komisija prejela s pismom z dne 1. februarja 2000 pripombe ACT, ki predstavlja največji del komercialnih televizijskih kanalov Skupnosti.

| (32) | V preliminarnem pogledu ACT ocenjuje, da so se zasebni kanali TF1, M6 in Canal + znašli pred naloženimi obveznostmi javnih storitev, ne da bi zato prejeli državno finančno nadomestilo, in da torej obveznosti javnega servisa, ki obremenjujejo France 2 in France 3, nikakor ne opravičujejo njunega javnega financiranja. Sicer obžaluje, da se določene informacije, na primer podatki o dodatnih stroških, ki jih imajo javni kanali zaradi njihovih poslanstev na področju javnega servisa ali vsebina načrta reorganizacije kanalov, ne pojavljajo v odločbi o odprtju formalnega postopka presoje. Nasprotno pa potrjuje analizo Komisije glede učinka zadevnih pomoči na konkurenco in njihovega vpliva na izmenjave med državami članicami. |
| --- | --- |

(32)

V preliminarnem pogledu ACT ocenjuje, da so se zasebni kanali TF1, M6 in Canal + znašli pred naloženimi obveznostmi javnih storitev, ne da bi zato prejeli državno finančno nadomestilo, in da torej obveznosti javnega servisa, ki obremenjujejo France 2 in France 3, nikakor ne opravičujejo njunega javnega financiranja. Sicer obžaluje, da se določene informacije, na primer podatki o dodatnih stroških, ki jih imajo javni kanali zaradi njihovih poslanstev na področju javnega servisa ali vsebina načrta reorganizacije kanalov, ne pojavljajo v odločbi o odprtju formalnega postopka presoje. Nasprotno pa potrjuje analizo Komisije glede učinka zadevnih pomoči na konkurenco in njihovega vpliva na izmenjave med državami članicami.

| (33) | ACT v prvi vrsti zatrjuje, da pristojbina predstavlja državno pomoč po liberalizaciji avdiovizualnega sektorja in da pri tem gre za novo pomoč, kajti pristojbino vplačujejo kanalom vsako leto. Po tem sklepa, da bi morala Komisija vključiti pristojbino med ukrepe, ki predstavljajo predmet formalnega postopka presoje. Poleg tega ocenjuje, da pristojbine ni mogoče razglasiti za združljivo s trgom Skupnosti, na osnovi člena 87(3)(c) Pogodbe, niti na osnovi člena 86(2) Pogodbe. Javno financiranje France 2 in France 3 se ji zdi dejansko neupravičeno, ker imajo zasebni kanali podobne obveznosti javnega servisa kot javni kanali, ne da bi zato bili deležni enakega državnega finančnega nadomestila. |
| --- | --- |

(33)

ACT v prvi vrsti zatrjuje, da pristojbina predstavlja državno pomoč po liberalizaciji avdiovizualnega sektorja in da pri tem gre za novo pomoč, kajti pristojbino vplačujejo kanalom vsako leto. Po tem sklepa, da bi morala Komisija vključiti pristojbino med ukrepe, ki predstavljajo predmet formalnega postopka presoje. Poleg tega ocenjuje, da pristojbine ni mogoče razglasiti za združljivo s trgom Skupnosti, na osnovi člena 87(3)(c) Pogodbe, niti na osnovi člena 86(2) Pogodbe. Javno financiranje France 2 in France 3 se ji zdi dejansko neupravičeno, ker imajo zasebni kanali podobne obveznosti javnega servisa kot javni kanali, ne da bi zato bili deležni enakega državnega finančnega nadomestila.

| (34) | Glede zadevnih investicijskih subvencij in dotacij v kapitalu, ACT ocenjuje, da te finančne pomoči niso vezane na točno določen kulturni projekt in da torej ne morejo biti upravičene v smislu člena 87(3)(d) Pogodbe. Poleg tega meni, da predstavljajo pomoči delovanju in da se predvidena izjema za denarne pomoči, namenjene reševanju in prestrukturiranju podjetij v težavah, ne more nanašati na ta primer, saj francoske oblasti Komisiji niso sporočile načrta prestrukturiranja kanalov. |
| --- | --- |

(34)

Glede zadevnih investicijskih subvencij in dotacij v kapitalu, ACT ocenjuje, da te finančne pomoči niso vezane na točno določen kulturni projekt in da torej ne morejo biti upravičene v smislu člena 87(3)(d) Pogodbe. Poleg tega meni, da predstavljajo pomoči delovanju in da se predvidena izjema za denarne pomoči, namenjene reševanju in prestrukturiranju podjetij v težavah, ne more nanašati na ta primer, saj francoske oblasti Komisiji niso sporočile načrta prestrukturiranja kanalov.

| (35) | Končno, potem ko je opomnila na metodologijo, ki bi jo morala upoštevati Komisija pri ocenjevanju denarne državne pomoči, glede na člen 86(2) Pogodbe, ACT meni, da pregledane investicijske subvencije in dotacije v kapitalu, v tem posebnem primeru, ne izpolnjujejo kriterijev, ki jih postavlja omenjeni člen, v takšni meri, kot gre za izjemne, začasne denarne pomoči, in da niso bile izplačane z namenom financiranja dodatnih poslanstev javnih servisov. |
| --- | --- |

(35)

Končno, potem ko je opomnila na metodologijo, ki bi jo morala upoštevati Komisija pri ocenjevanju denarne državne pomoči, glede na člen 86(2) Pogodbe, ACT meni, da pregledane investicijske subvencije in dotacije v kapitalu, v tem posebnem primeru, ne izpolnjujejo kriterijev, ki jih postavlja omenjeni člen, v takšni meri, kot gre za izjemne, začasne denarne pomoči, in da niso bile izplačane z namenom financiranja dodatnih poslanstev javnih servisov.

| (36) | Iz vsega tega sledi, da ACT torej od Komisije zahteva, da sprejme dokončno negativno odločitev glede investicijskih subvencij, izplačanih France 2 in France 3, in glede dotacij v kapitalu, izplačanih France 2, da sproži formalni postopek presoje glede pristojbine in da ji posreduje obsežnejše informacije glede obveznosti javnega servisa obeh kanalov in glede vsebine njunega načrta reorganizacije. |
| --- | --- |

(36)

Iz vsega tega sledi, da ACT torej od Komisije zahteva, da sprejme dokončno negativno odločitev glede investicijskih subvencij, izplačanih France 2 in France 3, in glede dotacij v kapitalu, izplačanih France 2, da sproži formalni postopek presoje glede pristojbine in da ji posreduje obsežnejše informacije glede obveznosti javnega servisa obeh kanalov in glede vsebine njunega načrta reorganizacije.

IV.   PRIPOMBE FRANCIJE

A.   Glede odprtja formalnega postopka presoje

| (37) | Francoske oblasti so sporočile svoje pripombe glede odprtja formalnega postopka presoje s pismom z dne 10. decembra 1999 in nakazujejo, da njihova pisma z dne 20. decembra 1996 in z dne 29. aprila 1999 predstavljajo sestavni del teh pripomb. Razmišljanj, ki so vključena v ti dve pismi, tukaj ne bomo povzemali, razen v kolikor se ne pojavljajo že v pismu z dne 10. decembra 1999. |
| --- | --- |

(37)

Francoske oblasti so sporočile svoje pripombe glede odprtja formalnega postopka presoje s pismom z dne 10. decembra 1999 in nakazujejo, da njihova pisma z dne 20. decembra 1996 in z dne 29. aprila 1999 predstavljajo sestavni del teh pripomb. Razmišljanj, ki so vključena v ti dve pismi, tukaj ne bomo povzemali, razen v kolikor se ne pojavljajo že v pismu z dne 10. decembra 1999.

| (38) | Francoske oblasti se najprej vračajo na posledice liberalizacije področja avdiovizije in menijo, da je privatizacija TF1 načela ekonomsko ravnotežje France 2 na izrazito neprijazen in nepredvidljiv način, kajti od leta 1987 dalje so se prihodki TF1 iz oglaševanja močno povečali, medtem ko so se prihodki France 2 zmanjšali. Francoske oblasti za tak razvoj dogodkov ponujajo dvojno pojasnilo: po eni strani se je mreža programov TF1, v komercialnem prizadevanju, preusmerila k občinstvu „gospodinje, mlajše od petdesetih let“, ki predstavlja najzanimivejše občinstvo za oglaševalce, medtem ko javni operaterji ciljajo na široko občinstvo, ki je zelo raznoliko po svoji sestavi; po drugi strani zakonodajna določila in uredbe predvidevajo za javne operaterje bolj omejen dostop do oglaševalskih virov kot za zasebne operaterje. |
| --- | --- |

(38)

Francoske oblasti se najprej vračajo na posledice liberalizacije področja avdiovizije in menijo, da je privatizacija TF1 načela ekonomsko ravnotežje France 2 na izrazito neprijazen in nepredvidljiv način, kajti od leta 1987 dalje so se prihodki TF1 iz oglaševanja močno povečali, medtem ko so se prihodki France 2 zmanjšali. Francoske oblasti za tak razvoj dogodkov ponujajo dvojno pojasnilo: po eni strani se je mreža programov TF1, v komercialnem prizadevanju, preusmerila k občinstvu „gospodinje, mlajše od petdesetih let“, ki predstavlja najzanimivejše občinstvo za oglaševalce, medtem ko javni operaterji ciljajo na široko občinstvo, ki je zelo raznoliko po svoji sestavi; po drugi strani zakonodajna določila in uredbe predvidevajo za javne operaterje bolj omejen dostop do oglaševalskih virov kot za zasebne operaterje.

| (39) | Sicer pa se je pri stroških nakupa in proizvodnje programov pojavila močna inflacija. Število operaterjev se je v obdobju štirih let podvojilo, na tržišču programov se je močno zaostrila konkurenca, medtem ko so novi operaterji na to tržišče prispevali dodatna likvidna sredstva. Rezultat, stroški programov so se zvišali, ne glede na to, kakšna je bila njihova zvrst. Zato da bi ublažila to inflacijo, sta oba javna kanala črpala iz svoje zaloge programov, ker pa so ti programi bili deležni manjših in manj pogosto obnovljenih finančnih sredstev, so postajali vse manj privlačni, kar je pripeljalo do osipa, zlasti med občinstvom France 2, in zaradi tega je seveda prišlo do zmanjšanja njenih oglaševalskih virov. Zmanjšanje obsega oglaševalskih virov in zviševanje stroškov je prišlo do izraza tudi s poslabšanjem finančnega položaja obeh javnih kanalov. |
| --- | --- |

(39)

Sicer pa se je pri stroških nakupa in proizvodnje programov pojavila močna inflacija. Število operaterjev se je v obdobju štirih let podvojilo, na tržišču programov se je močno zaostrila konkurenca, medtem ko so novi operaterji na to tržišče prispevali dodatna likvidna sredstva. Rezultat, stroški programov so se zvišali, ne glede na to, kakšna je bila njihova zvrst. Zato da bi ublažila to inflacijo, sta oba javna kanala črpala iz svoje zaloge programov, ker pa so ti programi bili deležni manjših in manj pogosto obnovljenih finančnih sredstev, so postajali vse manj privlačni, kar je pripeljalo do osipa, zlasti med občinstvom France 2, in zaradi tega je seveda prišlo do zmanjšanja njenih oglaševalskih virov. Zmanjšanje obsega oglaševalskih virov in zviševanje stroškov je prišlo do izraza tudi s poslabšanjem finančnega položaja obeh javnih kanalov.

| (40) | Francoske oblasti trdijo, da je bila država prisiljena intervenirati, zato da bi zagotovila nadaljnji obstoj javnih kanalov in njihovih poslanstev javnih storitev ter da bi na ta način omogočila vzdrževanje pluralizma. Ta poslanstva javnih storitev prihajajo do izraza s kvalitativno splošno obveznostjo in s specifičnimi programskimi politikami ter izhajajo iz koncepcije, po kateri je obstoj javnih omrežij posplošeno nagnjenje in zbiranje dovolj različnega občinstva predstavlja potrebni pogoj za pluralizem informacij, za raznolikost programov in za podporo, ki prinaša spremembe v audiovizualno in kinematografsko ustvarjanje. Izvajanje teh poslanstev predstavlja za javne kanale po eni strani dodaten strošek, po drugi strani pa zmanjšanje oglaševalskih prihodkov. Od leta 1988 do leta 1994 je bilo poslabšanje njunega ekonomskega položaja tolikšno, da je ogrožalo njun obstoj in da je tudi škodovalo dobremu izvajanju njunih poslanstev javnih storitev. Država je torej morala intervenirati v obliki subvencioniranja investicij in dotacij v kapitalu. Spontano naraščanje pristojbine dejansko ni moglo ublažiti naglega naraščanja stroškov za programe in ni moglo zaustaviti poslabševanja ekonomskega položaja obeh kanalov. Francoske oblasti ocenjujejo, da je intervencija države v korist France 2 in France 3 združljiva s tržiščem Skupnosti, tako na temelju člena 86(2) kot na temelju člena 87(3)(c) Pogodbe, kot tudi na temelju vodilnih usmeritev glede pomoči za reševanje in za prestrukturiranje podjetij, ki so se znašla v težavah (8). |
| --- | --- |

(40)

Francoske oblasti trdijo, da je bila država prisiljena intervenirati, zato da bi zagotovila nadaljnji obstoj javnih kanalov in njihovih poslanstev javnih storitev ter da bi na ta način omogočila vzdrževanje pluralizma. Ta poslanstva javnih storitev prihajajo do izraza s kvalitativno splošno obveznostjo in s specifičnimi programskimi politikami ter izhajajo iz koncepcije, po kateri je obstoj javnih omrežij posplošeno nagnjenje in zbiranje dovolj različnega občinstva predstavlja potrebni pogoj za pluralizem informacij, za raznolikost programov in za podporo, ki prinaša spremembe v audiovizualno in kinematografsko ustvarjanje. Izvajanje teh poslanstev predstavlja za javne kanale po eni strani dodaten strošek, po drugi strani pa zmanjšanje oglaševalskih prihodkov. Od leta 1988 do leta 1994 je bilo poslabšanje njunega ekonomskega položaja tolikšno, da je ogrožalo njun obstoj in da je tudi škodovalo dobremu izvajanju njunih poslanstev javnih storitev. Država je torej morala intervenirati v obliki subvencioniranja investicij in dotacij v kapitalu. Spontano naraščanje pristojbine dejansko ni moglo ublažiti naglega naraščanja stroškov za programe in ni moglo zaustaviti poslabševanja ekonomskega položaja obeh kanalov. Francoske oblasti ocenjujejo, da je intervencija države v korist France 2 in France 3 združljiva s tržiščem Skupnosti, tako na temelju člena 86(2) kot na temelju člena 87(3)(c) Pogodbe, kot tudi na temelju vodilnih usmeritev glede pomoči za reševanje in za prestrukturiranje podjetij, ki so se znašla v težavah (8).

| (41) | Francoske oblasti opravičujejo investicijske subvencije, dodeljene France 2 in France 3, s potrebo po pomoči kanalom, zato da bi bili kos povečanju stroškov programov. Sicer pa sta oba javna kanala po reviziji, ki jo je pri njiju opravila revizorska hiša Coopers & Lybrand, v juliju 1991 sestavila strateški načrt, ki je za vsakega od obeh kanalov obsegal projekt interne reorganizacije in socialni načrt, namenjena ustvarjanju prihrankov in določanju strategije za boljši odziv gledalcev televizije ob poudarjanju svoje specifičnosti javnega omrežja. Država je spremljala uresničitev tega strateškega načrta z dodatnimi financiranji v obliki že navedenih investicijskih subvencij, in za France 2, z dotacijo v kapitalu, z namenom saniranja njene bilance. Potem ko se je izkazalo, da ta prva dotacija, v višini 500 milijonov FRF, ne zadošča, se je Država odločila, da bo France 2 odobrila dve novi dotaciji v kapitalu, leta 1993 in leta 1994. Ta zadnja dotacija po opravljeni novi reviziji revizorske hiše Coopers & Lybrand je sovpadala z novim varčevalnim načrtom. Ti ukrepi za rekapitalizacijo so omogočili sanacijo finančnega položaja France 2. Francoske oblasti ocenjujejo, da so ti finančni ukrepi obema javnima kanaloma omogočili prilagoditev novemu konkurenčnemu okolju. |
| --- | --- |

(41)

Francoske oblasti opravičujejo investicijske subvencije, dodeljene France 2 in France 3, s potrebo po pomoči kanalom, zato da bi bili kos povečanju stroškov programov. Sicer pa sta oba javna kanala po reviziji, ki jo je pri njiju opravila revizorska hiša Coopers & Lybrand, v juliju 1991 sestavila strateški načrt, ki je za vsakega od obeh kanalov obsegal projekt interne reorganizacije in socialni načrt, namenjena ustvarjanju prihrankov in določanju strategije za boljši odziv gledalcev televizije ob poudarjanju svoje specifičnosti javnega omrežja. Država je spremljala uresničitev tega strateškega načrta z dodatnimi financiranji v obliki že navedenih investicijskih subvencij, in za France 2, z dotacijo v kapitalu, z namenom saniranja njene bilance. Potem ko se je izkazalo, da ta prva dotacija, v višini 500 milijonov FRF, ne zadošča, se je Država odločila, da bo France 2 odobrila dve novi dotaciji v kapitalu, leta 1993 in leta 1994. Ta zadnja dotacija po opravljeni novi reviziji revizorske hiše Coopers & Lybrand je sovpadala z novim varčevalnim načrtom. Ti ukrepi za rekapitalizacijo so omogočili sanacijo finančnega položaja France 2. Francoske oblasti ocenjujejo, da so ti finančni ukrepi obema javnima kanaloma omogočili prilagoditev novemu konkurenčnemu okolju.

| (42) | Francoske oblasti poudarjajo, da so se te finančne pomoči v korist javnih kanalov pojavile v splošnem okolju ponovnega opredeljevanja njunih poslanstev javnih storitev in njunih odnosov z Državo, s sklenitvijo pogodb z ustreznimi cilji. |
| --- | --- |

(42)

Francoske oblasti poudarjajo, da so se te finančne pomoči v korist javnih kanalov pojavile v splošnem okolju ponovnega opredeljevanja njunih poslanstev javnih storitev in njunih odnosov z Državo, s sklenitvijo pogodb z ustreznimi cilji.

| (43) | Francoske oblasti končno navajajo, da tržišča občinstva, programov in avdiovizualnega oglaševanja predstavljajo tržišča nacionalnih razsežnosti, in Komisiji očitajo, da ni pokazala, v čem so bile izmenjave znotraj Skupnosti prizadete zaradi teh državnih finančnih ukrepov. |
| --- | --- |

(43)

Francoske oblasti končno navajajo, da tržišča občinstva, programov in avdiovizualnega oglaševanja predstavljajo tržišča nacionalnih razsežnosti, in Komisiji očitajo, da ni pokazala, v čem so bile izmenjave znotraj Skupnosti prizadete zaradi teh državnih finančnih ukrepov.

| (44) | V svojem odgovoru z dne 29. aprila 1999 so francoske oblasti navedle opombe glede položaja France 2 in France 3 na tržiščih pridobivanja avdiovizualnih pravic in oglaševanja in so pri tem navedle, da javna omrežja niso sposobna ogroziti položaja komercialnih omrežij na tržiščih avdiovizualnih pravic, saj so njihove finančne zmogljivosti manjše in njihova programska politika ustreza imperativu zahtevnosti in raznolikosti, medtem ko komercialni kanali svojemu občinstvu ponujajo samo privlačne programe. Francoske oblasti so prav tako zanikale, da bi France 2 in France 3 imeli „umetno nizko“ tarifno politiko glede prodaje oglaševalskega prostora. Prav tako so poudarjale zlasti dejstvo, da so cene prodaje oglaševalskega prostora France 2 v celoti le za 5 do 10 % nižje od cen TF1, medtem ko so njihovi zasloni dvakrat manj zmogljivi. Razlika v cenah, ki veljajo med obema javnima kanaloma in med TF1, odraža le razliko v moči oglaševalskih ekranov. |
| --- | --- |

(44)

V svojem odgovoru z dne 29. aprila 1999 so francoske oblasti navedle opombe glede položaja France 2 in France 3 na tržiščih pridobivanja avdiovizualnih pravic in oglaševanja in so pri tem navedle, da javna omrežja niso sposobna ogroziti položaja komercialnih omrežij na tržiščih avdiovizualnih pravic, saj so njihove finančne zmogljivosti manjše in njihova programska politika ustreza imperativu zahtevnosti in raznolikosti, medtem ko komercialni kanali svojemu občinstvu ponujajo samo privlačne programe. Francoske oblasti so prav tako zanikale, da bi France 2 in France 3 imeli „umetno nizko“ tarifno politiko glede prodaje oglaševalskega prostora. Prav tako so poudarjale zlasti dejstvo, da so cene prodaje oglaševalskega prostora France 2 v celoti le za 5 do 10 % nižje od cen TF1, medtem ko so njihovi zasloni dvakrat manj zmogljivi. Razlika v cenah, ki veljajo med obema javnima kanaloma in med TF1, odraža le razliko v moči oglaševalskih ekranov.

B.   Glede pripomb ATC

| (45) | S svojim pismom z dne 15. junija 2000 so francoske oblasti Komisiji poslale svoje komentarje v zvezi s pripombami ACT in pri tem ponovile svoje stališče, v skladu s katerim pristojbina predstavlja obstoječo pomoč, in zanikale, da bi zasebni kanali bili podvrženi primerljivim obveznostim kot javni kanali. Potrjujejo svojo analizo, po kateri so investicijske subvencije in dotacije v kapitalu, ki predstavljajo predmet te odločbe, združljive s tržiščem Skupnosti, na temelju člena 86(2) in člena 87(3)(c) Pogodbe, in navajajo, da niso zahtevale uporabe člena 87(3)(d), ki se nanaša na promocijo kulture. Nazadnje navajajo, da mora Komisija oceniti, ali so informacije, ki jih ima na voljo, zadostne za to, da zaključi postopek, in za to, da so javni dokumenti lahko sporočeni ACT. |
| --- | --- |

(45)

S svojim pismom z dne 15. junija 2000 so francoske oblasti Komisiji poslale svoje komentarje v zvezi s pripombami ACT in pri tem ponovile svoje stališče, v skladu s katerim pristojbina predstavlja obstoječo pomoč, in zanikale, da bi zasebni kanali bili podvrženi primerljivim obveznostim kot javni kanali. Potrjujejo svojo analizo, po kateri so investicijske subvencije in dotacije v kapitalu, ki predstavljajo predmet te odločbe, združljive s tržiščem Skupnosti, na temelju člena 86(2) in člena 87(3)(c) Pogodbe, in navajajo, da niso zahtevale uporabe člena 87(3)(d), ki se nanaša na promocijo kulture. Nazadnje navajajo, da mora Komisija oceniti, ali so informacije, ki jih ima na voljo, zadostne za to, da zaključi postopek, in za to, da so javni dokumenti lahko sporočeni ACT.

V.   OVREDNOTENJE ZADEVNIH UKREPOV

| (46) | Člen 87(1) Pogodbe ureja, da „razen izjem, ki jih predvideva ta pogodba, finančne pomoči, ki jih zagotavljajo države ali s pomočjo virov države, v kakršni koli obliki, ki negativno vplivajo na konkurenco ali obstaja nevarnost, da bi negativno vplivale na konkurenco, z dajanjem prednosti določenim podjetjem ali določenim proizvodnjam, niso združljive s tržiščem Skupnosti, kolikor vplivajo na izmenjave med državami članicami“. |
| --- | --- |

(46)

Člen 87(1) Pogodbe ureja, da „razen izjem, ki jih predvideva ta pogodba, finančne pomoči, ki jih zagotavljajo države ali s pomočjo virov države, v kakršni koli obliki, ki negativno vplivajo na konkurenco ali obstaja nevarnost, da bi negativno vplivale na konkurenco, z dajanjem prednosti določenim podjetjem ali določenim proizvodnjam, niso združljive s tržiščem Skupnosti, kolikor vplivajo na izmenjave med državami članicami“.

| (47) | Zato da določeni finančni ukrep predstavlja državno pomoč, v smislu člena 87(1) Pogodbe, morajo biti kumulativno izpolnjeni naslednji pogoji:






  — | finančno pomoč mora zagotavljati država članica iz državnih sredstev, |
| --- | --- | --- |

(47)

Zato da določeni finančni ukrep predstavlja državno pomoč, v smislu člena 87(1) Pogodbe, morajo biti kumulativno izpolnjeni naslednji pogoji:

—

finančno pomoč mora zagotavljati država članica iz državnih sredstev,

| — | finančna pomoč mora dajati prednost določenim podjetjem ali določenim sektorjem in mora na ta način povzročati kršitev konkurence ali pa groziti, da jo bo ustvarila, |
| --- | --- |

—

finančna pomoč mora dajati prednost določenim podjetjem ali določenim sektorjem in mora na ta način povzročati kršitev konkurence ali pa groziti, da jo bo ustvarila,

| — | finančna pomoč mora vplivati na izmenjave med državami članicami. |
| --- | --- |

—

finančna pomoč mora vplivati na izmenjave med državami članicami.

A.   Glede državnih virov

| (48) | Subvencije in dotacije v kapitalu, ki predstavljajo predmet te odločbe, izvirajo iz proračuna države. Podeljevanje teh subvencij in dotacij je torej izhajalo bodisi iz zakonodajnega ali pa iz uredbenega akta. Glede značaja državnih virov v zvezi s predmetnimi ukrepi in z njihovo prištevnostjo državi torej ni nikakršnega dvoma. |
| --- | --- |

(48)

Subvencije in dotacije v kapitalu, ki predstavljajo predmet te odločbe, izvirajo iz proračuna države. Podeljevanje teh subvencij in dotacij je torej izhajalo bodisi iz zakonodajnega ali pa iz uredbenega akta. Glede značaja državnih virov v zvezi s predmetnimi ukrepi in z njihovo prištevnostjo državi torej ni nikakršnega dvoma.

B.   Glede selektivne prednosti in motenj konkurence

| (49) | Vse subvencije, ki sta jih bili deležni France 2 in France 3 v letih od 1988 do 1994, so za oba javna kanala predstavljale finančne vire, s katerimi sta lahko razpolagali za financiranje njune dejavnosti ali za investiranje, in prejemali sta jih, ne da bi morali posegati v svoja lastna sredstva ali si sposojati denar na tržišču. Te subvencije so torej predstavljale prednost, ki je poleg tega selektivna, kajti deležna sta jih bila le ta dva javna televizijska kanala in ne vsi televizijski operaterji, bodisi javni ali zasebni. |
| --- | --- |

(49)

Vse subvencije, ki sta jih bili deležni France 2 in France 3 v letih od 1988 do 1994, so za oba javna kanala predstavljale finančne vire, s katerimi sta lahko razpolagali za financiranje njune dejavnosti ali za investiranje, in prejemali sta jih, ne da bi morali posegati v svoja lastna sredstva ali si sposojati denar na tržišču. Te subvencije so torej predstavljale prednost, ki je poleg tega selektivna, kajti deležna sta jih bila le ta dva javna televizijska kanala in ne vsi televizijski operaterji, bodisi javni ali zasebni.

| (50) | V obdobju od 1988 do 1994 je država France 2 dodelila tudi tri dotacije v kapitalu. Komisija običajno meni, da prispevek države v kapitalu podjetju ne pomeni selektivne prednosti za to podjetje, v primeru, če je tak prispevek opravljen v okoliščinah, ki bi bile sprejemljive za zasebnega investitorja, ki deluje v običajnih pogojih tržnega gospodarstva. Ta preizkus zasebnega investitorja v tržnem gospodarstvu je možno uporabiti samo za tiste investicije v komercialne dejavnosti, pri katerih je možno računati na običajen donos. V tem posebnem primeru je dejavnost France 2 zasnova in programiranje televizijskih oddaj, skladno s poslanstvi, ki ji jih je zaupala država, in velik del njene dejavnosti je iz tega naslova neposredno financiran s strani države, prek pristojbine. Cilj njene programske politike ni povečevanje njenih komercialnih prihodkov in pri prispevku kapitala France 2 glavni cilj države torej ni bil pridobivanje optimalne donosnosti. Država teh dotacij v kapitalu France 2 torej ni dodelila iz takšne motivacije, kot jo ima v tržnem gospodarstvu zasebni investitor. V svojih pripombah z dne 20. decembra 1996 in 29. aprila 1999 so francoske oblasti podprle argument, po katerem je država delovala kot zasebni investitor v tržnem gospodarstvu, vendar se izkaže kot protislovno, v določenih pripombah podpirati trditev, da je država delovala kot zasebni investitor v tržnem gospodarstvu, v pripombah glede odprtja formalnega postopka presoje pa trditev, da je poseg države v korist France 2 upošteval kriterije glavnih usmeritev glede finančnih pomoči, namenjenih reševanju in prestrukturiranju podjetij, ki so zašla v težave. V resnici se namreč glavne usmeritve uporabljajo takrat, ko gre za vprašanje reševanja ali prestrukturiranja, in ne takrat, ko gre za intervencije, skladne s tistimi, za kakršne bi se v tržnem gospodarstvu odločil zasebni investitor. |
| --- | --- |

(50)

V obdobju od 1988 do 1994 je država France 2 dodelila tudi tri dotacije v kapitalu. Komisija običajno meni, da prispevek države v kapitalu podjetju ne pomeni selektivne prednosti za to podjetje, v primeru, če je tak prispevek opravljen v okoliščinah, ki bi bile sprejemljive za zasebnega investitorja, ki deluje v običajnih pogojih tržnega gospodarstva. Ta preizkus zasebnega investitorja v tržnem gospodarstvu je možno uporabiti samo za tiste investicije v komercialne dejavnosti, pri katerih je možno računati na običajen donos. V tem posebnem primeru je dejavnost France 2 zasnova in programiranje televizijskih oddaj, skladno s poslanstvi, ki ji jih je zaupala država, in velik del njene dejavnosti je iz tega naslova neposredno financiran s strani države, prek pristojbine. Cilj njene programske politike ni povečevanje njenih komercialnih prihodkov in pri prispevku kapitala France 2 glavni cilj države torej ni bil pridobivanje optimalne donosnosti. Država teh dotacij v kapitalu France 2 torej ni dodelila iz takšne motivacije, kot jo ima v tržnem gospodarstvu zasebni investitor. V svojih pripombah z dne 20. decembra 1996 in 29. aprila 1999 so francoske oblasti podprle argument, po katerem je država delovala kot zasebni investitor v tržnem gospodarstvu, vendar se izkaže kot protislovno, v določenih pripombah podpirati trditev, da je država delovala kot zasebni investitor v tržnem gospodarstvu, v pripombah glede odprtja formalnega postopka presoje pa trditev, da je poseg države v korist France 2 upošteval kriterije glavnih usmeritev glede finančnih pomoči, namenjenih reševanju in prestrukturiranju podjetij, ki so zašla v težave. V resnici se namreč glavne usmeritve uporabljajo takrat, ko gre za vprašanje reševanja ali prestrukturiranja, in ne takrat, ko gre za intervencije, skladne s tistimi, za kakršne bi se v tržnem gospodarstvu odločil zasebni investitor.

| (51) | Toda zato, ker so francoske oblasti omenjale podobnost svojega ravnanja v zvezi s France 2 z ravnanjem zasebnega investitorja v tržnem gospodarstvu, je potrebno analizirati ta argument. Za oceno, ali so dotacije v kapitalu dodeljene v normalnih tržnih pogojih, je potrebno analizirati ekonomske rezultate upravičenca v obdobju pred dodelitvijo dotacij v kapitalu, kot tudi finančne perspektive, pričakovane na osnovi tržnih predvidevanj. V tem posebnem primeru preglednica 3 kaže, kakšni so bili čisti rezultati javnega omrežja France 2 pred dodelitvijo treh dotacij v kapitalu in po njej.
  PREGLEDNICA 3
  Finančni podatki France 2 za obdobje 1988–1994













  (v milijonih FRF) |
| --- | --- |
| | 1988 | 1989 | 1990 | 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 |
| Znesek iz poslovanja | 2 835,66 | 2 878,81 | 3 047,18 | 3 414,15 | 4 393,52 | 4 367,65 | 4 935,79 | 5 073,76 |
| Čisti rezultat poslovnega leta | – 99,92 | – 329,19 | – 744,25 | – 92,92 | 75,51 | 52,01 | 73,13 | 60,73 |
| Vir: Bilance uspeha za France 2. |

(51)

Toda zato, ker so francoske oblasti omenjale podobnost svojega ravnanja v zvezi s France 2 z ravnanjem zasebnega investitorja v tržnem gospodarstvu, je potrebno analizirati ta argument. Za oceno, ali so dotacije v kapitalu dodeljene v normalnih tržnih pogojih, je potrebno analizirati ekonomske rezultate upravičenca v obdobju pred dodelitvijo dotacij v kapitalu, kot tudi finančne perspektive, pričakovane na osnovi tržnih predvidevanj. V tem posebnem primeru preglednica 3 kaže, kakšni so bili čisti rezultati javnega omrežja France 2 pred dodelitvijo treh dotacij v kapitalu in po njej.

PREGLEDNICA 3

Finančni podatki France 2 za obdobje 1988–1994

(v milijonih FRF)

1988

1989

1990

1991

1992

1993

1994

1995

Znesek iz poslovanja

2 835,66

2 878,81

3 047,18

3 414,15

4 393,52

4 367,65

4 935,79

5 073,76

Čisti rezultat poslovnega leta

– 99,92

– 329,19

– 744,25

– 92,92

75,51

52,01

73,13

60,73

Vir: Bilance uspeha za France 2.

| (52) | Kot izhaja iz preglednice 3, France 2 v obdobju dotacij v kapitalu ni bila rentabilna. Francoske oblasti na podlagi predhodnih rezultatov omrežja za svojo investicijo niso mogle pričakovati razumne stopnje donosnosti, še manj pa so lahko pričakovale običajen donos investicije na podlagi finančnih perspektiv podjetja ali tržnih predvidevanj. Če je res, da je bila od leta 1992 dalje sposobnost za življenje France 2 ponovno vzpostavljena, po nekaj letih izgub, so skromni prihodki, ki jih je prigospodaril kanal, bili možni samo po zaslugi dodatnih vložkov kapitala, ki jih je država odobrila v letih 1993 in 1994. Zato torej ni možno sprejeti argumenta francoskih oblasti, po katerem naj bi dodeljene dotacije v kapital France 2 morali šteti kot običajno tržno investicijo. |
| --- | --- |

(52)

Kot izhaja iz preglednice 3, France 2 v obdobju dotacij v kapitalu ni bila rentabilna. Francoske oblasti na podlagi predhodnih rezultatov omrežja za svojo investicijo niso mogle pričakovati razumne stopnje donosnosti, še manj pa so lahko pričakovale običajen donos investicije na podlagi finančnih perspektiv podjetja ali tržnih predvidevanj. Če je res, da je bila od leta 1992 dalje sposobnost za življenje France 2 ponovno vzpostavljena, po nekaj letih izgub, so skromni prihodki, ki jih je prigospodaril kanal, bili možni samo po zaslugi dodatnih vložkov kapitala, ki jih je država odobrila v letih 1993 in 1994. Zato torej ni možno sprejeti argumenta francoskih oblasti, po katerem naj bi dodeljene dotacije v kapital France 2 morali šteti kot običajno tržno investicijo.

| (53) | Komisija torej meni, da zasebni investitor v tržnem gospodarstvu ne bi dodelil France 2 dotacij, ki bi bile enakovredne tistim, ki jih je dodelila država v letih 1991, 1993 in 1994. V tem pogledu torej dotacije za France 2 pomenijo prednost selektivnega povečanja, kajti France 2 je edini televizijski kanal, ki je bil za financiranje svoje dejavnosti deležen teh dotacij v kapitalu. |
| --- | --- |

(53)

Komisija torej meni, da zasebni investitor v tržnem gospodarstvu ne bi dodelil France 2 dotacij, ki bi bile enakovredne tistim, ki jih je dodelila država v letih 1991, 1993 in 1994. V tem pogledu torej dotacije za France 2 pomenijo prednost selektivnega povečanja, kajti France 2 je edini televizijski kanal, ki je bil za financiranje svoje dejavnosti deležen teh dotacij v kapitalu.

| (54) | Poleg tega je potrebno presoditi, ali je izpolnjen pogoj za dovoljeno prednost glede kumulativnih pogojev, ki jih je postavilo Sodišče Evropskih skupnosti v odloku Altmark (9). Ti pogoji so naslednji:






  — | upravičeno podjetje je bilo dejansko zadolženo za izpolnjevanje obveznosti javnega servisa in te obveznosti so bile jasno opredeljene, |
| --- | --- | --- |

(54)

Poleg tega je potrebno presoditi, ali je izpolnjen pogoj za dovoljeno prednost glede kumulativnih pogojev, ki jih je postavilo Sodišče Evropskih skupnosti v odloku Altmark (9). Ti pogoji so naslednji:

—

upravičeno podjetje je bilo dejansko zadolženo za izpolnjevanje obveznosti javnega servisa in te obveznosti so bile jasno opredeljene,

| — | parametri, na podlagi katerih je bilo izračunano nadomestilo, so bili postavljeni predhodno, na objektiven in na transparenten način, z namenom, da bi se izognili temu, da bi nadomestilo prinašalo ekonomsko prednost, ki bi utegnila upravičeno podjetje vzpodbujati v primerjavi s konkurenčnimi podjetji, |
| --- | --- |

—

parametri, na podlagi katerih je bilo izračunano nadomestilo, so bili postavljeni predhodno, na objektiven in na transparenten način, z namenom, da bi se izognili temu, da bi nadomestilo prinašalo ekonomsko prednost, ki bi utegnila upravičeno podjetje vzpodbujati v primerjavi s konkurenčnimi podjetji,

| — | nadomestilo ne presega tega, kar je potrebno za pokrivanje celotnih ali delnih stroškov, ki jih povzroča izpolnjevanje obveznosti javnega servisa, ob upoštevanju s tem povezanih prihodkov kot tudi razumnega dohodka za izpolnjevanje teh obveznosti, |
| --- | --- |

—

nadomestilo ne presega tega, kar je potrebno za pokrivanje celotnih ali delnih stroškov, ki jih povzroča izpolnjevanje obveznosti javnega servisa, ob upoštevanju s tem povezanih prihodkov kot tudi razumnega dohodka za izpolnjevanje teh obveznosti,

| — | zato ker izbor podjetja ni bil opravljen v okviru postopka javnega tržišča, je bila raven potrebnega nadomestila določena na podlagi analize stroškov, ki bi jih imelo povprečno podjetje, z dobrim vodstvom in z ustreznim osebjem, za izpolnjevanje teh obveznosti, ob upoštevanju s tem povezanih prihodkov kot tudi razumnega dohodka za izpolnjevanje teh obveznosti. |
| --- | --- |

—

zato ker izbor podjetja ni bil opravljen v okviru postopka javnega tržišča, je bila raven potrebnega nadomestila določena na podlagi analize stroškov, ki bi jih imelo povprečno podjetje, z dobrim vodstvom in z ustreznim osebjem, za izpolnjevanje teh obveznosti, ob upoštevanju s tem povezanih prihodkov kot tudi razumnega dohodka za izpolnjevanje teh obveznosti.

| (55) | V tem posebnem primeru Komisija meni, da drugi pogoj, ki ga postavlja odlok Altmark, ni izpolnjen. Dejansko so investicijske subvencije in dotacije v kapitalu podporni ukrepi, natančno dodeljeni s strani francoske države kanaloma France 2 in France 3 zato, da sta se lahko postavili po robu poslabšanju njunega gospodarskega položaja. Ta financiranja so bila dodeljena šele naknadno in za obvladovanje nepredvidene situacije. Torej ne gre za financiranja, ki so odobrena v funkciji parametrov, ki so postavljeni predhodno in na objektiven ter transparenten način. |
| --- | --- |

(55)

V tem posebnem primeru Komisija meni, da drugi pogoj, ki ga postavlja odlok Altmark, ni izpolnjen. Dejansko so investicijske subvencije in dotacije v kapitalu podporni ukrepi, natančno dodeljeni s strani francoske države kanaloma France 2 in France 3 zato, da sta se lahko postavili po robu poslabšanju njunega gospodarskega položaja. Ta financiranja so bila dodeljena šele naknadno in za obvladovanje nepredvidene situacije. Torej ne gre za financiranja, ki so odobrena v funkciji parametrov, ki so postavljeni predhodno in na objektiven ter transparenten način.

| (56) | Poleg tega, ko gre za četrti pogoj, ki ga postavlja odlok Altmark, Komisija ugotavlja, da televizijski kanali, ki so jim francoske oblasti zaupale opravljanje poslanstev javnega servisa, niso bili izbrani v smislu javnega tržišča. Poleg tega raven finančnega nadomestila, odobrenega dvema javnima kanaloma, ni bila določena na osnovi analize stroškov, ki bi jih imelo povprečno podjetje, z dobrim vodstvom in z ustreznim osebjem, z izpolnjevanjem teh poslanstev javnega servisa. |
| --- | --- |

(56)

Poleg tega, ko gre za četrti pogoj, ki ga postavlja odlok Altmark, Komisija ugotavlja, da televizijski kanali, ki so jim francoske oblasti zaupale opravljanje poslanstev javnega servisa, niso bili izbrani v smislu javnega tržišča. Poleg tega raven finančnega nadomestila, odobrenega dvema javnima kanaloma, ni bila določena na osnovi analize stroškov, ki bi jih imelo povprečno podjetje, z dobrim vodstvom in z ustreznim osebjem, z izpolnjevanjem teh poslanstev javnega servisa.

| (57) | Zato ker kumulativni pogoji, ki jih postavlja odlok Altmark, niso bili izpolnjeni, Komisija ugotavlja, da so subvencije in dotacije v kapitalu, ki predstavljajo predmet te odločbe, za France 2 in France 3 pomenile selektivne prednosti v smislu člena 87(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(57)

Zato ker kumulativni pogoji, ki jih postavlja odlok Altmark, niso bili izpolnjeni, Komisija ugotavlja, da so subvencije in dotacije v kapitalu, ki predstavljajo predmet te odločbe, za France 2 in France 3 pomenile selektivne prednosti v smislu člena 87(1) Pogodbe.

| (58) | Poleg tega, v skladu s stalnim pravnim tolmačenjem Sodišča (10), vsaka državna pomoč, ki krepi položaj enega podjetja v razmerju do drugih konkurenčnih podjetij, v izmenjavah znotraj Skupnosti, ustvarja neravnovesje konkurence. Leta 1988, odkar se začenja presoja Komisije v tej zadevi, je bilo področje avdiovizije v Franciji odprto za konkurenco. Kanala France 2 in France 3 sta delovala v konkurenci z drugimi televizijskimi operaterji in finančna prednost, ki sta je bila deležna prek finančnih ukrepov, ki predstavljajo predmet te odločbe, so nujno vzdrževali ali krepili njun položaj v primerjavi s položajem njunih konkurentov. Finančni ukrepi, ki sta jih bila deležna, so torej ustvarjali neravnovesje konkurence, v smislu člena 87(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(58)

Poleg tega, v skladu s stalnim pravnim tolmačenjem Sodišča (10), vsaka državna pomoč, ki krepi položaj enega podjetja v razmerju do drugih konkurenčnih podjetij, v izmenjavah znotraj Skupnosti, ustvarja neravnovesje konkurence. Leta 1988, odkar se začenja presoja Komisije v tej zadevi, je bilo področje avdiovizije v Franciji odprto za konkurenco. Kanala France 2 in France 3 sta delovala v konkurenci z drugimi televizijskimi operaterji in finančna prednost, ki sta je bila deležna prek finančnih ukrepov, ki predstavljajo predmet te odločbe, so nujno vzdrževali ali krepili njun položaj v primerjavi s položajem njunih konkurentov. Finančni ukrepi, ki sta jih bila deležna, so torej ustvarjali neravnovesje konkurence, v smislu člena 87(1) Pogodbe.

C.   Vpliv na izmenjave

| (59) | Državni finančni ukrep ne predstavlja državne pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe, ki bi dejansko ali potencialno vplivala na izmenjave med državami članicami. Ko finančna pomoč, ki jo dodeli država, okrepi položaj podjetja v razmerju do drugih konkurenčnih podjetij v izmenjavah znotraj Skupnosti, je za slednje potrebno upoštevati, da je pomoč vplivala nanje (11). Sodišče je razvilo obširno interpretacijo tega pojma vplivanja. Tako dejstvo, da zadevno podjetje samo ne sodeluje pri izvozu, ne izključuje možnosti vpliva na izmenjave. Dejansko, ko država članica podeli pomoč določenemu podjetju, ta ukrep lahko omogoči vzdrževanje in povečanje notranje dejavnosti, kar za toliko zmanjša možnosti podjetij, ki so se uveljavila v drugih državah članicah, da bi se uveljavila na tem tržišču. Pomoč torej omogoča vzdrževanje dela tržišča, ki bi si ga sicer lahko pridobili konkurenti, ki so uveljavljeni v drugih državah članicah (12). |
| --- | --- |

(59)

Državni finančni ukrep ne predstavlja državne pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe, ki bi dejansko ali potencialno vplivala na izmenjave med državami članicami. Ko finančna pomoč, ki jo dodeli država, okrepi položaj podjetja v razmerju do drugih konkurenčnih podjetij v izmenjavah znotraj Skupnosti, je za slednje potrebno upoštevati, da je pomoč vplivala nanje (11). Sodišče je razvilo obširno interpretacijo tega pojma vplivanja. Tako dejstvo, da zadevno podjetje samo ne sodeluje pri izvozu, ne izključuje možnosti vpliva na izmenjave. Dejansko, ko država članica podeli pomoč določenemu podjetju, ta ukrep lahko omogoči vzdrževanje in povečanje notranje dejavnosti, kar za toliko zmanjša možnosti podjetij, ki so se uveljavila v drugih državah članicah, da bi se uveljavila na tem tržišču. Pomoč torej omogoča vzdrževanje dela tržišča, ki bi si ga sicer lahko pridobili konkurenti, ki so uveljavljeni v drugih državah članicah (12).

| (60) | V luči tega pravnega tolmačenja Sporočilo izjavlja, da „na splošni ravni torej lahko štejemo, da financiranje javnih organov radiodifuzije s strani države vpliva na izmenjave med državami članicami. To je jasen primer, ko gre za nakup in za prodajo pravic difuzije, ki običajno veljajo v mednarodnem merilu. Tudi oglaševanje, v primeru javnih radiodifuznih operaterjev, ki so pooblaščeni za prodajo oglaševalskih zmogljivosti, ima čezmejni učinek, zlasti na jezikovno homogenih področjih, ki se raztezajo na obe strani nacionalnih meja. Še več, struktura delovanja operaterjev komercialne radiodifuzije se lahko razširi na več držav članic“ (13). |
| --- | --- |

(60)

V luči tega pravnega tolmačenja Sporočilo izjavlja, da „na splošni ravni torej lahko štejemo, da financiranje javnih organov radiodifuzije s strani države vpliva na izmenjave med državami članicami. To je jasen primer, ko gre za nakup in za prodajo pravic difuzije, ki običajno veljajo v mednarodnem merilu. Tudi oglaševanje, v primeru javnih radiodifuznih operaterjev, ki so pooblaščeni za prodajo oglaševalskih zmogljivosti, ima čezmejni učinek, zlasti na jezikovno homogenih področjih, ki se raztezajo na obe strani nacionalnih meja. Še več, struktura delovanja operaterjev komercialne radiodifuzije se lahko razširi na več držav članic“ (13).

| (61) | V svoji zahtevi po informacijah (14) in v odločbi o začetku formalnega postopka presoje, je Komisija dalj časa preučevala to vprašanje vpliva na izmenjave. Tržišča nakupa avdiovizualnih pravic in prodaje programov imajo mednarodno razsežnost, celo če so pravice in programi na splošno kupljeni za geografsko določeno tržišče. Finančni viri, ki so bili dodeljeni France 2 in France 3, so jima zagotovili dodatna konkurenčna sredstva za nakup avdiovizualnih pravic in za investicijo v programe, ki sta jih kasneje prodali. Poleg tega so zadevni podporni ukrepi postavili France 2 in France 3 v ugodnejši položaj, kot ga imajo njuni konkurenti v Skupnosti, s tem pa so za toliko zmanjšali možnosti slednjih, da bi se uveljavili v Franciji. V tej zadevi je potrebno omeniti, da je v delu obdobja, ki ga presoja ta odločba, avdiovizualna skupina, ki je delovala v več državah članicah, bila delničarka francoskega kanala la Cinq, ki je šlo leta 1992 v stečaj. |
| --- | --- |

(61)

V svoji zahtevi po informacijah (14) in v odločbi o začetku formalnega postopka presoje, je Komisija dalj časa preučevala to vprašanje vpliva na izmenjave. Tržišča nakupa avdiovizualnih pravic in prodaje programov imajo mednarodno razsežnost, celo če so pravice in programi na splošno kupljeni za geografsko določeno tržišče. Finančni viri, ki so bili dodeljeni France 2 in France 3, so jima zagotovili dodatna konkurenčna sredstva za nakup avdiovizualnih pravic in za investicijo v programe, ki sta jih kasneje prodali. Poleg tega so zadevni podporni ukrepi postavili France 2 in France 3 v ugodnejši položaj, kot ga imajo njuni konkurenti v Skupnosti, s tem pa so za toliko zmanjšali možnosti slednjih, da bi se uveljavili v Franciji. V tej zadevi je potrebno omeniti, da je v delu obdobja, ki ga presoja ta odločba, avdiovizualna skupina, ki je delovala v več državah članicah, bila delničarka francoskega kanala la Cinq, ki je šlo leta 1992 v stečaj.

| (62) | Subvencije in dotacije v kapital, ki sta jih bili deležni France 2 in France 3, so torej brez dvoma vplivale na izmenjave med državami članicami, v smislu člena 87(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(62)

Subvencije in dotacije v kapital, ki sta jih bili deležni France 2 in France 3, so torej brez dvoma vplivale na izmenjave med državami članicami, v smislu člena 87(1) Pogodbe.

| (63) | Upoštevajoč ta razmišljanja je potrebno zaključiti, da subvencije, ki so jih francoske oblasti dodelile France 2 in France 3, kot tudi dotacije v kapital, ki so bile dodeljene France 2, od leta 1988 do leta 1994, predstavljajo državne pomoči, v smislu Pogodbe. |
| --- | --- |

(63)

Upoštevajoč ta razmišljanja je potrebno zaključiti, da subvencije, ki so jih francoske oblasti dodelile France 2 in France 3, kot tudi dotacije v kapital, ki so bile dodeljene France 2, od leta 1988 do leta 1994, predstavljajo državne pomoči, v smislu Pogodbe.

VI.   PRIPISOVANJE VODENJA SERVISA SPLOŠNEGA GOSPODARSKEGA POMENA KANALOMA FRANCE 2 IN FRANCE

| (64) | Člen 86(2) Pogodbe ureja, da „za podjetja, ki so zadolžena za vodenje servisov splošnega gospodarskega pomena ali ki predstavljajo značaj fiskalnega monopola, veljajo pravila te pogodbe, zlasti ko gre za pravila glede konkurence, v mejah, v katerih uporaba teh pravil ne ogroža pravnega ali dejanskega izpolnjevanja poslanstva, ki jim je bilo zaupano. Razvoj izmenjav ne sme biti prizadet na tak način, ki bi nasprotoval interesu Skupnosti.“ |
| --- | --- |

(64)

Člen 86(2) Pogodbe ureja, da „za podjetja, ki so zadolžena za vodenje servisov splošnega gospodarskega pomena ali ki predstavljajo značaj fiskalnega monopola, veljajo pravila te pogodbe, zlasti ko gre za pravila glede konkurence, v mejah, v katerih uporaba teh pravil ne ogroža pravnega ali dejanskega izpolnjevanja poslanstva, ki jim je bilo zaupano. Razvoj izmenjav ne sme biti prizadet na tak način, ki bi nasprotoval interesu Skupnosti.“

| (65) | V skladu s stalnim pravnim tolmačenjem, člen 86 Pogodbe postavlja za podjetja, ki jim je naloženo vodenje servisov, ki so splošnega gospodarskega pomena, izjemo glede prepovedi državne pomoči (15). Odlok Altmark implicitno potrjuje, da je možno državno pomoč, ki kompenzira stroške, ki so nastali za podjetje pri zagotavljanju servisa splošnega gospodarskega pomena, razglasiti kot združljivo s skupnim tržiščem, če so upoštevani pogoji, ki jih postavlja člen 86(2) Pogodbe. |
| --- | --- |

(65)

V skladu s stalnim pravnim tolmačenjem, člen 86 Pogodbe postavlja za podjetja, ki jim je naloženo vodenje servisov, ki so splošnega gospodarskega pomena, izjemo glede prepovedi državne pomoči (15). Odlok Altmark implicitno potrjuje, da je možno državno pomoč, ki kompenzira stroške, ki so nastali za podjetje pri zagotavljanju servisa splošnega gospodarskega pomena, razglasiti kot združljivo s skupnim tržiščem, če so upoštevani pogoji, ki jih postavlja člen 86(2) Pogodbe.

| (66) | V skladu s stalnim pravnim tolmačenjem (16), člen 86 Pogodbe postavlja razveljavitveno določilo, ki ga je potrebno razlagati na restriktiven način. Sodišče je natančno določilo, da morajo biti za to, da bi za določen ukrep lahko veljala ta izjema, združeni vsi naslednji pogoji:






  — | zadevni servis mora biti servis splošnega gospodarskega pomena in mora biti kot tak jasno opredeljen s strani države članice, |
| --- | --- | --- |

(66)

V skladu s stalnim pravnim tolmačenjem (16), člen 86 Pogodbe postavlja razveljavitveno določilo, ki ga je potrebno razlagati na restriktiven način. Sodišče je natančno določilo, da morajo biti za to, da bi za določen ukrep lahko veljala ta izjema, združeni vsi naslednji pogoji:

—

zadevni servis mora biti servis splošnega gospodarskega pomena in mora biti kot tak jasno opredeljen s strani države članice,

| — | zadevno podjetje mora biti s strani države članice izrecno zadolženo za zagotavljanje omenjenega servisa, |
| --- | --- |

—

zadevno podjetje mora biti s strani države članice izrecno zadolženo za zagotavljanje omenjenega servisa,

| — | uporaba konkurenčnih pravil Pogodbe mora ogrožati opravljanje posebnega poslanstva, ki je zaupano podjetju, in izjema ne sme vplivati na razvoj izmenjav na tak način, ki bi nasprotoval interesu Skupnosti. |
| --- | --- |

—

uporaba konkurenčnih pravil Pogodbe mora ogrožati opravljanje posebnega poslanstva, ki je zaupano podjetju, in izjema ne sme vplivati na razvoj izmenjav na tak način, ki bi nasprotoval interesu Skupnosti.

| (67) | Sporočilo določa načela in metode, ki jih Komisija namerava uporabiti za ohranjanje upoštevanja teh pogojev na področju radiodifuzije. V tem posebnem primeru mora Komisija dokazati tudi to, da:






  — | dejavnost televizijskih kanalov France 2 in France 3 predstavlja dejavnost javnega servisa in da so njuna poslanstva javnega servisa jasno opredeljena (definicija), |
| --- | --- | --- |

(67)

Sporočilo določa načela in metode, ki jih Komisija namerava uporabiti za ohranjanje upoštevanja teh pogojev na področju radiodifuzije. V tem posebnem primeru mora Komisija dokazati tudi to, da:

—

dejavnost televizijskih kanalov France 2 in France 3 predstavlja dejavnost javnega servisa in da so njuna poslanstva javnega servisa jasno opredeljena (definicija),

| — | so bila France 2 in France 3 dodeljena ta poslanstva javnega servisa z uradnim aktom (mandat in kontrola), |
| --- | --- |

—

so bila France 2 in France 3 dodeljena ta poslanstva javnega servisa z uradnim aktom (mandat in kontrola),

| — | je finančno nadomestilo, ki jima je bilo dodeljeno, sorazmerno s čistim stroškom njune dejavnosti javnega servisa (sorazmernost). |
| --- | --- |

—

je finančno nadomestilo, ki jima je bilo dodeljeno, sorazmerno s čistim stroškom njune dejavnosti javnega servisa (sorazmernost).

| (68) | V okviru svoje analize mora Komisija upoštevati tudi Protokol. Le-ta opozarja na neposredno povezanost radiodifuzije javnega servisa z demokratskimi, socialnimi in kulturnimi potrebami vsake družbe, kot tudi na potrebo po ohranjanju pluralizma v medijih. Natančneje določa, da so države članice pristojne za „zagotavljanje financiranja javnega servisa radiodifuzije na tak način, da je to financiranje dodeljeno organom radiodifuzije, z nameni izpolnjevanja poslanstva javnega servisa, takšnega kot ga je dodelila, opredelila in organizirala vsaka država članica in tako, da to financiranje ne spreminja pogojev izmenjav in konkurence v Skupnosti na tak način, ki bi bil v nasprotju s skupnim interesom, pri čemer se razume, da je potrebno upoštevati uresničitev mandata tega javnega servisa.“ |
| --- | --- |

(68)

V okviru svoje analize mora Komisija upoštevati tudi Protokol. Le-ta opozarja na neposredno povezanost radiodifuzije javnega servisa z demokratskimi, socialnimi in kulturnimi potrebami vsake družbe, kot tudi na potrebo po ohranjanju pluralizma v medijih. Natančneje določa, da so države članice pristojne za „zagotavljanje financiranja javnega servisa radiodifuzije na tak način, da je to financiranje dodeljeno organom radiodifuzije, z nameni izpolnjevanja poslanstva javnega servisa, takšnega kot ga je dodelila, opredelila in organizirala vsaka država članica in tako, da to financiranje ne spreminja pogojev izmenjav in konkurence v Skupnosti na tak način, ki bi bil v nasprotju s skupnim interesom, pri čemer se razume, da je potrebno upoštevati uresničitev mandata tega javnega servisa.“

A.   Opredelitev poslanstev javnega servisa France 2 in France 3

| (69) | Na temelju Protokola in Sporočila je opredelitev poslanstev javnega servisa naloga držav članic. Sporočilo navaja, da je „ob upoštevanju posebnega značaja področja radiodifuzije, ‚široko‘ opredelitev namenjeno organu radiodifuzije, ob danem poslanstvu zagotavljanja uravnoteženega in pestrega programa, ob uporabi njenega mandata ter ob ohranjanju določene stopnje gledalcev lahko upoštevano, ob upoštevanju interpretativnih določil Protokola, kot legitimno, glede na člen 86(2) Pogodbe, kolikor bi hkrati poskušal doseči zagotovitev zadovoljevanja demokratskih, socialnih in kulturnih potreb družbe in jamstvo pluralizma, vključno s kulturno in jezikovno različnostjo (17)“. Nazadnje je potrebno spomniti na to, da se glede opredelitve javnega servisa na področju radiodifuzije vloga Komisije omejuje na kontrolo očitne napake (18). |
| --- | --- |

(69)

Na temelju Protokola in Sporočila je opredelitev poslanstev javnega servisa naloga držav članic. Sporočilo navaja, da je „ob upoštevanju posebnega značaja področja radiodifuzije, ‚široko‘ opredelitev namenjeno organu radiodifuzije, ob danem poslanstvu zagotavljanja uravnoteženega in pestrega programa, ob uporabi njenega mandata ter ob ohranjanju določene stopnje gledalcev lahko upoštevano, ob upoštevanju interpretativnih določil Protokola, kot legitimno, glede na člen 86(2) Pogodbe, kolikor bi hkrati poskušal doseči zagotovitev zadovoljevanja demokratskih, socialnih in kulturnih potreb družbe in jamstvo pluralizma, vključno s kulturno in jezikovno različnostjo (17)“. Nazadnje je potrebno spomniti na to, da se glede opredelitve javnega servisa na področju radiodifuzije vloga Komisije omejuje na kontrolo očitne napake (18).

| (70) | Člen 48 francoskega zakona št. 86-1067 z dne 30. septembra 1986, ki se nanaša na svobodo komunikacije, se sklicuje na „vzgojno, kulturno in socialno poslanstvo“ televizijskih kanalov France 2 in France 3. Členi 54, 55 in 56 omenjenega zakona natančno opredeljujejo določena poslanstva France 2 ali France 3 glede difuzije vladnih deklaracij, parlamentarnih razprav in oddaj, ki so namenjene političnim skupinam, sindikalnim ter poklicnim organizacijam in glavnim veroizpovedim, ki so razširjene v Franciji. |
| --- | --- |

(70)

Člen 48 francoskega zakona št. 86-1067 z dne 30. septembra 1986, ki se nanaša na svobodo komunikacije, se sklicuje na „vzgojno, kulturno in socialno poslanstvo“ televizijskih kanalov France 2 in France 3. Členi 54, 55 in 56 omenjenega zakona natančno opredeljujejo določena poslanstva France 2 ali France 3 glede difuzije vladnih deklaracij, parlamentarnih razprav in oddaj, ki so namenjene političnim skupinam, sindikalnim ter poklicnim organizacijam in glavnim veroizpovedim, ki so razširjene v Franciji.

| (71) | Poslanstva javnega servisa France 2 in France 3 so potem podrobno navedena za vsak kanal posebej v spisku storitev. Člen 3 spiska poslanstev in zadolžitev France 2, z dne 28. avgusta 1987, navaja, da „družba pri snovanju in programiranju svojih oddaj poskrbi za to, da vsem sestavnim delom občinstva prinaša informacije, kulturno obogatitev in razvedrilo, v funkciji kulturnega, vzgojnega in socialnega poslanstva, ki ji je bilo zaupano z zakonom“ in da „s svojimi programi še posebej zagotavlja poudarjanje kulturne dediščine in da sodeluje pri njeni obogatitvi z avdiovizualnimi stvaritvami, ki jih ponuja na svojem programu“. Člen 3 spiska poslanstev in zadolžitev France 3, prav tako z dne 28. avgusta 1987, povzema ta dva odstavka in jima dodaja še tretjega, po besedah katerega „družba pripravlja in programira oddaje o regionalnem življenju, ob poudarjanju zlasti izražanja in informacij kulturnih, socialnih in poklicnih skupnosti ter duhovnih in filozofskih družin“. |
| --- | --- |

(71)

Poslanstva javnega servisa France 2 in France 3 so potem podrobno navedena za vsak kanal posebej v spisku storitev. Člen 3 spiska poslanstev in zadolžitev France 2, z dne 28. avgusta 1987, navaja, da „družba pri snovanju in programiranju svojih oddaj poskrbi za to, da vsem sestavnim delom občinstva prinaša informacije, kulturno obogatitev in razvedrilo, v funkciji kulturnega, vzgojnega in socialnega poslanstva, ki ji je bilo zaupano z zakonom“ in da „s svojimi programi še posebej zagotavlja poudarjanje kulturne dediščine in da sodeluje pri njeni obogatitvi z avdiovizualnimi stvaritvami, ki jih ponuja na svojem programu“. Člen 3 spiska poslanstev in zadolžitev France 3, prav tako z dne 28. avgusta 1987, povzema ta dva odstavka in jima dodaja še tretjega, po besedah katerega „družba pripravlja in programira oddaje o regionalnem življenju, ob poudarjanju zlasti izražanja in informacij kulturnih, socialnih in poklicnih skupnosti ter duhovnih in filozofskih družin“.

| (72) | Kakšnih dvajset členov nato podrobneje opisuje vsebino teh poslanstev javnega servisa: pluralistični izraz miselnih in mnenjskih tokov; poštenost, neodvisnost in pluralizem informacij; prilagajanje tehnološkim spremembam; prilagajanje programov težavam gluhih in naglušnih oseb; prenašanje vladnih komunikacij, najpomembnejših parlamentarnih razprav, oddaj namenjenih političnim skupinam, sindikalnim ter strokovnim organizacijam in najpomembnejšim veroizpovedim, ki so razširjene v Franciji; prenašanje sporočil, ki so namenjena velikim nacionalnim zadevam, prometni varnosti in oddaje za obveščanje potrošnikov; prenašanje izobraževalnih in socialnih oddaj; obveznosti, ki se nanašajo na prenašanje in na naravo dokumentarcev, informativni programi, oddaje o gledališču, glasbi, plesu, varietejih, športu, oddaje za otroke in za odraščajočo mladino ter znanstvenofantastične oddaje. |
| --- | --- |

(72)

Kakšnih dvajset členov nato podrobneje opisuje vsebino teh poslanstev javnega servisa: pluralistični izraz miselnih in mnenjskih tokov; poštenost, neodvisnost in pluralizem informacij; prilagajanje tehnološkim spremembam; prilagajanje programov težavam gluhih in naglušnih oseb; prenašanje vladnih komunikacij, najpomembnejših parlamentarnih razprav, oddaj namenjenih političnim skupinam, sindikalnim ter strokovnim organizacijam in najpomembnejšim veroizpovedim, ki so razširjene v Franciji; prenašanje sporočil, ki so namenjena velikim nacionalnim zadevam, prometni varnosti in oddaje za obveščanje potrošnikov; prenašanje izobraževalnih in socialnih oddaj; obveznosti, ki se nanašajo na prenašanje in na naravo dokumentarcev, informativni programi, oddaje o gledališču, glasbi, plesu, varietejih, športu, oddaje za otroke in za odraščajočo mladino ter znanstvenofantastične oddaje.

| (73) | Spiski poslanstev in zadolžitev kanalov France 2 in France 3, z dne 16. septembra 1994, ki so nadomestili tiste iz leta 1987, ponovno poudarjajo ta poslanstva javnega servisa. Uvod njihovega spiska poslanstev in zadolžitev navaja, da „nacionalne družbe televizijskega programa (France 2 in France 3) predstavljajo televizijo vseh državljanov. Iz tega razloga se želita približati čim širšemu krogu občinstva, pri čemer poudarjata svojo osebnost s ponudbo specifičnega programa, ki je zasnovan na naslednjih štirih najpomembnejših značilnostih:






  — | z izvajanjem kulturnega, izobraževalnega in socialnega poslanstva, ki jima ga dodeljuje zakon, ta kanala javnosti posredujeta informacije, kulturno obogatitev in razvedrilo, ob stalnem spoštovanju človeške osebnosti, |
| --- | --- | --- |

(73)

Spiski poslanstev in zadolžitev kanalov France 2 in France 3, z dne 16. septembra 1994, ki so nadomestili tiste iz leta 1987, ponovno poudarjajo ta poslanstva javnega servisa. Uvod njihovega spiska poslanstev in zadolžitev navaja, da „nacionalne družbe televizijskega programa (France 2 in France 3) predstavljajo televizijo vseh državljanov. Iz tega razloga se želita približati čim širšemu krogu občinstva, pri čemer poudarjata svojo osebnost s ponudbo specifičnega programa, ki je zasnovan na naslednjih štirih najpomembnejših značilnostih:

—

z izvajanjem kulturnega, izobraževalnega in socialnega poslanstva, ki jima ga dodeljuje zakon, ta kanala javnosti posredujeta informacije, kulturno obogatitev in razvedrilo, ob stalnem spoštovanju človeške osebnosti,

| — | zagotavljata pluralizem svojih programov, z vključevanjem vseh zvrsti in z odpiranjem vsem občinstvom, |
| --- | --- |

—

zagotavljata pluralizem svojih programov, z vključevanjem vseh zvrsti in z odpiranjem vsem občinstvom,

| — | programska politika, ki jo predlagata, je še posebej bogata in raznovrstna na področju kulturnih oddaj in programov za mladino, |
| --- | --- |

—

programska politika, ki jo predlagata, je še posebej bogata in raznovrstna na področju kulturnih oddaj in programov za mladino,

| — | opravljata pomembna prizadevanja televizijske ustvarjalnosti z raziskovanjem inovacij, pri čemer sistematično posvečata pozornost slogu in pri tem dajeta prednost uresničevanju originalnih produkcij, ki zlasti prispevajo k uveljavljanju francoske kulturne dediščine. |
| --- | --- |

—

opravljata pomembna prizadevanja televizijske ustvarjalnosti z raziskovanjem inovacij, pri čemer sistematično posvečata pozornost slogu in pri tem dajeta prednost uresničevanju originalnih produkcij, ki zlasti prispevajo k uveljavljanju francoske kulturne dediščine.

S tem imajo nacionalne programske družbe poslanstvo, da ustvarjajo referenco glede etike, kakovosti in domišljije ter iz tega naslova ohranjajo skrb, da se izognejo sleherni vulgarnosti. Pozornost, ki jo namenjajo svojemu občinstvu izraža bolj zahtevnost do občinstva kot pa prizadevanje za komercialnimi dosežki“. Uvod v spisek poslanstev in zadolžitev kanala France 2 potem opisuje ta kanal kot „edini kanal v javnem sektorju, ki je izključno generalističen“ in ima za svoje poslanstvo željo, da bi dosegel „široko občinstvo, ki mu ponuja raznovrstno in uravnoteženo paleto programov“, medtem ko uvod v spisek poslanstev in zadolžitev kanala France 3 navaja, da ta kanal „potrjuje svoje posebno poslanstvo regionalnega in lokalnega kanala“ in „da daje prednost decentraliziranim informacijam in regionalnim dogodkom“. Prav tako kot v spiskih poslanstev in zadolžitev, z dne 28. avgusta 1987, kakšnih dvajset členov nato podrobneje opisuje vsebino teh poslanstev javnega servisa.

| (74) | Komisija meni, da poslanstva javnega servisa, ki so bila zaupana tudi kanaloma France 2 in France 3, ustrezajo servisu splošnega gospodarskega pomena, v smislu člena 86(2) Pogodbe. Ta poslanstva javnega servisa so jasno opredeljena in legitimna, kolikor želijo hkrati zagotoviti zadovoljevanje demokratičnih, socialnih in kulturnih potreb francoske družbe in zagotoviti pluralizem ter jamčiti zanj, vključno s kulturno in jezikovno raznolikostjo, v smislu Protokola. Poleg tega Komisija ugotavlja, da njuna poslanstva javnega servisa pokrivajo koncept in prenašanje vseh programov, ki jih že razširjata France 2 in France 3. Dejavnost javnega servisa teh dveh velikih kanalov obstaja tudi v koncepciji in v difuziji vseh njunih programov. Res je, da so nekatera poslanstva javnega servisa enostavne narave in torej bolj kvalitativna, toda Komisija, ki upošteva imperativna določila Protokola, meni, da je ta „široka“ opredelitev legitimna. Komisija nazadnje meni, da ta opredelitev poslanstev javnega servisa ne vsebuje nobene očitne napake. |
| --- | --- |

(74)

Komisija meni, da poslanstva javnega servisa, ki so bila zaupana tudi kanaloma France 2 in France 3, ustrezajo servisu splošnega gospodarskega pomena, v smislu člena 86(2) Pogodbe. Ta poslanstva javnega servisa so jasno opredeljena in legitimna, kolikor želijo hkrati zagotoviti zadovoljevanje demokratičnih, socialnih in kulturnih potreb francoske družbe in zagotoviti pluralizem ter jamčiti zanj, vključno s kulturno in jezikovno raznolikostjo, v smislu Protokola. Poleg tega Komisija ugotavlja, da njuna poslanstva javnega servisa pokrivajo koncept in prenašanje vseh programov, ki jih že razširjata France 2 in France 3. Dejavnost javnega servisa teh dveh velikih kanalov obstaja tudi v koncepciji in v difuziji vseh njunih programov. Res je, da so nekatera poslanstva javnega servisa enostavne narave in torej bolj kvalitativna, toda Komisija, ki upošteva imperativna določila Protokola, meni, da je ta „široka“ opredelitev legitimna. Komisija nazadnje meni, da ta opredelitev poslanstev javnega servisa ne vsebuje nobene očitne napake.

| (75) | Spiski poslanstev in zadolžitev dveh javnih kanalov prav tako vsebujejo določila, ki se nanašajo na kvote difuzije kinematografskih in avdiovizualnih del „originalno francoskega izraza“ in na financiranje koprodukcij kinematografskih del. Gre za določila uredbene narave, ki so veljavna za vse televizijske postaje, ki oddajajo prek hertzovih valov. Upoštevajoč dejstvo, da ti ukrepi ne segajo na področje presoje te odločbe, na le-to ne vpliva morebitna analiza tako pridobljenih prednosti na področju avdiovizualne in kinematografske proizvodnje. |
| --- | --- |

(75)

Spiski poslanstev in zadolžitev dveh javnih kanalov prav tako vsebujejo določila, ki se nanašajo na kvote difuzije kinematografskih in avdiovizualnih del „originalno francoskega izraza“ in na financiranje koprodukcij kinematografskih del. Gre za določila uredbene narave, ki so veljavna za vse televizijske postaje, ki oddajajo prek hertzovih valov. Upoštevajoč dejstvo, da ti ukrepi ne segajo na področje presoje te odločbe, na le-to ne vpliva morebitna analiza tako pridobljenih prednosti na področju avdiovizualne in kinematografske proizvodnje.

B.   Mandat in nadzor

| (76) | Poslanstva zadevnega javnega servisa so bila zaupana kanaloma France 2 in France 3, s pomočjo uradnih aktov, zato ker poslanstva izhajajo iz zakona št. 86-1067 kot tudi prek spiskov poslanstev in zadolžitev, z dne 28. avgusta 1987, kasneje z dne 16. septembra 1994, sprejetih na podlagi odredbe ministrskega predsednika. Ti spiski poslanstev in zadolžitev predvidevajo, da so določene obveznosti natančno določene z letnimi določili. Spiski poslanstev in zadolžitev z dne 16. septembra 1994 med drugim navajajo, da so obveznosti in načela, ki jih omenjajo, po potrebi, navedena v pogodbi o ciljih, ki jih skleneta država in kanali. |
| --- | --- |

(76)

Poslanstva zadevnega javnega servisa so bila zaupana kanaloma France 2 in France 3, s pomočjo uradnih aktov, zato ker poslanstva izhajajo iz zakona št. 86-1067 kot tudi prek spiskov poslanstev in zadolžitev, z dne 28. avgusta 1987, kasneje z dne 16. septembra 1994, sprejetih na podlagi odredbe ministrskega predsednika. Ti spiski poslanstev in zadolžitev predvidevajo, da so določene obveznosti natančno določene z letnimi določili. Spiski poslanstev in zadolžitev z dne 16. septembra 1994 med drugim navajajo, da so obveznosti in načela, ki jih omenjajo, po potrebi, navedena v pogodbi o ciljih, ki jih skleneta država in kanali.

| (77) | Francoske oblasti so uvedle različna sredstva nadzora glede France 2 in France 3 in glede njunih poslanstev javnega servisa. Oba javna kanala vsako leto pošiljata ministru, ki je zadolžen za komunikacijo, in CSA poročilo o izvajanju določil, predvidenih v njunih spiskih poslanstev in zadolžitev. CSA vsako leto objavi javno poročilo, v katerem za vsak kanal oceni njegovo upoštevanje spiskov poslanstev in zadolžitev, člen za členom. V primeru hujše kršitve posameznega kanala glede njegovih poslanstev servisa, CSA javne pripombe pošlje svojemu administrativnemu svetu. |
| --- | --- |

(77)

Francoske oblasti so uvedle različna sredstva nadzora glede France 2 in France 3 in glede njunih poslanstev javnega servisa. Oba javna kanala vsako leto pošiljata ministru, ki je zadolžen za komunikacijo, in CSA poročilo o izvajanju določil, predvidenih v njunih spiskih poslanstev in zadolžitev. CSA vsako leto objavi javno poročilo, v katerem za vsak kanal oceni njegovo upoštevanje spiskov poslanstev in zadolžitev, člen za členom. V primeru hujše kršitve posameznega kanala glede njegovih poslanstev servisa, CSA javne pripombe pošlje svojemu administrativnemu svetu.

| (78) | Sicer pa, v skladu s členom 53 zakona št. 86-1067, Parlament glasuje o proračunu javnih kanalov, na podlagi poročila, ki ga za vsako zasedanje pripravi član finančne komisije. Poročevalec lahko, če se mu to zdi potrebno, komentira, kako posamezni kanali upoštevajo svoja poslanstva javnega servisa. |
| --- | --- |

(78)

Sicer pa, v skladu s členom 53 zakona št. 86-1067, Parlament glasuje o proračunu javnih kanalov, na podlagi poročila, ki ga za vsako zasedanje pripravi član finančne komisije. Poročevalec lahko, če se mu to zdi potrebno, komentira, kako posamezni kanali upoštevajo svoja poslanstva javnega servisa.

| (79) | Nazadnje je potrebno omeniti, da sta od dvanajstih članov, kolikor jih šteje administrativni svet vsakega kanala, dva člana parlamenta, štirje predstavniki države in štiri kvalificirane osebe. Teh deset oseb so zunanji sodelavci kanalov in torej lahko brez zadržka izražajo svoje pripombe glede upoštevanja poslanstev javnega servisa. |
| --- | --- |

(79)

Nazadnje je potrebno omeniti, da sta od dvanajstih članov, kolikor jih šteje administrativni svet vsakega kanala, dva člana parlamenta, štirje predstavniki države in štiri kvalificirane osebe. Teh deset oseb so zunanji sodelavci kanalov in torej lahko brez zadržka izražajo svoje pripombe glede upoštevanja poslanstev javnega servisa.

C.   Sorazmernost financiranja dejavnosti javnega servisa

a)   Ocena nadomestila stroškov dejavnosti javnega servisa, ki ga daje država

| (80) | Komisija mora ugotoviti, ali so državne pomoči, ki so bile zagotovljene kanaloma France 2 in France 3, sorazmerne s stroški za njuno dejavnost javnega servisa. Po besedah Sporočila „je zato, da bi bil upoštevan kriterij sorazmernosti, potrebno, da državne pomoči ne presegajo čistih stroškov, ki nastanejo zaradi poslanstva javnega servisa, ob upoštevanju drugih neposrednih ali posrednih prihodkov, ki izvirajo iz tega poslanstva. Zato bodo čisti dobički, ki jih komercialne dejavnosti pridobivajo iz javnega servisa, upoštevani pri ocenjevanju sorazmernosti pomoči (19)“. |
| --- | --- |

(80)

Komisija mora ugotoviti, ali so državne pomoči, ki so bile zagotovljene kanaloma France 2 in France 3, sorazmerne s stroški za njuno dejavnost javnega servisa. Po besedah Sporočila „je zato, da bi bil upoštevan kriterij sorazmernosti, potrebno, da državne pomoči ne presegajo čistih stroškov, ki nastanejo zaradi poslanstva javnega servisa, ob upoštevanju drugih neposrednih ali posrednih prihodkov, ki izvirajo iz tega poslanstva. Zato bodo čisti dobički, ki jih komercialne dejavnosti pridobivajo iz javnega servisa, upoštevani pri ocenjevanju sorazmernosti pomoči (19)“.

| (81) | Potrebno je omeniti, da se v primeru, če se Komisija v tem pogledu sklicuje na Direktivo Komisije 80/723/EGS z dne 25. junija 1980 o preglednosti finančnih razmerij med državami članicami in med javnimi podjetji (20) in na obveznost ločevanja računov, ki jo uvaja ta direktiva, ta obveznost ni nanašala na področje televizijske difuzije v obdobju, ki ga obravnava ta odločba. |
| --- | --- |

(81)

Potrebno je omeniti, da se v primeru, če se Komisija v tem pogledu sklicuje na Direktivo Komisije 80/723/EGS z dne 25. junija 1980 o preglednosti finančnih razmerij med državami članicami in med javnimi podjetji (20) in na obveznost ločevanja računov, ki jo uvaja ta direktiva, ta obveznost ni nanašala na področje televizijske difuzije v obdobju, ki ga obravnava ta odločba.

| (82) | Sporočilo je nevtralno glede sredstev, ki jih je izbrala država članica za financiranje televizij, ki so jim bila zaupana poslanstva javnega servisa. Francoske oblasti so se odločile za mešano financiranje, ki temelji hkrati na javnih in na komercialnih virih. Prihodki od oglaševanja in od pokroviteljstva predstavljajo skoraj celoto teh komercialnih virov, medtem ko dejavnosti distribucije ustvarjajo le marginalne prihodke. Kar zadeva javne vire, pristojbina predstavlja običajno javno financiranje kanalov France 2 in France 3. Toda v obdobju od leta 1988 do leta 1994 so poleg pristojbine francoske oblasti kanaloma France 2 in France 3 odobrile subvencije, ki so navedene v preglednicah 1 in 2. |
| --- | --- |

(82)

Sporočilo je nevtralno glede sredstev, ki jih je izbrala država članica za financiranje televizij, ki so jim bila zaupana poslanstva javnega servisa. Francoske oblasti so se odločile za mešano financiranje, ki temelji hkrati na javnih in na komercialnih virih. Prihodki od oglaševanja in od pokroviteljstva predstavljajo skoraj celoto teh komercialnih virov, medtem ko dejavnosti distribucije ustvarjajo le marginalne prihodke. Kar zadeva javne vire, pristojbina predstavlja običajno javno financiranje kanalov France 2 in France 3. Toda v obdobju od leta 1988 do leta 1994 so poleg pristojbine francoske oblasti kanaloma France 2 in France 3 odobrile subvencije, ki so navedene v preglednicah 1 in 2.

| (83) | Francoske oblasti so prav tako odobrile kanalu France 2 tri dotacije v kapital. Od 1988 do 1991 je ta kanal nabral izgube tako kot v letu 1991 in je bil prisiljen, v skladu s členom 241 francoskega zakona št. 66-537 z dne 24. julija 1966, povečati, nato pa zmanjšati svoj družbeni kapital zato, da je zaključil velik del svojih izgub in da je ponovno vzpostavil raven svojih lastnih kapitalskih sredstev na višino polovice svojega družbenega kapitala. Po tem posegu je francoska država kanalu France 2 zagotovila 500 milijonov FRF. Ta operacija je zadoščala za zagotovitev nadaljevanja dejavnosti kanala na kratek rok, vendar ni dovoljevala ponovne vzpostavitve trajnega ravnotežja med lastnimi skladi in med bančno zadolženostjo. Država je torej morala v letih 1993 in 1994 odobriti še dve novi dotaciji v kapital, v skupnem znesku 410 milijonov FRF. |
| --- | --- |

(83)

Francoske oblasti so prav tako odobrile kanalu France 2 tri dotacije v kapital. Od 1988 do 1991 je ta kanal nabral izgube tako kot v letu 1991 in je bil prisiljen, v skladu s členom 241 francoskega zakona št. 66-537 z dne 24. julija 1966, povečati, nato pa zmanjšati svoj družbeni kapital zato, da je zaključil velik del svojih izgub in da je ponovno vzpostavil raven svojih lastnih kapitalskih sredstev na višino polovice svojega družbenega kapitala. Po tem posegu je francoska država kanalu France 2 zagotovila 500 milijonov FRF. Ta operacija je zadoščala za zagotovitev nadaljevanja dejavnosti kanala na kratek rok, vendar ni dovoljevala ponovne vzpostavitve trajnega ravnotežja med lastnimi skladi in med bančno zadolženostjo. Država je torej morala v letih 1993 in 1994 odobriti še dve novi dotaciji v kapital, v skupnem znesku 410 milijonov FRF.

| (84) | V okviru presoje kriterija sorazmernosti, je Komisija zavezana, da preveri, ali skupni znesek javnih financiranj, ki sta ga prejeli France 2 in France 3 od 1988 do 1994, namreč državne pomoči, ki jih obravnava ta odločba, pa tudi pristojbina in subvencije v opremo, ne presega čistih stroškov njune dejavnosti javnega servisa. |
| --- | --- |

(84)

V okviru presoje kriterija sorazmernosti, je Komisija zavezana, da preveri, ali skupni znesek javnih financiranj, ki sta ga prejeli France 2 in France 3 od 1988 do 1994, namreč državne pomoči, ki jih obravnava ta odločba, pa tudi pristojbina in subvencije v opremo, ne presega čistih stroškov njune dejavnosti javnega servisa.

| (85) | Preliminarno je potrebno omeniti, da sta v tem posebnem primeru, v obdobju od 1988 do 1994, France 2 in France 3 prejeli javna sredstva, ki izhajajo iz različnih računovodskih logik. Pristojbina je dejansko namenjena nadomestilu letnih stroškov, ki nastanejo pri obeh javnih kanalih v okviru opravljanja njune dejavnosti javnega servisa; iz tega naslova je na letni osnovi prikazana v bilanci uspehov, medtem ko so dotacije v kapital in subvencije knjižene v bilanci. Dotacije v kapitalu dejansko predstavljajo izredne prispevke, ki so služili pri pokrivanju predhodnih primanjkljajev, ki so se nabrali v nekaj poslovnih letih. Prav tako subvencije v investicije in v opremo omogočajo financiranje investicij, ki bodo izkoriščene in torej amortizirane, v nekaj poslovnih letih. Subvencije so torej povzete v bilanci uspeha v enakem ritmu kot amortizacija investicij. V takšni meri kot so, za izračun nadomestila stroškov javnega servisa, pomešani elementi bilance (subvencije) in elementi bilance uspeha (amortizacije, vključene v skupne stroške poslovnega leta), je neobhodno potrebno razmišljati kumulativno v srednjeročnem ali v dolgoročnem obdobju, zato ker je torej možno upoštevati, da prevzemi subvencij (ki se pojavljajo v bilanci uspeha) in subvencije (ki se pojavljajo v bilanci) konvergirajo proti istim zneskom. Formalni postopek presoje, ki se nanaša na leta 1988–1994, bo pridržan za to kumulativno obdobje. |
| --- | --- |

(85)

Preliminarno je potrebno omeniti, da sta v tem posebnem primeru, v obdobju od 1988 do 1994, France 2 in France 3 prejeli javna sredstva, ki izhajajo iz različnih računovodskih logik. Pristojbina je dejansko namenjena nadomestilu letnih stroškov, ki nastanejo pri obeh javnih kanalih v okviru opravljanja njune dejavnosti javnega servisa; iz tega naslova je na letni osnovi prikazana v bilanci uspehov, medtem ko so dotacije v kapital in subvencije knjižene v bilanci. Dotacije v kapitalu dejansko predstavljajo izredne prispevke, ki so služili pri pokrivanju predhodnih primanjkljajev, ki so se nabrali v nekaj poslovnih letih. Prav tako subvencije v investicije in v opremo omogočajo financiranje investicij, ki bodo izkoriščene in torej amortizirane, v nekaj poslovnih letih. Subvencije so torej povzete v bilanci uspeha v enakem ritmu kot amortizacija investicij. V takšni meri kot so, za izračun nadomestila stroškov javnega servisa, pomešani elementi bilance (subvencije) in elementi bilance uspeha (amortizacije, vključene v skupne stroške poslovnega leta), je neobhodno potrebno razmišljati kumulativno v srednjeročnem ali v dolgoročnem obdobju, zato ker je torej možno upoštevati, da prevzemi subvencij (ki se pojavljajo v bilanci uspeha) in subvencije (ki se pojavljajo v bilanci) konvergirajo proti istim zneskom. Formalni postopek presoje, ki se nanaša na leta 1988–1994, bo pridržan za to kumulativno obdobje.

| (86) | France 2 in France 3 hkrati opravljata dejavnost javnega servisa in komercialne dejavnosti, bodisi interno ali pa s posredovanjem podružnic. Samo stroške dejavnosti javnega servisa kanalov, ki vključujejo vse stroške, ki so potrebni za zasnovo in za difuzijo njenih programov, lahko finančno nadomesti država, oziroma, skupni stroški delovanja vsakega kanala vključujejo stroške, ki so povezani z dejavnostjo javnega servisa, pa tudi stroške, ki so povezani s komercialnimi dejavnostmi. Čiste stroške dejavnosti javnega servisa vsakega kanala je torej možno ugotoviti tako, da od njihovih skupnih stroškov delovanja odštejemo tiste stroške, ki so povezani s komercialnimi dejavnostmi, ki jih bodisi opravljajo interno ali s posredovanjem podružnic, kot tudi čiste dobičke iz teh dejavnosti (v glavnem gre za prihodke od oglaševanja in od pokroviteljev), kot predvideva Sporočilo. V obravnavanem obdobju, 1988–1994, kot prikazuje preglednica 4, čisti stroški dejavnosti javnega servisa France 2 kumulativno znašajo 15,69 milijarde FRF, čisti stroški France 3 pa 20,89 milijarde FRF (21).
  PREGLEDNICA 4
  Določitev čistih stroškov iz dejavnosti javnega servisa, v kumulativi za obdobje 1988–1994







  (v milijardah FRF) |
| --- | --- |
| | France 2 | France 3 |
| Skupni stroški | 41,982 | 37,011 |
| Stroški, povezani s komercialnimi dejavnostmi | <15,2> | <11,74> |
| Čisti dobički od komercialnih dejavnosti | <11,091> | <4,379> |
| Čisti stroški od dejavnosti javnega servisa | 15,691 | 20,892 |

(86)

France 2 in France 3 hkrati opravljata dejavnost javnega servisa in komercialne dejavnosti, bodisi interno ali pa s posredovanjem podružnic. Samo stroške dejavnosti javnega servisa kanalov, ki vključujejo vse stroške, ki so potrebni za zasnovo in za difuzijo njenih programov, lahko finančno nadomesti država, oziroma, skupni stroški delovanja vsakega kanala vključujejo stroške, ki so povezani z dejavnostjo javnega servisa, pa tudi stroške, ki so povezani s komercialnimi dejavnostmi. Čiste stroške dejavnosti javnega servisa vsakega kanala je torej možno ugotoviti tako, da od njihovih skupnih stroškov delovanja odštejemo tiste stroške, ki so povezani s komercialnimi dejavnostmi, ki jih bodisi opravljajo interno ali s posredovanjem podružnic, kot tudi čiste dobičke iz teh dejavnosti (v glavnem gre za prihodke od oglaševanja in od pokroviteljev), kot predvideva Sporočilo. V obravnavanem obdobju, 1988–1994, kot prikazuje preglednica 4, čisti stroški dejavnosti javnega servisa France 2 kumulativno znašajo 15,69 milijarde FRF, čisti stroški France 3 pa 20,89 milijarde FRF (21).

PREGLEDNICA 4

Določitev čistih stroškov iz dejavnosti javnega servisa, v kumulativi za obdobje 1988–1994

(v milijardah FRF)

France 2

France 3

Skupni stroški

41,982

37,011

Stroški, povezani s komercialnimi dejavnostmi

<15,2>

<11,74>

Čisti dobički od komercialnih dejavnosti

<11,091>

<4,379>

Čisti stroški od dejavnosti javnega servisa

15,691

20,892

| (87) | Te čiste stroške javnega servisa je potrebno nato postaviti v sorazmerje s celotnimi javnimi finančnimi sredstvi, ki sta jih prejela kanala, zato da bi ocenili, ali je finančno nadomestilo države preseglo te stroške ali ne. Pristojbina, na eni strani, in subvencije ter dotacije v kapital, na drugi strani, se ravnajo po različnih računovodskih logikah, zato je potrebno postopno prikazati ostanke nadomestila stroškov iz dejavnosti javnega servisa, v funkciji upoštevanih javnih financiranj. V obdobju 1988–1994 sta France 2 in France 3 iz naslova pristojbine prejeli 12,12 oziroma 20,17 milijarde FRF (22). Tako je, v smislu analize, skladne s pristopom „bilanca uspeha“, očitno, da sta France 2 in France 3, v kumulativi, prejeli manjše nadomestilo, v višini 3,57 milijarde FRF oziroma 718,6 milijona FRF. |
| --- | --- |

(87)

Te čiste stroške javnega servisa je potrebno nato postaviti v sorazmerje s celotnimi javnimi finančnimi sredstvi, ki sta jih prejela kanala, zato da bi ocenili, ali je finančno nadomestilo države preseglo te stroške ali ne. Pristojbina, na eni strani, in subvencije ter dotacije v kapital, na drugi strani, se ravnajo po različnih računovodskih logikah, zato je potrebno postopno prikazati ostanke nadomestila stroškov iz dejavnosti javnega servisa, v funkciji upoštevanih javnih financiranj. V obdobju 1988–1994 sta France 2 in France 3 iz naslova pristojbine prejeli 12,12 oziroma 20,17 milijarde FRF (22). Tako je, v smislu analize, skladne s pristopom „bilanca uspeha“, očitno, da sta France 2 in France 3, v kumulativi, prejeli manjše nadomestilo, v višini 3,57 milijarde FRF oziroma 718,6 milijona FRF.

| (88) | Odslej je potrebno postaviti v razmerje te zneske premajhnega nadomestila s komplementarnimi javnimi viri, prikazanimi v bilanci. Ti komplementarni viri so sestavljeni, po eni strani, iz subvencij v opremo, po drugi strani pa iz subvencij v investicije, drugih subvencij in dotacij v kapital, ki predstavljajo predmet tega postopka. V kumulativi za France 2 znašajo 1,91 milijarde FRF in 633,5 milijona FRF za France 3. Sicer pa ne smejo biti vključeni v čiste stroške dejavnosti javnega servisa prispevki v kapital kot tudi avansi na tekočih računih, ne povrnjeni podružnicam obeh javnih kanalov, ki opravljata komercialne dejavnosti (115,2 milijona FRF za France 2 in 25,9 milijona FRF za France 3). |
| --- | --- |

(88)

Odslej je potrebno postaviti v razmerje te zneske premajhnega nadomestila s komplementarnimi javnimi viri, prikazanimi v bilanci. Ti komplementarni viri so sestavljeni, po eni strani, iz subvencij v opremo, po drugi strani pa iz subvencij v investicije, drugih subvencij in dotacij v kapital, ki predstavljajo predmet tega postopka. V kumulativi za France 2 znašajo 1,91 milijarde FRF in 633,5 milijona FRF za France 3. Sicer pa ne smejo biti vključeni v čiste stroške dejavnosti javnega servisa prispevki v kapital kot tudi avansi na tekočih računih, ne povrnjeni podružnicam obeh javnih kanalov, ki opravljata komercialne dejavnosti (115,2 milijona FRF za France 2 in 25,9 milijona FRF za France 3).

| (89) | Če upoštevamo te komplementarne vire, je očitno, da sta kanala France 2 in France 3 v obdobju 1988–1994 prejela premajhno nadomestilo, in sicer pri France 2 premajhno nadomestilo znaša 1,54 milijarde FRF, pri France 3 pa 59,2 milijona FRF. |
| --- | --- |

(89)

Če upoštevamo te komplementarne vire, je očitno, da sta kanala France 2 in France 3 v obdobju 1988–1994 prejela premajhno nadomestilo, in sicer pri France 2 premajhno nadomestilo znaša 1,54 milijarde FRF, pri France 3 pa 59,2 milijona FRF.

b)   Ocena obnašanja France 2 in France 3 na tržišču prodaje oglaševalskega prostora

| (90) | V smislu Sporočila, mora Komisija prav tako preveriti, ali ni prišlo na ravni komercialnih dejavnosti, ki so resnično povezane z dejavnostjo javnega servisa, do nikakršne neuravnovešenosti konkurence, ki ne bi bila potrebna iz naslova izpolnjevanja poslanstev javnega servisa. Takšno neravnovesje bi bilo prisotno, če bi kanala France 2 in France 3, v prepričanju, da bosta svoje manjše komercialne prihodke nadomestila z državno pomočjo, zniževala cene prodaje oglasnega prostora, s čimer bi prav tako zniževala prihodke svojih konkurentov. |
| --- | --- |

(90)

V smislu Sporočila, mora Komisija prav tako preveriti, ali ni prišlo na ravni komercialnih dejavnosti, ki so resnično povezane z dejavnostjo javnega servisa, do nikakršne neuravnovešenosti konkurence, ki ne bi bila potrebna iz naslova izpolnjevanja poslanstev javnega servisa. Takšno neravnovesje bi bilo prisotno, če bi kanala France 2 in France 3, v prepričanju, da bosta svoje manjše komercialne prihodke nadomestila z državno pomočjo, zniževala cene prodaje oglasnega prostora, s čimer bi prav tako zniževala prihodke svojih konkurentov.

| (91) | V svoji pritožbi TF1 navaja ta argument s trditvijo, da po zaslugi državne pomoči, ki sta je bila deležna, kanala France 2 in France 3, ki sta delovala „zunaj prisil donosnosti, kakršne doživljajo njuni konkurenti, lahko uporabljala izklicne cene in umetno nizke cene za svoje oglaševalske akcije ali za svoje akcije s pokrovitelji, zato da sta obdržala oglaševalske stranke“. |
| --- | --- |

(91)

V svoji pritožbi TF1 navaja ta argument s trditvijo, da po zaslugi državne pomoči, ki sta je bila deležna, kanala France 2 in France 3, ki sta delovala „zunaj prisil donosnosti, kakršne doživljajo njuni konkurenti, lahko uporabljala izklicne cene in umetno nizke cene za svoje oglaševalske akcije ali za svoje akcije s pokrovitelji, zato da sta obdržala oglaševalske stranke“.

| (92) | Na osnovi informacije, ki jo ima na voljo, Komisija ni razkrila nobenega naravnega dokazilnega elementa, za podkrepitev argumenta, ki ga navaja TF1. Razliko med prodajnimi cenami za oglaševalske akcije TF1 in med cenami France 2 in France 3 pojasnjuje ne samo komercialno obnašanje obeh javnih kanalov, ampak razlika zmogljivosti ekranov TF1 v primerjavi z zmogljivostmi obeh javnih kanalov. |
| --- | --- |

(92)

Na osnovi informacije, ki jo ima na voljo, Komisija ni razkrila nobenega naravnega dokazilnega elementa, za podkrepitev argumenta, ki ga navaja TF1. Razliko med prodajnimi cenami za oglaševalske akcije TF1 in med cenami France 2 in France 3 pojasnjuje ne samo komercialno obnašanje obeh javnih kanalov, ampak razlika zmogljivosti ekranov TF1 v primerjavi z zmogljivostmi obeh javnih kanalov.

| (93) | Na področju televizijske reklame se oglaševalci zanimajo predvsem za občinstvo gospodinj, v starosti manj kot 50 let. To občinstvo merijo s pojmom „Gross Rating Point“ (GRP, pokazatelj pritiska medijev), ki je opredeljen kot povprečno število stikov v reklamni kampanji, doseženih pri 100 osebah ciljne skupine. Šteje se, da je bil stik vzpostavljen takrat, ko je oseba enkrat, v danem trenutku, izpostavljena prenesenemu sporočilu. |
| --- | --- |

(93)

Na področju televizijske reklame se oglaševalci zanimajo predvsem za občinstvo gospodinj, v starosti manj kot 50 let. To občinstvo merijo s pojmom „Gross Rating Point“ (GRP, pokazatelj pritiska medijev), ki je opredeljen kot povprečno število stikov v reklamni kampanji, doseženih pri 100 osebah ciljne skupine. Šteje se, da je bil stik vzpostavljen takrat, ko je oseba enkrat, v danem trenutku, izpostavljena prenesenemu sporočilu.

| (94) | Za svoje reklamne akcije oglaševalci raziskujejo najbolj zmogljive ekrane, ki zagotavljajo v danem trenutku najboljšo pokritost ciljne populacije. Iz tega sledi, da čim močnejše je občinstvo določenega ekrana, bolj so oglaševalci pripravljeni plačati enotno višjo ceno na stik (cena GRP). Tako prihaja do posebne premije za zmogljivost ekranov. |
| --- | --- |

(94)

Za svoje reklamne akcije oglaševalci raziskujejo najbolj zmogljive ekrane, ki zagotavljajo v danem trenutku najboljšo pokritost ciljne populacije. Iz tega sledi, da čim močnejše je občinstvo določenega ekrana, bolj so oglaševalci pripravljeni plačati enotno višjo ceno na stik (cena GRP). Tako prihaja do posebne premije za zmogljivost ekranov.

| (95) | Preglednica 6 prikazuje za vsak kanal srednji GRP in srednjo ceno GRP v celotnem dnevu, za ciljno skupino gospodinj, v starostni skupini od 15 do 49 let.
  PREGLEDNICA 6 (23) | TF1 | France 2 | France 3 | M6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Srednji GRP | Cena GRP
  (EUR) | Srednji GRP | Cena GRP
  (EUR) | Srednji GRP | Cena GRP
  (EUR) | Srednji GRP | Cena GRP
  (EUR) |
| 1990 | 5,8 | 2 732 | 3 | 2 738 | 2,3 | 2 533 | 1,9 | 2 440 |
| 1991 | 5,3 | 2 649 | 2,6 | 2 488 | 2,1 | 2 463 | 1,9 | 2 239 |
| 1992 | 4,8 | 2 963 | 2,5 | 2 652 | 2 | 2 707 | 1,9 | 2 297 |
| 1993 | 4,7 | 2 829 | 2,4 | 2 595 | 1,7 | 2 785 | 1,9 | 2 481 |
| 1994 | 4,7 | 2 983 | 2,6 | 2 847 | 1,6 | 2 777 | 2 | 2 475 |

(95)

Preglednica 6 prikazuje za vsak kanal srednji GRP in srednjo ceno GRP v celotnem dnevu, za ciljno skupino gospodinj, v starostni skupini od 15 do 49 let.

PREGLEDNICA 6 (23)

TF1

France 2

France 3

M6

Srednji GRP

Cena GRP

(EUR)

Srednji GRP

Cena GRP

(EUR)

Srednji GRP

Cena GRP

(EUR)

Srednji GRP

Cena GRP

(EUR)

1990

5,8

2 732

3

2 738

2,3

2 533

1,9

2 440

1991

5,3

2 649

2,6

2 488

2,1

2 463

1,9

2 239

1992

4,8

2 963

2,5

2 652

2

2 707

1,9

2 297

1993

4,7

2 829

2,4

2 595

1,7

2 785

1,9

2 481

1994

4,7

2 983

2,6

2 847

1,6

2 777

2

2 475

| (96) | Preglednica 7 za vsak kanal prikazuje srednji GRP in povprečno ceno GRP v urah največje gledanosti (od 19. do 22. ure) v ciljni skupini gospodinj v starostni skupini od 15 do 49 let.
  PREGLEDNICA 7 | TF1 | France 2 | France 3 | M6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Srednji GRP | Cena GRP
  (EUR) | Srednji GRP | Cena GRP
  (EUR) | Srednji GRP | Cena GRP
  (EUR) | Srednji GRP | Cena GRP
  (EUR) |
| 1990 | 12,8 | 3 465 | 5,9 | 3 079 | 3,9 | 2 620 | 3,4 | 2 815 |
| 1991 | 12,1 | 3 536 | 6,1 | 3 103 | 4,1 | 2 607 | 3,8 | 2 454 |
| 1992 | 10,4 | 3 741 | 5,7 | 3 613 | 3,9 | 3 032 | 4,4 | 2 587 |
| 1993 | 10,7 | 3 512 | 5,9 | 3 378 | 3,4 | 3 150 | 3,9 | 3 084 |
| 1994 | 10,3 | 3 735 | 6 | 3 519 | 3,4 | 3 078 | 4,2 | 3 920 |
| Vir: MEDIAMETRIE/MEDIAMAT obdelava POPCORN.
  Sprememba metodologije v letu 1989 ne dopušča primerjave s predhodnimi podatki. |

(96)

Preglednica 7 za vsak kanal prikazuje srednji GRP in povprečno ceno GRP v urah največje gledanosti (od 19. do 22. ure) v ciljni skupini gospodinj v starostni skupini od 15 do 49 let.

PREGLEDNICA 7

TF1

France 2

France 3

M6

Srednji GRP

Cena GRP

(EUR)

Srednji GRP

Cena GRP

(EUR)

Srednji GRP

Cena GRP

(EUR)

Srednji GRP

Cena GRP

(EUR)

1990

12,8

3 465

5,9

3 079

3,9

2 620

3,4

2 815

1991

12,1

3 536

6,1

3 103

4,1

2 607

3,8

2 454

1992

10,4

3 741

5,7

3 613

3,9

3 032

4,4

2 587

1993

10,7

3 512

5,9

3 378

3,4

3 150

3,9

3 084

1994

10,3

3 735

6

3 519

3,4

3 078

4,2

3 920

Vir: MEDIAMETRIE/MEDIAMAT obdelava POPCORN.

Sprememba metodologije v letu 1989 ne dopušča primerjave s predhodnimi podatki.

| (97) | Protikonkurenčno obnašanje javnih kanalov na tržišču prodaje oglaševalskega prostora bi ugotovili, če bi, ob upoštevanju dejstva, da ima višji srednji GRP za posledico višjo GRP ceno (premija za zmogljivost). Cene GRP, ki so jih dosegali javni kanali, so bile občutno nižje od tistih, ki veljajo pri TF1 in M6, toda podatki, ki so prikazani v preglednicah 6 in 7, kažejo drugače. Res je, da iz tega izhaja, da je v bistvu, kot poudarja TF1, njegova cena GRP višja od primerljive cene pri France 2 ali France 3, te cene pa so višje od cen pri M6. Iz tega prav tako izhaja, da je povprečni GRP pri TF1 še zmeraj kar precej višji kot pri France 2 ali pri France 3. Od leta 1990 do 1994, prek celotnega dneva, povprečni GRP pri TF1 niha od 4,7 do 5,8 točke, medtem ko pri France 2 niha od 2,4 do 3 točk, pri France 3 od 1,6 do 2,3 točke, pri M6 pa v razponu od 1,9 do 2 točk. V urah največje gledanosti povprečni GRP pri TF1 niha od 10,3 do 12,8 točke, medtem ko pri France 2 niha od 5,7 do 6,1 točke, pri France 3 od 3,4 do 4,1 točke, pri M6 pa od 3,4 do 4,4 točke. Toda razlika med cenami GRP kanala TF1 in med cenami obeh javnih kanalov ni nesorazmerna, če jo primerjamo z razliko med cenami GRP pri TF1 in pri M6. V povprečju opažamo padec cen GRP pri France 2, France 3 in M6 v redu velikosti 83 eurov za enoto GRP v primerjavi s ceno GRP pri TF1 v dveh opazovanih obdobjih (vsota dneva in ur največje gledanosti). Zaradi tega torej ugotavljamo, da kanala France 2 in France 3 nista obračunala prodaje njunega oglasnega prostora po umetno nizki ceni. |
| --- | --- |

(97)

Protikonkurenčno obnašanje javnih kanalov na tržišču prodaje oglaševalskega prostora bi ugotovili, če bi, ob upoštevanju dejstva, da ima višji srednji GRP za posledico višjo GRP ceno (premija za zmogljivost). Cene GRP, ki so jih dosegali javni kanali, so bile občutno nižje od tistih, ki veljajo pri TF1 in M6, toda podatki, ki so prikazani v preglednicah 6 in 7, kažejo drugače. Res je, da iz tega izhaja, da je v bistvu, kot poudarja TF1, njegova cena GRP višja od primerljive cene pri France 2 ali France 3, te cene pa so višje od cen pri M6. Iz tega prav tako izhaja, da je povprečni GRP pri TF1 še zmeraj kar precej višji kot pri France 2 ali pri France 3. Od leta 1990 do 1994, prek celotnega dneva, povprečni GRP pri TF1 niha od 4,7 do 5,8 točke, medtem ko pri France 2 niha od 2,4 do 3 točk, pri France 3 od 1,6 do 2,3 točke, pri M6 pa v razponu od 1,9 do 2 točk. V urah največje gledanosti povprečni GRP pri TF1 niha od 10,3 do 12,8 točke, medtem ko pri France 2 niha od 5,7 do 6,1 točke, pri France 3 od 3,4 do 4,1 točke, pri M6 pa od 3,4 do 4,4 točke. Toda razlika med cenami GRP kanala TF1 in med cenami obeh javnih kanalov ni nesorazmerna, če jo primerjamo z razliko med cenami GRP pri TF1 in pri M6. V povprečju opažamo padec cen GRP pri France 2, France 3 in M6 v redu velikosti 83 eurov za enoto GRP v primerjavi s ceno GRP pri TF1 v dveh opazovanih obdobjih (vsota dneva in ur največje gledanosti). Zaradi tega torej ugotavljamo, da kanala France 2 in France 3 nista obračunala prodaje njunega oglasnega prostora po umetno nizki ceni.

| (98) | Zaradi boljše predstave spodnja grafikona prikazujeta podatke, ki se nanašajo na povprečne cene GRP in na srednje cene GRP kanalov, kot so prikazani v preglednicah 6 in 7, ob razločevanju med povprečjem v teku dneva in med urami velike gledanosti. Omejeno število (pet) razpoložljivih točk za vsak kanal in njihova slaba razpršenost omogočata predstavitev celote petih let in štirih kanalov na istem grafikonu. |
| --- | --- |

(98)

Zaradi boljše predstave spodnja grafikona prikazujeta podatke, ki se nanašajo na povprečne cene GRP in na srednje cene GRP kanalov, kot so prikazani v preglednicah 6 in 7, ob razločevanju med povprečjem v teku dneva in med urami velike gledanosti. Omejeno število (pet) razpoložljivih točk za vsak kanal in njihova slaba razpršenost omogočata predstavitev celote petih let in štirih kanalov na istem grafikonu.

Image

Image

| (99) | Oba grafikona kažeta, da obstaja pozitivna soodvisnost med povprečnim GRP in med ceno GRP, kar še dodatno poudarja dejstvo, da obstaja premija za zmogljivost: kanal, ki ima višji GRP, ima tudi višjo ceno GRP. Ta soodvisnost je prikazana na grafikonu na desni strani s pomočjo linearne regresijske premice cene GRP ob srednjem GRP, ki prevaja „srednje“ razmerje med ceno GRP in med GRP za skupino kanalov, v opazovanem obdobju. Poleg tega iz teh dveh grafikonov izhaja tudi to, da cene, ki jih dosegata kanala France 2 in France 3, niso pomembno nižje kot tiste, ki jih dosegata kanala TF1 in M6, ob upoštevanju učinka premije za zmogljivost. Za France 2 in za France 3 so točke, ki so pod regresijsko premico, tej premici zelo blizu. Razen tega ugotavljamo, da so določene cene kanala France 3 višje od tistih pri M6, s skoraj enakovrednim GRP. |
| --- | --- |

(99)

Oba grafikona kažeta, da obstaja pozitivna soodvisnost med povprečnim GRP in med ceno GRP, kar še dodatno poudarja dejstvo, da obstaja premija za zmogljivost: kanal, ki ima višji GRP, ima tudi višjo ceno GRP. Ta soodvisnost je prikazana na grafikonu na desni strani s pomočjo linearne regresijske premice cene GRP ob srednjem GRP, ki prevaja „srednje“ razmerje med ceno GRP in med GRP za skupino kanalov, v opazovanem obdobju. Poleg tega iz teh dveh grafikonov izhaja tudi to, da cene, ki jih dosegata kanala France 2 in France 3, niso pomembno nižje kot tiste, ki jih dosegata kanala TF1 in M6, ob upoštevanju učinka premije za zmogljivost. Za France 2 in za France 3 so točke, ki so pod regresijsko premico, tej premici zelo blizu. Razen tega ugotavljamo, da so določene cene kanala France 3 višje od tistih pri M6, s skoraj enakovrednim GRP.

| (100) | Iz vsega tega sledi, da cene, ki sta jih dosegala kanala France 2 in France 3 v obdobju med 1990 in 1994, niso videti bistveno nižje od cen, ki sta jih postavila kanala TF1 in M6. Višjo ceno reklamnih oddaj pri TF1 lahko pojasnimo z zmogljivostjo njenih ekranov in ne s komercialnim obnašanjem javnih kanalov. Sicer pa je tudi francoski Svet za konkurenco prišel do istega sklepa v svoji odločbi iz leta 2001, ki se nanaša na prodajo televizijskega oglasnega prostora (24). |
| --- | --- |

(100)

Iz vsega tega sledi, da cene, ki sta jih dosegala kanala France 2 in France 3 v obdobju med 1990 in 1994, niso videti bistveno nižje od cen, ki sta jih postavila kanala TF1 in M6. Višjo ceno reklamnih oddaj pri TF1 lahko pojasnimo z zmogljivostjo njenih ekranov in ne s komercialnim obnašanjem javnih kanalov. Sicer pa je tudi francoski Svet za konkurenco prišel do istega sklepa v svoji odločbi iz leta 2001, ki se nanaša na prodajo televizijskega oglasnega prostora (24).

| (101) | Če povzamemo, Komisija po eni strani ugotavlja, da so bila v obdobju 1988–1994 javna financiranja, ki so jih francoske oblasti namenile kanaloma France 2 in France 3, manjša od stroškov njune dejavnosti javnega servisa, in da, po drugi strani, ne obstaja noben pokazatelj, ki bi dokazoval protikonkurenčno obnašanje javnih kanalov na tržišču prodaje oglaševalskega prostora. Komisija torej ocenjuje, da državno financiranje dejavnosti javnega servisa kanalov France 2 in France 3 izpolnjuje pogoj sorazmernosti. |
| --- | --- |

(101)

Če povzamemo, Komisija po eni strani ugotavlja, da so bila v obdobju 1988–1994 javna financiranja, ki so jih francoske oblasti namenile kanaloma France 2 in France 3, manjša od stroškov njune dejavnosti javnega servisa, in da, po drugi strani, ne obstaja noben pokazatelj, ki bi dokazoval protikonkurenčno obnašanje javnih kanalov na tržišču prodaje oglaševalskega prostora. Komisija torej ocenjuje, da državno financiranje dejavnosti javnega servisa kanalov France 2 in France 3 izpolnjuje pogoj sorazmernosti.

| (102) | Komisija meni, da so v tem posebnem primeru združeni trije pogoji uporabe izjeme, ki jo predvideva člen 86(2) Pogodbe. |
| --- | --- |

(102)

Komisija meni, da so v tem posebnem primeru združeni trije pogoji uporabe izjeme, ki jo predvideva člen 86(2) Pogodbe.

VII.   ZAKLJUČEK

| (103) | Na podlagi svoje analize Komisija meni, da so državne pomoči, ki predstavljajo predmet tega formalnega postopka za presojo, na temelju člena 86(2) Pogodbe, združljive s skupnim tržiščem – |
| --- | --- |

(103)

Na podlagi svoje analize Komisija meni, da so državne pomoči, ki predstavljajo predmet tega formalnega postopka za presojo, na temelju člena 86(2) Pogodbe, združljive s skupnim tržiščem –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Investicijske subvencije, ki jih je Francija dodelila kanaloma France 2 in France 3, kot tudi dotacije v kapital, ki jih je Francija plačala v korist kanala France 2, v letih med 1988 in 1994, predstavljajo državne pomoči, ki so, na temelju člena 86(2) Pogodbe, združljive s skupnim tržiščem.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na Francosko republiko.

V Bruslju, 10. decembra 2003

Za Komisijo

Mario MONTI

Član Komisije

---

(1)  UL C 340, 27.11.1999, str. 57.

1

(2)  V tej odločbi se bomo, v prizadevanju za večjo jasnost, sklicevali samo na imeni „France 2“ in „France 3“, ki sta ju v septembru 1992 nadomestili imeni „Antenne 2“ in „France Régions 3“.

2

(3)  Odlok z dne 3. junija 1999 v zadevi T-17/96, TF1 proti Komisiji, Zbirka str. II-1757.

3

(4)  Glej opombo 1.

4

(5)  UL C 320, 15.11.2001, str. 5.

5

(6)  Odstopanja, ki jih predstavljajo določene številke v teh preglednicah v primerjavi s številkami, ki so navedene v odločbi o začetku formalnega postopka za presojo, izhajajo iz informacij, ki so jih v okviru postopka posredovale francoske oblasti.

6

(7)  Odstopanja, ki jih predstavljajo določene številke v teh preglednicah v primerjavi s številkami, ki so navedene v odločbi o začetku formalnega postopka za presojo, izhajajo iz informacij, ki so jih v okviru postopka posredovale francoske oblasti.

7

(8)  UL C 368, 23.12.1994, str. 12.

8

(9)  Odlok z dne 24. julija 2003 v zadevi C-280/00, Altmark Trans GmbH in Regierungspräsidium Magdeburg proti Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, še ne objavljen.

9

(10)  Glej odlok z dne 17. septembra 1980 v zadevi C-730/79, Philip Morris Holland BV proti Komisiji, Zbirka str. 2671, in odlok z dne 11. novembra 1987 v zadevi C-259/85, Francija proti Komisiji, Zbirka str. 4393.

10

(11)  Glej predhodno navedeni odlok Philip Morris.

11

(12)  Glej zlasti odlok Sodišča z dne 13. julija 1988 v zadevi 102/87, Francija proti Komsiji, Zbirka str. 4067, in odlok Sodišča z dne 21. marca 1991 v zadevi C-303/88, Italija proti Komisiji, Zbirka str. I-1433.

12

(13)  Točka 18 Sporočila.

13

(14)  Glej uvodno izjavo (15).

14

(15)  Odlok Sodišča z dne 27. februarja 1997 v zadevi T 106-95, FFSA in druge proti Komisiji, Zbirka str. II-229.

15

(16)  Glej predhodno navedeni odlok FFSA.

16

(17)  Točka 33 Sporočila.

17

(18)  Točka 36 Sporočila.

18

(19)  Točka 57 Sporočila.

19

(20)  UL L 195, 27.7.1980, str. 35. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2000/52/ES (UL L 193, 29.7.2000, str. 75).

20

(21)  Te številke, prav tako kot številke, ki sledijo, so zaokrožene.

21

(22)  Te številke obenem vključujejo pristojbino in povračila s strani Države za del primanjkljaja à gagner, ki predstavljajo za javne kanale razbremenitve pristojbine iz socialnih motivov.

22

(23)  Podatki so povzeti po preglednici, ki so jo posredovale francoske oblasti v svojem pismu z dne 2. januarja 2003.

23

Vir: MEDIAMETRIE/MEDIAMAT obdelava POPCORN.

Vir:

Sprememba metodologije v letu 1989 ne dopušča primerjave s predhodnimi podatki.

(24)  Odločba št. 00-D-67 z dne 13. februarja 2001, ki se nanaša na ugotovljeno prakso na področju prodaje vizualnega reklamnega prostora.

24

---

| 8.12.2004 | SL | Uradni list Evropske unije | L 361/40 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2004

SL

Uradni list Evropske unije

L 361/40

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 3. decembra 2004

o določitvi pogojev za netrgovske premike mladih psov in mačk iz tretjih držav v Skupnost

(notificirana pod dokumentarno številko K(2004) 4546)

(Besedilo velja za EGP)

(2004/839/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 998/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. maja 2003 o zahtevah v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki se uporabljajo za netrgovske premike hišnih živali in o spremembi Direktive Sveta 92/65/EGS (1), in zlasti člena 8(3)(c) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 998/2003 določa pogoje za netrgovske premike psov in mačk iz tretjih držav v Skupnost. Ti pogoji se razlikujejo glede na status tretjih držav porekla in namembne države članice. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 998/2003 določa pogoje za netrgovske premike psov in mačk iz tretjih držav v Skupnost. Ti pogoji se razlikujejo glede na status tretjih držav porekla in namembne države članice.

| (2) | Člen 8(3)(c) Uredbe (ES) št. 998/2003 določa, da je treba določiti pogoje za vstop necepljenih, manj kot tri mesece starih psov in mačk iz tretjih držav, navedenih v delih B in C Priloge II Uredbe. |
| --- | --- |

(2)

Člen 8(3)(c) Uredbe (ES) št. 998/2003 določa, da je treba določiti pogoje za vstop necepljenih, manj kot tri mesece starih psov in mačk iz tretjih držav, navedenih v delih B in C Priloge II Uredbe.

| (3) | Navedeni pogoji morajo biti enakovredni pogojem, ki se uporabljajo za premike necepljenih mladih mačk in psov med državami članicami. |
| --- | --- |

(3)

Navedeni pogoji morajo biti enakovredni pogojem, ki se uporabljajo za premike necepljenih mladih mačk in psov med državami članicami.

| (4) | Ker Uredba (ES) št. 998/2003 že velja in je to tudi v interesu evropskih lastnikov domačih živali, se ta odločba nemudoma izvaja. |
| --- | --- |

(4)

Ker Uredba (ES) št. 998/2003 že velja in je to tudi v interesu evropskih lastnikov domačih živali, se ta odločba nemudoma izvaja.

| (5) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehransko verigo in zdravstveno varstvo živali – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehransko verigo in zdravstveno varstvo živali –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

1.   Države članice lahko odobrijo vstop na njihovo ozemlje manj kot tri mesece starim psom in mačkam, ki niso cepljeni proti stekleni, iz tretjih držav, navedenih v delih B in C Priloge II k Uredbi (ES) št. 998/2003, pod pogoji, ki so vsaj enakovredni pogojem, navedenim v členu 5(2) navedene uredbe.

2.   Naknadni premik živali, ki je vstopila v skladu z odstavkom 1, v drugo državo članico je prepovedan, razen če se žival premakne v skladu s pogoji iz člena 5(1) Uredbe (ES) št. 988/2003 v državo članico, drugo kot navedene v delu A Priloge II k navedeni uredbi.

Naknadni premik živali, ki je vstopila v skladu z odstavkom 1 v drugo državo članico, navedeno v delu A Priloge II k navedeni uredbi, se izvede v skladu s pogoji iz člena 6(1) Uredbe (ES) št. 998/2003, ko je zadevna žival stara več kot tri mesece.

Člen 2

Ta odločba se uporablja od 11. decembra 2004.

Člen 3

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 3. decembra 2004

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 146, 13.6.2003, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1994/2004 (UL L 344, 20.11.2004, str. 17).

1

---

| 8.12.2004 | SL | Uradni list Evropske unije | L 361/41 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2004

SL

Uradni list Evropske unije

L 361/41

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 30. novembra 2004

o odobritvi programov za izkoreninjenje in spremljanje nekaterih živalskih bolezni ter za nadzor, usmerjen v preprečevanje zoonoz, ki so jih za leto 2005 predstavile države članice, in o določitvi višine finančnega prispevka Skupnosti

(notificirana pod dokumentarno številko K(2004) 4600)

(2004/840/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Odločbe Sveta 90/424/EGS z dne 26. junija 1990 o odhodkih na področju veterine (1) in zlasti člena 24(6) in členov 29 in 32 Odločbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Odločba 90/424/EGS predvideva možnost finančnega prispevka Skupnosti za izkoreninjenje in spremljanje živalskih bolezni ter za nadzor, usmerjen v preprečevanje zoonoz. |
| --- | --- |

(1)

Odločba 90/424/EGS predvideva možnost finančnega prispevka Skupnosti za izkoreninjenje in spremljanje živalskih bolezni ter za nadzor, usmerjen v preprečevanje zoonoz.

| (2) | Države članice so predložile programe za izkoreninjenje in spremljanje določenih živalskih bolezni kot tudi za preprečevanje zoonoz na svojem ozemlju. |
| --- | --- |

(2)

Države članice so predložile programe za izkoreninjenje in spremljanje določenih živalskih bolezni kot tudi za preprečevanje zoonoz na svojem ozemlju.

| (3) | Po pregledu navedenih programov je bilo ugotovljeno, da so v skladu z določeno veterinarsko zakonodajo Skupnosti in zlasti z merili za izkoreninjenje navedenih bolezni v skladu z Odločbo Sveta 90/638/EGS z dne 27. novembra 1990 o določitvi meril Skupnosti za izkoreninjenje in spremljanje nekaterih živalskih bolezni (2). |
| --- | --- |

(3)

Po pregledu navedenih programov je bilo ugotovljeno, da so v skladu z določeno veterinarsko zakonodajo Skupnosti in zlasti z merili za izkoreninjenje navedenih bolezni v skladu z Odločbo Sveta 90/638/EGS z dne 27. novembra 1990 o določitvi meril Skupnosti za izkoreninjenje in spremljanje nekaterih živalskih bolezni (2).

| (4) | Zadevni programi so navedeni na seznamu programov v Odločbi Komisije 2004/695/ES z dne 14. oktobra 2004 o seznamu programov za izkoreninjenje in spremljanje živalskih bolezni in seznamu programov pregledov, katerih namen je preprečevanje zoonoz, ki izpolnjujejo pogoje za finančni prispevek Skupnosti v letu 2005 (3). |
| --- | --- |

(4)

Zadevni programi so navedeni na seznamu programov v Odločbi Komisije 2004/695/ES z dne 14. oktobra 2004 o seznamu programov za izkoreninjenje in spremljanje živalskih bolezni in seznamu programov pregledov, katerih namen je preprečevanje zoonoz, ki izpolnjujejo pogoje za finančni prispevek Skupnosti v letu 2005 (3).

| (5) | Zaradi pomembnosti navedenih programov za doseganje ciljev Skupnosti na področju javnega zdravja in zdravja živali je primerno, da se določi prispevek Skupnosti, ki znaša največ 50 % stroškov, nastalih v zadevni državi članici za ukrepe iz te odločbe. |
| --- | --- |

(5)

Zaradi pomembnosti navedenih programov za doseganje ciljev Skupnosti na področju javnega zdravja in zdravja živali je primerno, da se določi prispevek Skupnosti, ki znaša največ 50 % stroškov, nastalih v zadevni državi članici za ukrepe iz te odločbe.

| (6) | Na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 1258/1999 z dne 17. maja 1999 o financiranju skupne kmetijske politike (4) se programi za izkoreninjenje in spremljanje bolezni živali financirajo iz Jamstvenega oddelka Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada; za namene nadzora financiranja se uporabljata člen 8 in 9 Uredbe (ES) št. 1258/1999. |
| --- | --- |

(6)

Na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 1258/1999 z dne 17. maja 1999 o financiranju skupne kmetijske politike (4) se programi za izkoreninjenje in spremljanje bolezni živali financirajo iz Jamstvenega oddelka Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada; za namene nadzora financiranja se uporabljata člen 8 in 9 Uredbe (ES) št. 1258/1999.

| (7) | Finančni prispevek Skupnosti se bi moral odobriti pod pogojem, da se načrtovani ukrepi izvedejo učinkovito in da pristojni organi predložijo vse potrebne podatke v rokih, navedenih v tej odločbi. |
| --- | --- |

(7)

Finančni prispevek Skupnosti se bi moral odobriti pod pogojem, da se načrtovani ukrepi izvedejo učinkovito in da pristojni organi predložijo vse potrebne podatke v rokih, navedenih v tej odločbi.

| (8) | Treba je določiti menjalni tečaj, ki se bo uporabljal za pretvorbo zahtevkov za plačilo, predloženih v nacionalni valuti kot določa člen 1(d) Uredbe Sveta (ES) št. 2799/98 z dne 15. decembra 1998 o vzpostavitvi kmetijsko-monetarne ureditve za euro (5). |
| --- | --- |

(8)

Treba je določiti menjalni tečaj, ki se bo uporabljal za pretvorbo zahtevkov za plačilo, predloženih v nacionalni valuti kot določa člen 1(d) Uredbe Sveta (ES) št. 2799/98 z dne 15. decembra 1998 o vzpostavitvi kmetijsko-monetarne ureditve za euro (5).

| (9) | Odobritev določenih navedenih programov ne sme posegati v odločitve Komisije o predpisih za izkoreninjenje zadevnih bolezni, ki temeljijo na znanstvenem svetovanju. |
| --- | --- |

(9)

Odobritev določenih navedenih programov ne sme posegati v odločitve Komisije o predpisih za izkoreninjenje zadevnih bolezni, ki temeljijo na znanstvenem svetovanju.

| (10) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravstveno varstvo živali – |
| --- | --- |

(10)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravstveno varstvo živali –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

POGLAVJE I

Steklina

Člen 1

1.   Program za izkoreninjenje stekline, ki ga je predstavila Avstrija, se s to odločbo odobri za obdobje od 1. januarja do 31. decembra 2005.

2.   Finančni prispevek Skupnosti je 50 % stroškov, ki jih bo imela Avstrija za nakup in distribucijo cepiva in vab za program iz odstavka 1, in znesek ne sme presegati 180 000 EUR.

Člen 2

1.   Program za izkoreninjenje stekline, ki ga je predstavila Češka republika, se s to odločbo odobri za obdobje od 1. januarja do 31. decembra 2005.

2.   Finančni prispevek Skupnosti je 50 % stroškov, ki jih bo Češka republika imela za nakup in distribucijo cepiva in vab za program iz odstavka 1, in znesek ne sme presegati 400 000 EUR.

Člen 3

1.   Program za izkoreninjenje stekline, ki ga je predstavila Nemčija, se s to odločbo odobri za obdobje od 1. januarja do 31. decembra 2005.

2.   Finančni prispevek Skupnosti je 50 % stroškov, ki jih bo imela Nemčija za nakup in distribucijo cepiva in vab za program iz odstavka 1, in znesek ne sme presegati 400 000 EUR.

Člen 4

1.   Program za izkoreninjenje stekline, ki ga je predstavila Finska, se s to odločbo odobri za obdobje od 1. januarja do 31. decembra 2005.

2.   Finančni prispevek Skupnosti je 50 % stroškov, ki jih bo imela Finska za nakup in distribucijo cepiva in vab za program iz odstavka 1, in znesek ne sme presegati 100 000 EUR.

Člen 5

1.   Program za izkoreninjenje stekline, ki ga je predstavila Litva, se s to odločbo odobri za obdobje od 1. januarja do 31. decembra 2005.

2.   Finančni prispevek Skupnosti je 50 % stroškov, ki jih bo imela Litva za nakup in distribucijo cepiva in vab za program iz odstavka 1, in znesek ne sme presegati 900 000 EUR.

Člen 6

1.   Program za izkoreninjenje stekline, ki ga je predstavila Poljska, se s to odločbo odobri za obdobje od 1. januarja do 31. decembra 2005.

2.   Finančni prispevek Skupnosti je 50 % stroškov, ki jih bo imela Poljska za nakup in distribucijo cepiva in vab za program iz odstavka 1, in znesek ne sme presegati 1 500 000 EUR.

Člen 7

1.   Program za izkoreninjenje stekline, ki ga je predstavila Slovenija, se s to odločbo odobri za obdobje od 1. januarja do 31. decembra 2005.

2.   Finančni prispevek Skupnosti je 50 % stroškov, ki jih bo imela Slovenija za nakup in distribucijo cepiva in vab za program iz odstavka 1, in znesek ne sme presegati 200 000 EUR.

Člen 8

1.   Program za izkoreninjenje stekline, ki ga je predstavila Slovaška, se s to odločbo odobri za obdobje od 1. januarja do 31. decembra 2005.

2.   Finančni prispevek Skupnosti je 50 % stroškov, ki jih bo imela Slovaška za nakup in distribucijo cepiva in vab za program iz odstavka 1, in znesek ne sme presegati 400 000 EUR.

POGLAVJE II

Goveja bruceloza

Člen 9

1.   Program za izkoreninjenje goveje bruceloze, ki ga je predstavil Ciper, se s to odločbo odobri za obdobje od 1. januarja do 31. decembra 2005.

2.   Finančni prispevek Skupnosti je 50 % stroškov, ki jih bo imel Ciper za program iz odstavka 1, in znesek ne sme presegati 100 000 EUR. Prispevek se nameni za:

| (a) | stroške laboratorijskih testov; |
| --- | --- |

(a)

stroške laboratorijskih testov;

| (b) | nadomestila lastnikom za zakol živali zaradi zadevnega programa. |
| --- | --- |

(b)

nadomestila lastnikom za zakol živali zaradi zadevnega programa.

Člen 10

1.   Program za izkoreninjenje goveje bruceloze, ki ga je predstavila Grčija, se s to odločbo odobri za obdobje od 1. januarja do 31. decembra 2005.

2.   Finančni prispevek Skupnosti je 50 % stroškov, ki jih bo imela Grčija za program iz odstavka 1, in znesek ne sme presegati 100 000 EUR. Prispevek se nameni za:

| (a) | nakup cepiva; |
| --- | --- |

(a)

nakup cepiva;

| (b) | stroške laboratorijskih testov; |
| --- | --- |

(b)

stroške laboratorijskih testov;

| (c) | nadomestila lastnikom za zakol živali zaradi zadevnega programa. |
| --- | --- |

(c)

nadomestila lastnikom za zakol živali zaradi zadevnega programa.

Člen 11

1.   Program za izkoreninjenje goveje bruceloze, ki ga je predstavila Španija, se s to odločbo odobri za obdobje od 1. januarja do 31. decembra 2005.

2.   Finančni prispevek Skupnosti je 50 % stroškov, ki jih bo imela Španija za program iz odstavka 1, in znesek ne sme presegati 5 000 000 EUR. Prispevek se nameni za:

| (a) | nakup cepiva; |
| --- | --- |

(a)

nakup cepiva;

| (b) | stroške laboratorijskih testov; |
| --- | --- |

(b)

stroške laboratorijskih testov;

| (c) | nadomestila lastnikom za zakol živali zaradi zadevnega programa. |
| --- | --- |

(c)

nadomestila lastnikom za zakol živali zaradi zadevnega programa.

Člen 12

1.   Program za izkoreninjenje goveje bruceloze, ki ga je predstavila Irska, se s to odločbo odobri za obdobje od 1. januarja do 31. decembra 2005.

2.   Finančni prispevek Skupnosti je 50 % stroškov, ki jih bo imela Španija za program iz odstavka 1, in znesek ne sme presegati 5 000 000 EUR. Prispevek se nameni za:

| (a) | stroške laboratorijskih testov; |
| --- | --- |

(a)

stroške laboratorijskih testov;

| (b) | nadomestila lastnikom za zakol živali zaradi zadevnega programa. |
| --- | --- |

(b)

nadomestila lastnikom za zakol živali zaradi zadevnega programa.

Člen 13

1.   Program za izkoreninjenje goveje bruceloze, ki ga je predstavila Italija, se s to odločbo odobri za obdobje od 1. januarja do 31. decembra 2005.

2.   Finančni prispevek Skupnosti je 50 % stroškov, ki jih bo imela Italija za program iz odstavka 1, in znesek ne sme presegati 3 000 000 EUR. Prispevek se nameni za:

| (a) | nakup cepiva; |
| --- | --- |

(a)

nakup cepiva;

| (b) | stroške laboratorijskih testov; |
| --- | --- |

(b)

stroške laboratorijskih testov;

| (c) | nadomestila lastnikom za zakol živali zaradi zadevnega programa. |
| --- | --- |

(c)

nadomestila lastnikom za zakol živali zaradi zadevnega programa.

Člen 14

1.   Program za izkoreninjenje goveje bruceloze, ki ga je predstavila Poljska, se s to odločbo odobri za obdobje od 1. januarja do 31. decembra 2005.

2.   Finančni prispevek Skupnosti je 50 % stroškov, ki jih bo imela Poljska za program iz odstavka 1, in znesek ne sme presegati 800 000 EUR. Prispevek se nameni za:

| (a) | stroške laboratorijskih testov; |
| --- | --- |

(a)

stroške laboratorijskih testov;

| (b) | nadomestila lastnikom za zakol živali zaradi zadevnega programa. |
| --- | --- |

(b)

nadomestila lastnikom za zakol živali zaradi zadevnega programa.

Člen 15

1.   Program za izkoreninjenje goveje bruceloze, ki ga je predstavila Portugalska, se s to odločbo odobri za obdobje od 1. januarja do 31. decembra 2005.

2.   Finančni prispevek Skupnosti je 50 % stroškov, ki jih bo imela Portugalska za program iz odstavka 1, in znesek ne sme presegati 1 800 000 EUR. Prispevek se nameni za:

| (a) | nakup cepiva; |
| --- | --- |

(a)

nakup cepiva;

| (b) | stroške laboratorijskih testov; |
| --- | --- |

(b)

stroške laboratorijskih testov;

| (c) | nadomestila lastnikom za zakol živali zaradi zadevnega programa. |
| --- | --- |

(c)

nadomestila lastnikom za zakol živali zaradi zadevnega programa.

Člen 16

1.   Program za izkoreninjenje goveje bruceloze, ki ga je predstavilo Združeno kraljestvo, se s to odločbo odobri za obdobje od 1. januarja do 31. decembra 2005.

2.   Finančni prispevek Skupnosti je 50 % stroškov, ki jih bo imelo Združeno kraljestvo za program iz odstavka 1, in znesek ne sme presegati 5 000 000 EUR. Prispevek se nameni za:

| (a) | stroške laboratorijskih testov; |
| --- | --- |

(a)

stroške laboratorijskih testov;

| (b) | nadomestila lastnikom za zakol živali zaradi zadevnega programa. |
| --- | --- |

(b)

nadomestila lastnikom za zakol živali zaradi zadevnega programa.

POGLAVJE III

Goveja tuberkuloza

Člen 17

1.   Program za izkoreninjenje goveje tuberkuloze, ki ga je predstavil Ciper, se s to odločbo odobri za obdobje od 1. januarja do 31. decembra 2005.

2.   Finančni prispevek Skupnosti je 50 % stroškov, ki jih bo imel Ciper za program iz odstavka 1, in znesek ne sme presegati 5 000 EUR. Prispevek se nameni za:

| (a) | stroške tuberkulinskega preizkusa; |
| --- | --- |

(a)

stroške tuberkulinskega preizkusa;

| (b) | stroške laboratorijskih testov; |
| --- | --- |

(b)

stroške laboratorijskih testov;

| (c) | nadomestila lastnikom za zakol živali zaradi zadevnega programa. |
| --- | --- |

(c)

nadomestila lastnikom za zakol živali zaradi zadevnega programa.

Člen 18

1.   Program za izkoreninjenje goveje tuberkuloze, ki ga je predstavila Grčija, se s to odločbo odobri za obdobje od 1. januarja do 31. decembra 2005.

2.   Finančni prispevek Skupnosti je 50 % stroškov, ki jih bo imela Grčija za program iz odstavka 1, in znesek ne sme presegati 100 000 EUR. Prispevek se nameni za:

| (a) | stroške tuberkulinskih preizkusov; |
| --- | --- |

(a)

stroške tuberkulinskih preizkusov;

| (b) | stroške laboratorijskih testov; |
| --- | --- |

(b)

stroške laboratorijskih testov;

| (c) | nadomestila lastnikom za zakol živali zaradi zadevnega programa. |
| --- | --- |

(c)

nadomestila lastnikom za zakol živali zaradi zadevnega programa.

Člen 19

1.   Program za izkoreninjenje goveje tuberkuloze, ki ga je predstavila Španija, se s to odločbo odobri za obdobje od 1. januarja do 31. decembra 2005.

2.   Finančni prispevek Skupnosti je 50 % stroškov, ki jih bo imela Španija za program iz odstavka 1, in znesek ne sme presegati 4 000 000 EUR. Prispevek se nameni za:

| (a) | stroške tuberkulinskega preizkusa; |
| --- | --- |

(a)

stroške tuberkulinskega preizkusa;

| (b) | stroške laboratorijskih testov; |
| --- | --- |

(b)

stroške laboratorijskih testov;

| (c) | nadomestila lastnikom za zakol živali zaradi zadevnega programa. |
| --- | --- |

(c)

nadomestila lastnikom za zakol živali zaradi zadevnega programa.

Člen 20

1.   Program za izkoreninjenje goveje tuberkuloze, ki ga je predstavila Italija, se s to odločbo odobri za obdobje od 1. januarja do 31. decembra 2005.

2.   Finančni prispevek Skupnosti je 50 % stroškov, ki jih bo imela Italija za program iz odstavka 1, in znesek ne sme presegati 2 500 000 EUR. Prispevek se nameni za:

| (a) | stroške tuberkulinskega preizkusa; |
| --- | --- |

(a)

stroške tuberkulinskega preizkusa;

| (b) | stroške laboratorijskih testov; |
| --- | --- |

(b)

stroške laboratorijskih testov;

| (c) | nadomestila lastnikom za zakol živali zaradi zadevnega programa. |
| --- | --- |

(c)

nadomestila lastnikom za zakol živali zaradi zadevnega programa.

Člen 21

1.   Program za izkoreninjenje goveje tuberkuloze, ki ga je predstavila Poljska, se s to odločbo odobri za obdobje od 1. januarja do 31. decembra 2005.

2.   Finančni prispevek Skupnosti je 50 % stroškov, ki jih bo imela Poljska za program iz odstavka 1, in znesek ne sme presegati 700 000 EUR. Prispevek se nameni za:

| (a) | stroške tuberkulinskega preizkusa; |
| --- | --- |

(a)

stroške tuberkulinskega preizkusa;

| (b) | stroške laboratorijskih testov; |
| --- | --- |

(b)

stroške laboratorijskih testov;

| (c) | nadomestila lastnikom za zakol živali zaradi zadevnega programa. |
| --- | --- |

(c)

nadomestila lastnikom za zakol živali zaradi zadevnega programa.

Člen 22

1.   Program za izkoreninjenje goveje tuberkuloze, ki ga je predstavila Portugalska, se s to odločbo odobri za obdobje od 1. januarja do 31. decembra 2005.

2.   Finančni prispevek Skupnosti je 50 % stroškov, ki jih bo imela Portugalska za program iz odstavka 1, in znesek ne sme presegati 250 000 EUR. Prispevek se nameni za:

| (a) | stroške tuberkulinskega preizkusa; |
| --- | --- |

(a)

stroške tuberkulinskega preizkusa;

| (b) | stroške laboratorijskih testov; |
| --- | --- |

(b)

stroške laboratorijskih testov;

| (c) | nadomestila lastnikom za zakol živali zaradi zadevnega programa. |
| --- | --- |

(c)

nadomestila lastnikom za zakol živali zaradi zadevnega programa.

POGLAVJE IV

Enzootska goveja levkoza

Člen 23

1.   Program za izkoreninjenje enzootske goveje levkoze, ki ga je predstavila Estonija, se s to odločbo odobri za obdobje od 1. januarja do 31. decembra 2005.

2.   Finančni prispevek Skupnosti je 50 % stroškov, ki jih bo imela Estonija za program iz odstavka 1, in znesek ne sme presegati 25 000 EUR. Prispevek se nameni za:

| (a) | stroške laboratorijskih testov; |
| --- | --- |

(a)

stroške laboratorijskih testov;

| (b) | nadomestila lastnikom za zakol živali zaradi zadevnega programa. |
| --- | --- |

(b)

nadomestila lastnikom za zakol živali zaradi zadevnega programa.

Člen 24

1.   Program za izkoreninjenje enzootske goveje levkoze, ki ga je predstavila Italija, se s to odločbo odobri za obdobje od 1. januarja do 31. decembra 2005.

2.   Finančni prispevek Skupnosti je 50 % stroškov, ki jih bo imela Italija za program iz odstavka 1, in znesek ne sme presegati 250 000 EUR. Prispevek se nameni za:

| (a) | stroške laboratorijskih testov; |
| --- | --- |

(a)

stroške laboratorijskih testov;

| (b) | nadomestila lastnikom za zakol živali zaradi zadevnega programa. |
| --- | --- |

(b)

nadomestila lastnikom za zakol živali zaradi zadevnega programa.

Člen 25

1.   Program za izkoreninjenje enzootske goveje levkoze, ki ga je predstavila Litva, se s to odločbo odobri za obdobje od 1. januarja do 31. decembra 2005.

2.   Finančni prispevek Skupnosti je 50 % stroškov, ki jih bo imela Litva za program iz odstavka 1, in znesek ne sme presegati 200 000 EUR. Prispevek se nameni za:

| (a) | stroške laboratorijskih testov; |
| --- | --- |

(a)

stroške laboratorijskih testov;

| (b) | nadomestila lastnikom za zakol živali zaradi zadevnega programa. |
| --- | --- |

(b)

nadomestila lastnikom za zakol živali zaradi zadevnega programa.

Člen 26

1.   Program za izkoreninjenje enzootske goveje levkoze, ki ga je predstavila Latvija, se s to odločbo odobri za obdobje od 1. januarja do 31. decembra 2005.

2.   Finančni prispevek Skupnosti je 50 % stroškov, ki jih bo imela Latvija za program iz odstavka 1, in znesek ne sme presegati 100 000 EUR. Prispevek se nameni za:

| (a) | stroške laboratorijskih testov; |
| --- | --- |

(a)

stroške laboratorijskih testov;

| (b) | nadomestila lastnikom za zakol živali zaradi zadevnega programa. |
| --- | --- |

(b)

nadomestila lastnikom za zakol živali zaradi zadevnega programa.

Člen 27

1.   Program za izkoreninjenje enzootske goveje levkoze, ki ga je predstavila Portugalska, se s to odločbo odobri za obdobje od 1. januarja do 31. decembra 2005.

2.   Finančni prispevek Skupnosti je 50 % stroškov, ki jih bo imela Portugalska za program iz odstavka 1, in znesek ne sme presegati 200 000 EUR. Prispevek se nameni za:

| (a) | stroške laboratorijskih testov; |
| --- | --- |

(a)

stroške laboratorijskih testov;

| (b) | nadomestila lastnikom za zakol živali zaradi zadevnega programa. |
| --- | --- |

(b)

nadomestila lastnikom za zakol živali zaradi zadevnega programa.

POGLAVJE V

Ovčja in kozja bruceloza

Člen 28

1.   Program za izkoreninjenje ovčje in kozje bruceloze, ki ga je predstavil Ciper, se s to odločbo odobri za obdobje od 1. januarja do 31. decembra 2005.

2.   Finančni prispevek Skupnosti je 50 % stroškov, ki jih bo imel Ciper za program iz odstavka 1, in znesek ne sme presegati 175 000 EUR. Prispevek se nameni za:

| (a) | stroške laboratorijskih testov; |
| --- | --- |

(a)

stroške laboratorijskih testov;

| (b) | nadomestila lastnikom za zakol živali zaradi zadevnega programa. |
| --- | --- |

(b)

nadomestila lastnikom za zakol živali zaradi zadevnega programa.

Člen 29

1.   Program za izkoreninjenje ovčje in kozje bruceloze, ki ga je predstavila Grčija, se s to odločbo odobri za obdobje od 1. januarja do 31. decembra 2005.

2.   Finančni prispevek Skupnosti je 50 % stroškov, ki jih bo imela Grčija za program iz odstavka 1, in znesek ne sme presegati 800 000 EUR. Prispevek se nameni za:

| (a) | nakup cepiva; |
| --- | --- |

(a)

nakup cepiva;

| (b) | plače pogodbenih veterinarjev, ki so posebej najeti za ta program. |
| --- | --- |

(b)

plače pogodbenih veterinarjev, ki so posebej najeti za ta program.

Člen 30

1.   Program za izkoreninjenje ovčje in kozje bruceloze, ki ga je predstavila Španija, se s to odločbo odobri za obdobje od 1. januarja do 31. decembra 2005.

2.   Finančni prispevek Skupnosti je 50 % stroškov, ki jih bo imela Španija za program iz odstavka 1, in znesek ne sme presegati 6 500 000 EUR. Prispevek se nameni za:

| (a) | nakup cepiva; |
| --- | --- |

(a)

nakup cepiva;

| (b) | stroške laboratorijskih testov; |
| --- | --- |

(b)

stroške laboratorijskih testov;

| (c) | nadomestila lastnikom za zakol živali zaradi zadevnega programa. |
| --- | --- |

(c)

nadomestila lastnikom za zakol živali zaradi zadevnega programa.

Člen 31

1.   Program za izkoreninjenje ovčje in kozje bruceloze, ki ga je predstavila Francija, se s to odločbo odobri za obdobje od 1. januarja do 31. decembra 2005.

2.   Finančni prispevek Skupnosti je 50 % stroškov, ki jih bo imela Francija za program iz odstavka 1, in znesek ne sme presegati 300 000 EUR. Prispevek se nameni za:

| (a) | nakup cepiva; |
| --- | --- |

(a)

nakup cepiva;

| (b) | stroške laboratorijskih testov; |
| --- | --- |

(b)

stroške laboratorijskih testov;

| (c) | nadomestila lastnikom za zakol živali zaradi zadevnega programa. |
| --- | --- |

(c)

nadomestila lastnikom za zakol živali zaradi zadevnega programa.

Člen 32

1.   Program za izkoreninjenje ovčje in kozje bruceloze, ki ga je predstavila Italija, se s to odločbo odobri za obdobje od 1. januarja do 31. decembra 2005.

2.   Finančni prispevek Skupnosti je 50 % stroškov, ki jih bo imela Italija za program iz odstavka 1, in znesek ne sme presegati 4 500 000 EUR. Prispevek se nameni za:

| (a) | nakup cepiva; |
| --- | --- |

(a)

nakup cepiva;

| (b) | stroške laboratorijskih testov; |
| --- | --- |

(b)

stroške laboratorijskih testov;

| (c) | nadomestila lastnikom za zakol živali zaradi zadevnega programa. |
| --- | --- |

(c)

nadomestila lastnikom za zakol živali zaradi zadevnega programa.

Člen 33

1.   Program za izkoreninjenje ovčje in kozje bruceloze, ki ga je predstavila Portugalska, se s to odločbo odobri za obdobje od 1. januarja do 31. decembra 2005.

2.   Finančni prispevek Skupnosti je 50 % stroškov, ki jih bo imela Portugalska za program iz odstavka 1, in znesek ne sme presegati 1 700 000 EUR. Prispevek se nameni za:

| (a) | nakup cepiva; |
| --- | --- |

(a)

nakup cepiva;

| (b) | stroške laboratorijskih testov; |
| --- | --- |

(b)

stroške laboratorijskih testov;

| (c) | nadomestila lastnikom za zakol živali zaradi zadevnega programa. |
| --- | --- |

(c)

nadomestila lastnikom za zakol živali zaradi zadevnega programa.

POGLAVJE VI

Bolezen modrikastega jezika

Člen 34

1.   Program za izkoreninjenje in spremljanje bolezni modrikastega jezika, ki ga je predstavila Španija, se s to odločbo odobri za obdobje od 1. januarja do 31. decembra 2005.

2.   Finančni prispevek Skupnosti je 50 % stroškov za serološka in entomološka testiranja ter pasti, ki jih bo imela Španija za program iz odstavka 1, in znesek ne sme presegati 25 000 EUR.

Člen 35

1.   Program za izkoreninjenje in spremljanje bolezni modrikastega jezika, ki ga je predstavila Francija, se s to odločbo odobri za obdobje od 1. januarja do 31. decembra 2005.

2.   Finančni prispevek Skupnosti je 50 % stroškov za serološka in entomološka testiranja ter pasti, ki jih bo imela Francija za program iz odstavka 1, in znesek ne sme presegati 50 000 EUR.

Člen 36

1.   Program za izkoreninjenje in spremljanje bolezni modrikastega jezika, ki ga je predstavila Italija, se s to odločbo odobri za obdobje od 1. januarja do 31. decembra 2005.

2.   Finančni prispevek Skupnosti je 50 % stroškov za serološka in entomološka testiranja ter pasti, ki jih bo imela Španija za program iz odstavka 1, in znesek ne sme presegati 400 000 EUR.

POGLAVJE VII

Salmonela v perutninskem mesu

Člen 37

1.   Program za izkoreninjenje salmonele pri plemenski perutnini, ki ga je predstavila Avstrija, se s to odločbo odobri za obdobje od 1. januarja do 31. decembra 2005.

2.   Finančni prispevek Skupnosti je 50 % stroškov, ki jih bo imela Avstrija za izvajanje programa iz odstavka 1, in znesek ne sme presegati 70 000 EUR. Prispevek Skupnosti se nameni za:

| (a) | ali za pokončanje plemenske perutnine ali za razliko med ocenjeno vrednostjo take plemenske perutnine in prihodkom od prodaje toplotno obdelanega mesa take perutnine; |
| --- | --- |

(a)

ali za pokončanje plemenske perutnine ali za razliko med ocenjeno vrednostjo take plemenske perutnine in prihodkom od prodaje toplotno obdelanega mesa take perutnine;

| (b) | uničenje inkubiranih valilnih jajc; |
| --- | --- |

(b)

uničenje inkubiranih valilnih jajc;

| (c) | ali za uničenje valilnih jajc, ki niso v inkubatorju, ali za razliko med ocenjeno vrednostjo takih valilnih jajc, ki niso v inkubatorju, in prihodkom od prodaje toplotno obdelanih jajčnih proizvodov iz teh jajc; |
| --- | --- |

(c)

ali za uničenje valilnih jajc, ki niso v inkubatorju, ali za razliko med ocenjeno vrednostjo takih valilnih jajc, ki niso v inkubatorju, in prihodkom od prodaje toplotno obdelanih jajčnih proizvodov iz teh jajc;

| (d) | nakup cepiva, če to ne ovira izvajanja programa; |
| --- | --- |

(d)

nakup cepiva, če to ne ovira izvajanja programa;

| (e) | stroške bakterioloških testiranj, ki se izvajajo v okviru uradnega vzorčenja v skladu z Oddelkom 1 Priloge III k Direktivi Sveta 92/117/EGS (6), do najvišjega zneska 5 EUR na test. |
| --- | --- |

(e)

stroške bakterioloških testiranj, ki se izvajajo v okviru uradnega vzorčenja v skladu z Oddelkom 1 Priloge III k Direktivi Sveta 92/117/EGS (6), do najvišjega zneska 5 EUR na test.

Člen 38

1.   Program za nadzor salmonele pri plemenski perutnini, ki ga je predstavila Belgija, se s to odločbo odobri za obdobje od 1. januarja do 31. decembra 2005.

2.   Finančni prispevek Skupnosti je 50 % stroškov, ki jih bo imela Belgija za izvajanje programa iz odstavka 1, in znesek ne sme presegati 400 000 EUR. Prispevek Skupnosti se nameni za:

| (a) | ali za pokončanje plemenske perutnine ali za razliko med ocenjeno vrednostjo take plemenske perutnine in prihodkom od prodaje toplotno obdelanega mesa take perutnine; |
| --- | --- |

(a)

ali za pokončanje plemenske perutnine ali za razliko med ocenjeno vrednostjo take plemenske perutnine in prihodkom od prodaje toplotno obdelanega mesa take perutnine;

| (b) | uničenje inkubiranih valilnih jajc; |
| --- | --- |

(b)

uničenje inkubiranih valilnih jajc;

| (c) | ali za uničenje valilnih jajc, ki niso v inkubatorju, ali za razliko med ocenjeno vrednostjo takih valilnih jajc, ki niso v inkubatorju, in prihodkom od prodaje toplotno obdelanih jajčnih proizvodov iz teh jajc; |
| --- | --- |

(c)

ali za uničenje valilnih jajc, ki niso v inkubatorju, ali za razliko med ocenjeno vrednostjo takih valilnih jajc, ki niso v inkubatorju, in prihodkom od prodaje toplotno obdelanih jajčnih proizvodov iz teh jajc;

| (d) | nakup cepiva, če to ne ovira izvajanja programa; |
| --- | --- |

(d)

nakup cepiva, če to ne ovira izvajanja programa;

| (e) | stroške bakterioloških testiranj, ki se izvajajo v okviru uradnega vzorčenja v skladu z Oddelkom 1 Priloge III k Direktivi 92/117/EGS, do najvišjega zneska 5 EUR na test. |
| --- | --- |

(e)

stroške bakterioloških testiranj, ki se izvajajo v okviru uradnega vzorčenja v skladu z Oddelkom 1 Priloge III k Direktivi 92/117/EGS, do najvišjega zneska 5 EUR na test.

Člen 39

1.   Program za nadzor salmonele pri plemenski perutnini, ki ga je predstavila Danska, se s to odločbo odobri za obdobje od 1. januarja do 31. decembra 2005.

2.   Finančni prispevek Skupnosti je 50 % stroškov, ki jih bo imela Danska za izvajanje programa iz odstavka 1, in znesek ne sme presegati 110 000 EUR. Prispevek Skupnosti se nameni za:

| (a) | ali za pokončanje plemenske perutnine ali za razliko med ocenjeno vrednostjo take plemenske perutnine in prihodkom od prodaje toplotno obdelanega mesa take perutnine; |
| --- | --- |

(a)

ali za pokončanje plemenske perutnine ali za razliko med ocenjeno vrednostjo take plemenske perutnine in prihodkom od prodaje toplotno obdelanega mesa take perutnine;

| (b) | uničenje inkubiranih valilnih jajc; |
| --- | --- |

(b)

uničenje inkubiranih valilnih jajc;

| (c) | ali za uničenje valilnih jajc, ki niso v inkubatorju, ali za razliko med ocenjeno vrednostjo takih valilnih jajc in prihodkom od prodaje toplotno obdelanih jajčnih proizvodov iz teh jajc; |
| --- | --- |

(c)

ali za uničenje valilnih jajc, ki niso v inkubatorju, ali za razliko med ocenjeno vrednostjo takih valilnih jajc in prihodkom od prodaje toplotno obdelanih jajčnih proizvodov iz teh jajc;

| (d) | nakup cepiva, če to ne ovira izvajanja programa; |
| --- | --- |

(d)

nakup cepiva, če to ne ovira izvajanja programa;

| (e) | stroške bakterioloških testiranj, ki se izvajajo v okviru uradnega vzorčenja v skladu z Oddelkom 1 Priloge III k Direktivi 92/117/EGS, do najvišjega zneska 5 EUR na test. |
| --- | --- |

(e)

stroške bakterioloških testiranj, ki se izvajajo v okviru uradnega vzorčenja v skladu z Oddelkom 1 Priloge III k Direktivi 92/117/EGS, do najvišjega zneska 5 EUR na test.

Člen 40

1.   Program za nadzor salmonele pri plemenski perutnini, ki ga je predstavila Francija, se s to odločbo odobri za obdobje od 1. januarja do 31. decembra 2005.

2.   Finančni prispevek Skupnosti je 50 % stroškov, ki jih bo imela Francija za izvajanje programa iz odstavka 1, in znesek ne sme presegati 600 000 EUR. Prispevek Skupnosti se nameni za:

| (a) | ali za pokončanje plemenske perutnine ali za razliko med ocenjeno vrednostjo take plemenske perutnine in prihodkom od prodaje toplotno obdelanega mesa take perutnine; |
| --- | --- |

(a)

ali za pokončanje plemenske perutnine ali za razliko med ocenjeno vrednostjo take plemenske perutnine in prihodkom od prodaje toplotno obdelanega mesa take perutnine;

| (b) | uničenje inkubiranih valilnih jajc; |
| --- | --- |

(b)

uničenje inkubiranih valilnih jajc;

| (c) | ali za uničenje valilnih jajc, ki niso v inkubatorju, ali za razliko med ocenjeno vrednostjo takih valilnih jajc in prihodkom od prodaje toplotno obdelanih jajčnih proizvodov iz teh jajc; |
| --- | --- |

(c)

ali za uničenje valilnih jajc, ki niso v inkubatorju, ali za razliko med ocenjeno vrednostjo takih valilnih jajc in prihodkom od prodaje toplotno obdelanih jajčnih proizvodov iz teh jajc;

| (d) | nakup cepiva, če to ne ovira izvajanja programa; |
| --- | --- |

(d)

nakup cepiva, če to ne ovira izvajanja programa;

| (e) | stroške bakterioloških testiranj, ki se izvajajo v okviru uradnega vzorčenja v skladu z Oddelkom 1 Priloge III k Direktivi 92/117/EGS, do najvišjega zneska 5 EUR na test. |
| --- | --- |

(e)

stroške bakterioloških testiranj, ki se izvajajo v okviru uradnega vzorčenja v skladu z Oddelkom 1 Priloge III k Direktivi 92/117/EGS, do najvišjega zneska 5 EUR na test.

Člen 41

1.   Program za nadzor salmonele pri plemenski perutnini, ki ga je predstavila Irska, se s to odločbo odobri za obdobje od 1. januarja do 31. decembra 2005.

2.   Finančni prispevek Skupnosti je 50 % stroškov, ki jih bo imela Irska za izvajanje programa iz odstavka 1, in znesek ne sme presegati 50 000 EUR. Prispevek Skupnosti se nameni za:

| (a) | ali za pokončanje plemenske perutnine ali za razliko med ocenjeno vrednostjo take plemenske perutnine in prihodkom od prodaje toplotno obdelanega mesa take perutnine; |
| --- | --- |

(a)

ali za pokončanje plemenske perutnine ali za razliko med ocenjeno vrednostjo take plemenske perutnine in prihodkom od prodaje toplotno obdelanega mesa take perutnine;

| (b) | uničenje inkubiranih valilnih jajc; |
| --- | --- |

(b)

uničenje inkubiranih valilnih jajc;

| (c) | ali za uničenje valilnih jajc, ki niso v inkubatorju, ali za razliko med ocenjeno vrednostjo takih valilnih jajc in prihodkom od prodaje toplotno obdelanih jajčnih proizvodov iz teh jajc; |
| --- | --- |

(c)

ali za uničenje valilnih jajc, ki niso v inkubatorju, ali za razliko med ocenjeno vrednostjo takih valilnih jajc in prihodkom od prodaje toplotno obdelanih jajčnih proizvodov iz teh jajc;

| (d) | nakup cepiva, če to ne ovira izvajanja programa; |
| --- | --- |

(d)

nakup cepiva, če to ne ovira izvajanja programa;

| (e) | stroške bakterioloških testiranj, ki se izvajajo v okviru uradnega vzorčenja v skladu z Oddelkom 1 Priloge III k Direktivi 92/117/EGS, do najvišjega zneska 5 EUR na test. |
| --- | --- |

(e)

stroške bakterioloških testiranj, ki se izvajajo v okviru uradnega vzorčenja v skladu z Oddelkom 1 Priloge III k Direktivi 92/117/EGS, do najvišjega zneska 5 EUR na test.

Člen 42

1.   Program za nadzor salmonele pri plemenski perutnini, ki ga je predstavila Italija, se s to odločbo odobri za obdobje od 1. januarja do 31. decembra 2005.

2.   Finančni prispevek Skupnosti je 50 % stroškov, ki jih bo imela Italija za izvajanje programa iz odstavka 1, in znesek ne sme presegati 600 000 EUR. Prispevek Skupnosti se nameni za:

| (a) | ali za pokončanje plemenske perutnine ali za razliko med ocenjeno vrednostjo take plemenske perutnine in prihodkom od prodaje toplotno obdelanega mesa take perutnine; |
| --- | --- |

(a)

ali za pokončanje plemenske perutnine ali za razliko med ocenjeno vrednostjo take plemenske perutnine in prihodkom od prodaje toplotno obdelanega mesa take perutnine;

| (b) | uničenje inkubiranih valilnih jajc; |
| --- | --- |

(b)

uničenje inkubiranih valilnih jajc;

| (c) | ali za uničenje valilnih jajc, ki niso v inkubatorju, ali za razliko med ocenjeno vrednostjo takih valilnih jajc in prihodkom od prodaje toplotno obdelanih jajčnih proizvodov iz teh jajc; |
| --- | --- |

(c)

ali za uničenje valilnih jajc, ki niso v inkubatorju, ali za razliko med ocenjeno vrednostjo takih valilnih jajc in prihodkom od prodaje toplotno obdelanih jajčnih proizvodov iz teh jajc;

| (d) | nakup cepiva, če to ne ovira izvajanja programa; |
| --- | --- |

(d)

nakup cepiva, če to ne ovira izvajanja programa;

| (e) | stroške bakterioloških testiranj, ki se izvajajo v okviru uradnega vzorčenja v skladu z Oddelkom 1 Priloge III k Direktivi 92/117/EGS, do najvišjega zneska 5 EUR na test. |
| --- | --- |

(e)

stroške bakterioloških testiranj, ki se izvajajo v okviru uradnega vzorčenja v skladu z Oddelkom 1 Priloge III k Direktivi 92/117/EGS, do najvišjega zneska 5 EUR na test.

Člen 43

1.   Program za nadzor salmonele pri plemenski perutnini, ki ga je predstavila Nizozemska, se s to odločbo odobri za obdobje od 1. januarja do 31. decembra 2005.

2.   Finančni prispevek Skupnosti je 50 % stroškov, ki jih bo imela Nizozemska za izvajanje programa iz odstavka 1, in znesek ne sme presegati 350 000 EUR. Prispevek Skupnosti se nameni za:

| (a) | ali za pokončanje plemenske perutnine ali za razliko med ocenjeno vrednostjo take plemenske perutnine in prihodkom od prodaje toplotno obdelanega mesa take perutnine; |
| --- | --- |

(a)

ali za pokončanje plemenske perutnine ali za razliko med ocenjeno vrednostjo take plemenske perutnine in prihodkom od prodaje toplotno obdelanega mesa take perutnine;

| (b) | uničenje inkubiranih valilnih jajc; |
| --- | --- |

(b)

uničenje inkubiranih valilnih jajc;

| (c) | ali za uničenje valilnih jajc, ki niso v inkubatorju, ali za razliko med ocenjeno vrednostjo takih valilnih jajc in prihodkom od prodaje toplotno obdelanih jajčnih proizvodov iz teh jajc; |
| --- | --- |

(c)

ali za uničenje valilnih jajc, ki niso v inkubatorju, ali za razliko med ocenjeno vrednostjo takih valilnih jajc in prihodkom od prodaje toplotno obdelanih jajčnih proizvodov iz teh jajc;

| (d) | nakup cepiva, če to ne ovira izvajanja programa; |
| --- | --- |

(d)

nakup cepiva, če to ne ovira izvajanja programa;

| (e) | stroške bakterioloških testiranj, ki se izvajajo v okviru uradnega vzorčenja v skladu z Oddelkom 1 Priloge III k Direktivi 92/117/EGS, do najvišjega zneska 5 EUR na test. |
| --- | --- |

(e)

stroške bakterioloških testiranj, ki se izvajajo v okviru uradnega vzorčenja v skladu z Oddelkom 1 Priloge III k Direktivi 92/117/EGS, do najvišjega zneska 5 EUR na test.

Člen 44

1.   Program za nadzor salmonele pri plemenski perutnini, ki ga je predstavila Slovaška, se s to odločbo odobri za obdobje od 1. januarja do 31. decembra 2005.

2.   Finančni prispevek Skupnosti je 50 % stroškov, ki jih bo imela Slovaška za izvajanje programa iz odstavka 1, in znesek ne sme presegati 100 000 EUR. Prispevek Skupnosti se nameni za:

| (a) | ali za pokončanje plemenske perutnine ali za razliko med ocenjeno vrednostjo take plemenske perutnine in prihodkom od prodaje toplotno obdelanega mesa take perutnine; |
| --- | --- |

(a)

ali za pokončanje plemenske perutnine ali za razliko med ocenjeno vrednostjo take plemenske perutnine in prihodkom od prodaje toplotno obdelanega mesa take perutnine;

| (b) | uničenje inkubiranih valilnih jajc; |
| --- | --- |

(b)

uničenje inkubiranih valilnih jajc;

| (c) | ali za uničenje valilnih jajc, ki niso v inkubatorju, ali za razliko med ocenjeno vrednostjo takih valilnih jajc in prihodkom od prodaje toplotno obdelanih jajčnih proizvodov iz teh jajc; |
| --- | --- |

(c)

ali za uničenje valilnih jajc, ki niso v inkubatorju, ali za razliko med ocenjeno vrednostjo takih valilnih jajc in prihodkom od prodaje toplotno obdelanih jajčnih proizvodov iz teh jajc;

| (d) | nakup cepiva, če to ne ovira izvajanja programa; |
| --- | --- |

(d)

nakup cepiva, če to ne ovira izvajanja programa;

| (e) | stroške bakterioloških testiranj, ki se izvajajo v okviru uradnega vzorčenja v skladu z Oddelkom 1 Priloge III k Direktivi 92/117/EGS, do najvišjega zneska 5 EUR na test. |
| --- | --- |

(e)

stroške bakterioloških testiranj, ki se izvajajo v okviru uradnega vzorčenja v skladu z Oddelkom 1 Priloge III k Direktivi 92/117/EGS, do najvišjega zneska 5 EUR na test.

POGLAVJE VIII

Vezikularna bolezen prašičev

Člen 45

1.   Program za izkoreninjenje in spremljanje vezikularne bolezni prašičev, ki ga je predstavila Italija, se s to odločbo odobri za obdobje od 1. januarja do 31. decembra 2005.

2.   Finančni prispevek Skupnosti je 50 % stroškov za virološke in serološke laboratorijske teste in stroškov, ki jih bo imela Italija za nadomestila lastnikom za zakol živali po programu iz odstavka 1, znesek pa ne sme presegati 200 000 EUR.

POGLAVJE IX

Klasična prašičja kuga

Člen 46

1.   Program za izkoreninjenje in spremljanje klasične prašičje kuge, ki ga je predstavila Belgija, se s to odločbo odobri za obdobje od 1. januarja do 31. decembra 2005.

2.   Finančni prispevek Skupnosti je 50 % stroškov za virološke in serološke teste domačih prašičev in divjih prašičev, ki jih bo imela Belgija za izvajanje programa iz odstavka 1, in znesek ne sme presegati 15 000 EUR.

Člen 47

1.   Program za izkoreninjenje in spremljanje klasične prašičje kuge, ki ga je predstavila Češka republika, se s to odločbo odobri za obdobje od 1. januarja do 31. decembra 2005.

2.   Finančni prispevek Skupnosti je 50 % stroškov za virološke in serološke preiskave domačih prašičev in divjih prašičev, ki jih bo imela Češka republika za izvajanje programa iz odstavka 1, in znesek ne sme presegati 100 000 EUR.

Člen 48

1.   Program za izkoreninjenje in spremljanje klasične prašičje kuge, ki ga je predstavila Nemčija, se s to odločbo odobri za obdobje od 1. januarja do 31. decembra 2005.

2.   Finančni prispevek Skupnosti je 50 % stroškov za virološke in serološke preiskave domačih prašičev in divjih prašičev, ki jih bo imela Nemčija za izvajanje programa iz odstavka 1, in znesek ne sme presegati 800 000 EUR.

Člen 49

1.   Program za izkoreninjenje in spremljanje klasične prašičje kuge, ki ga je predstavila Francija, se s to odločbo odobri za obdobje od 1. januarja do 31. decembra 2005.

2.   Finančni prispevek Skupnosti je 50 % stroškov za virološke in serološke preiskave domačih prašičev in divjih prašičev, ki jih bo imela Francija za izvajanje programa iz odstavka 1, in znesek ne sme presegati 150 000 EUR.

Člen 50

1.   Program za izkoreninjenje in spremljanje klasične prašičje kuge, ki ga je predstavil Luksemburg, se s to odločbo odobri za obdobje od 1. januarja do 31. decembra 2005.

2.   Finančni prispevek Skupnosti je 50 % stroškov za virološke in serološke preiskave domačih prašičev in divjih prašičev, ki jih bo imel Luksemburg za izvajanje programa iz odstavka 1, in znesek ne sme presegati 100 000 EUR.

Člen 51

1.   Program za izkoreninjenje in spremljanje klasične prašičje kuge, ki ga je predstavila Slovenija, se s to odločbo odobri za obdobje od 1. januarja do 31. decembra 2005.

2.   Finančni prispevek Skupnosti je 50 % stroškov za virološke in serološke preiskave domačih prašičev in divjih prašičev, ki jih bo imela Slovenija za izvajanje programa iz odstavka 1, in znesek ne sme presegati 10 000 EUR.

Člen 52

1.   Program za izkoreninjenje in spremljanje klasične prašičje kuge, ki ga je predstavila Slovaška, se s to odločbo odobri za obdobje od 1. januarja do 31. decembra 2005.

2.   Finančni prispevek Skupnosti je 50 % stroškov, ki jih bo imela Slovaška za program iz odstavka 1, in znesek ne sme presegati 200 000 EUR. Prispevek se nameni za:

| (a) | nakup in distribucijo cepiva; |
| --- | --- |

(a)

nakup in distribucijo cepiva;

| (b) | stroške viroloških in seroloških preiskav domačih in divjih prašičev. |
| --- | --- |

(b)

stroške viroloških in seroloških preiskav domačih in divjih prašičev.

POGLAVJE X

Bolezen Aujeszkega

Člen 53

1.   Program za izkoreninjenje bolezni Aujeszkega, ki ga je predstavila Belgija, se s to odločbo odobri za obdobje od 1. januarja do 31. decembra 2005.

2.   Finančni prispevek Skupnosti je 50 % stroškov za laboratorijske preiskave, ki jih bo imela Belgija za izvajanje programa iz odstavka 1, in znesek ne sme presegati 300 000 EUR.

Člen 54

1.   Program za izkoreninjenje bolezni Aujeszkega, ki ga je predstavila Španija, se s to odločbo odobri za obdobje od 1. januarja do 31. decembra 2005.

2.   Finančni prispevek Skupnosti je 50 % stroškov za laboratorijske preiskave, ki jih bo imela Španija za izvajanje programa iz odstavka 1, in znesek ne sme presegati 250 000 EUR.

Člen 55

1.   Program za izkoreninjenje bolezni Aujeszkega, ki ga je predstavila Madžarska, se s to odločbo odobri za obdobje od 1. januarja do 31. decembra 2005.

2.   Finančni prispevek Skupnosti je 50 % stroškov za laboratorijske preiskave, ki jih bo imela Madžarska za izvajanje programa iz odstavka 1, in znesek ne sme presegati 50 000 EUR.

Člen 56

1.   Program za izkoreninjenje bolezni Aujeszkega, ki ga je predstavila Irska, se s to odločbo odobri za obdobje od 1. januarja 2005 do 31. decembra 2005.

2.   Finančni prispevek Skupnosti je 50 % stroškov za laboratorijske preiskave, ki jih bo imela Irska za izvajanje programa iz odstavka 1, in znesek ne sme presegati 50 000 EUR.

Člen 57

1.   Program za izkoreninjenje bolezni Aujeszkega, ki ga je predstavila Portugalska, se s to odločbo odobri za obdobje od 1. januarja do 31. decembra 2005.

2.   Finančni prispevek Skupnosti je 50 % stroškov za laboratorijske preiskave, ki jih bo imela Portugalska za izvajanje programa iz odstavka 1, in znesek ne sme presegati 25 000 EUR.

Člen 58

1.   Program za izkoreninjenje bolezni Aujeszkega, ki ga je predstavila Slovaška, se s to odločbo odobri za obdobje od 1. januarja do 31. decembra 2005.

2.   Finančni prispevek Skupnosti je 50 % stroškov za laboratorijske preiskave, ki jih bo imela Slovaška za izvajanje programa iz odstavka 1, in znesek ne sme presegati 25 000 EUR.

POGLAVJE XI

Osrčnikova vodenica, babezioza, goveja anaplazmoza

Člen 59

1.   Program za izkoreninjenje osrčnikove vodenice, babezioze, goveje anaplazmoze na Guadeloupe, ki ga je predstavila Francija, se s to odločbo odobri za obdobje od 1. januarja do 31. decembra 2005.

2.   Program za izkoreninjenje osrčnikove vodenice, babezioze, goveje anaplazmoze na Martiniku, ki ga je predstavila Francija, se s to odločbo odobri za obdobje od 1. januarja do 31. decembra 2005.

3.   Program za izkoreninjenje osrčnikove vodenice, babezioze, goveje anaplazmoze na Reunionu, ki ga je predstavila Francija, se s to odločbo odobri za obdobje od 1. januarja do 31. decembra 2005.

4.   Finančni prispevek Skupnosti je 50 % stroškov, ki jih bo imela Francija za izvajanje programa iz odstavkov 1, 2 in 3, in znesek ne sme presegati 150 000 EUR.

POGLAVJE XII

Splošne in končne določbe

Člen 60

1.   Za programe iz členov od 9 do 33 se upravičeni stroški za nadomestilo za pokončanje živali omejijo kot predvidevata odstavka 2 in 3.

2.   Povprečno nadomestilo, ki se povrne državam članicam, se izračuna na podlagi števila ubitih živali v državi članici in sicer:

| (a) | za govedo do največ 300 EUR na žival; |
| --- | --- |

(a)

za govedo do največ 300 EUR na žival;

| (b) | za ovce in koze do največ 35 EUR na žival. |
| --- | --- |

(b)

za ovce in koze do največ 35 EUR na žival.

3.   Najvišji znesek nadomestila, ki se povrne državam članicam na žival, ne sme presegati 1 000 EUR za govedo in 100 EUR za ovco ali kozo.

Člen 61

1.   Najvišji znesek za stroške, ki se povrne državam članicam za programe iz členov od 9 do 33 in od 53 do 58, ne sme presegati:

| (a) | rose bengalov test: |
| --- | --- |

(a)

rose bengalov test:

0,3 EUR na test;

| (b) | reakcija vezave komplementa: |
| --- | --- |

(b)

reakcija vezave komplementa:

0,6 EUR na test;

| (c) | test ELISA: |
| --- | --- |

(c)

test ELISA:

1 EUR na test;

| (d) | imunodifuzijski agar-gel test: |
| --- | --- |

(d)

imunodifuzijski agar-gel test:

0,8 EUR na test;

| (f) | tuberkulinski preizkus: |
| --- | --- |

(f)

tuberkulinski preizkus:

0,8 EUR na test;

| (g) | gama-interferonski test: |
| --- | --- |

(g)

gama-interferonski test:

3 EUR na test;

| (h) | odmerek cepiva: |
| --- | --- |

(h)

odmerek cepiva:

0,1 EUR na odmerek.

Člen 62

Za menjalni tečaj za zahtevke, ki so predloženi v nacionalni valuti v mesecu „n“, se uporablja menjalni tečaj 10. dan v mesecu „n+1“ ali prvi predhodni dan, za katerega je naveden tečaj.

Člen 63

1.   Finančni prispevek Skupnosti za programe iz členov od 1 do 59 se odobri pod pogojem, da je njihovo izvajanje v skladu z ustreznimi določbami zakonov Skupnosti, vključno s predpisi o konkurenci in oddajo javnih naročil, in v skladu s pogoji, predvidenimi v točkah (a) do (f):

| (a) | do 1. januarja 2005 države članice uveljavijo zakone, predpise in upravne določbe za izvajanje programa; |
| --- | --- |

(a)

do 1. januarja 2005 države članice uveljavijo zakone, predpise in upravne določbe za izvajanje programa;

| (b) | najpozneje do 1. junija 2005 pošljejo predhodno tehnično in finančno oceno programa v skladu s členom 24(7) Odločbe 90/424/EGS; |
| --- | --- |

(b)

najpozneje do 1. junija 2005 pošljejo predhodno tehnično in finančno oceno programa v skladu s členom 24(7) Odločbe 90/424/EGS;

| (c) | pošljejo vmesno poročilo za prvih šest mesecev programa najpozneje štiri tedne po koncu izvajanja obdobja, ki ga poročilo zajema; |
| --- | --- |

(c)

pošljejo vmesno poročilo za prvih šest mesecev programa najpozneje štiri tedne po koncu izvajanja obdobja, ki ga poročilo zajema;

| (d) | najpozneje do 1. junija 2006 pošljejo končno poročilo o tehnični izvedbi programa z dokazom, ki upravičuje plačane stroške, in dosežene rezultate med obdobjem od 1. januarja do 31. decembra 2005; |
| --- | --- |

(d)

najpozneje do 1. junija 2006 pošljejo končno poročilo o tehnični izvedbi programa z dokazom, ki upravičuje plačane stroške, in dosežene rezultate med obdobjem od 1. januarja do 31. decembra 2005;

| (e) | program izvajajo učinkovito; |
| --- | --- |

(e)

program izvajajo učinkovito;

| (f) | za te ukrepe ni bil in tudi ne bo vložen noben drugi zahtevek za prispevek Skupnosti. |
| --- | --- |

(f)

za te ukrepe ni bil in tudi ne bo vložen noben drugi zahtevek za prispevek Skupnosti.

2.   Če država članica ne upošteva predpisov iz odstavka 1, bo Komisija znižala prispevek Skupnosti zadevni državi članici ob upoštevanju narave in teže prekrška ter finančne izgube Skupnosti.

Člen 64

Ta odločba se uporablja od 1. januarja 2005.

Člen 65

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 30. novembra 2004

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 224, 18.8.1990, str. 19. Odločba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 806/2003 (UL L 122, 16.5.2003, str. 1).

1

(2)  UL L 347, 12.12.1990, str. 27. Odločba, kakor je bila spremenjena z Direktivo 92/65/EGS (UL L 268, 14.9.1992, str. 54).

2

(3)  UL L 316, 15.10.2004, str. 87.

3

(4)  UL L 160, 26.6.1999, str. 103.

4

(5)  UL L 349, 24.12.1998, str. 1.

5

(6)  UL L 62, 15.3.1993, str. 38. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 806/2003.

6

---

Popravki

| 8.12.2004 | SL | Uradni list Evropske unije | L 361/54 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2004

SL

Uradni list Evropske unije

L 361/54

---

Popravek k Uredbi Komisije (ES) št. 1646/2004 z dne 20. septembra 2004 o spremembi Priloge 1 k Uredbi Sveta (EGS) št. 2377/90 o določitvi postopka Skupnosti za določanje najvišjih mejnih vrednosti ostankov zdravil za uporabo v veterinarski medicini v živilih živalskega izvora

(
  Uradni list Evropske unije L 296 z dne 21. septembra 2004
  )

V Prilogi, na strani 8:

namesto:

| „2.1.4 | Fenol derivati, ki vključujejo salicilanide“, |
| --- | --- |

„2.1.4

Fenol derivati, ki vključujejo salicilanide“,

beri:

| „2.1.1 | Salicilanilidi“. |
| --- | --- |

„2.1.1

Salicilanilidi“.

---