# Eiropas Savienības L 352/2004

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 352 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 47. sējums2004. gada 27. novembris |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 352

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

47. sējums2004. gada 27. novembris

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 2028/2004 (2004. gada 16. novembris), ar kuru groza Regulu (EK, Euratom) Nr. 1150/2000, ar ko īsteno Lēmumu 94/728/EK, Euratom par Kopienu pašu resursu sistēmu | 1 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 2029/2004 (2004. gada 26. novembris), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem | 8 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

*

Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 2028/2004 (2004. gada 16. novembris), ar kuru groza Regulu (EK, Euratom) Nr. 1150/2000, ar ko īsteno Lēmumu 94/728/EK, Euratom par Kopienu pašu resursu sistēmu

Euratom

Euratom

Euratom

1

Komisijas Regula (EK) Nr. 2029/2004 (2004. gada 26. novembris), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

8

| | | II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | Komisija |
| | * | 2004/800/EK:Komisijas Lēmums (2004. gada 30. marts) par valsts atbalsta shēmu, ko ievieš Itālija saistībā ar steidzamiem noteikumiem nodarbinātības jomā
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 930)

   (
  1
  ) | 10 |
| | * | 2004/801/EK:EK–Šveices apvienotās komitejas Lēmums Nr. 1/2004 (2004. gada 28. aprīlis), ar kuru groza līguma 3. protokolu attiecībā uz izcelsmes produktu jēdziena definīciju un administratīvās sadarbības metodēm | 17 |
| | * | 2004/802/EK:ES–Šveices apvienotās komitejas Lēmums Nr. 1/2004 (2004. gada 30. aprīlis), ar ko groza III pielikumu (Profesionālās kvalifikācijas savstarpēja atzīšana) Līgumā starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju, no otras puses, par personu brīvu pārvietošanos | 18 |

II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Komisija

*

2004/800/EK:Komisijas Lēmums (2004. gada 30. marts) par valsts atbalsta shēmu, ko ievieš Itālija saistībā ar steidzamiem noteikumiem nodarbinātības jomā
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 930)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 930)

1

10

*

2004/801/EK:EK–Šveices apvienotās komitejas Lēmums Nr. 1/2004 (2004. gada 28. aprīlis), ar kuru groza līguma 3. protokolu attiecībā uz izcelsmes produktu jēdziena definīciju un administratīvās sadarbības metodēm

17

*

2004/802/EK:ES–Šveices apvienotās komitejas Lēmums Nr. 1/2004 (2004. gada 30. aprīlis), ar ko groza III pielikumu (Profesionālās kvalifikācijas savstarpēja atzīšana) Līgumā starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju, no otras puses, par personu brīvu pārvietošanos

18

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | 2004. gada 1. novembris – EUR-Lex jaunā versija!(Sk. aizmugurējā vāka iekšpusē) | s3 |

*

2004. gada 1. novembris – EUR-Lex jaunā versija!(Sk. aizmugurējā vāka iekšpusē)

2004. gada 1. novembris – EUR-Lex jaunā versija!

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

| 27.11.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 352/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 352/1

---

PADOMES REGULA (EK, EURATOM) Nr. 2028/2004

(2004. gada 16. novembris),

ar kuru groza Regulu (EK, Euratom) Nr. 1150/2000, ar ko īsteno Lēmumu 94/728/EK, Euratom par Kopienu pašu resursu sistēmu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 279. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 183. pantu,

ņemot vērā Padomes Lēmumu 2000/597/EK, Euratom (2000. gada 29. septembris) par Kopienu pašu resursu sistēmu (1) un jo īpaši tā 8. panta 2. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (2),

ņemot vērā Revīzijas palātas atzinumu (3),

tā kā:

| (1) | Berlīnē 1999. gada martā sanākusī Eiropadome nāca klajā ar vairākiem secinājumiem, kas attiecās uz Kopienu pašu resursu sistēmu, un uz to pamata tika pieņemts Lēmums 2000/597/EK, Euratom. |
| --- | --- |

(1)

Berlīnē 1999. gada martā sanākusī Eiropadome nāca klajā ar vairākiem secinājumiem, kas attiecās uz Kopienu pašu resursu sistēmu, un uz to pamata tika pieņemts Lēmums 2000/597/EK, Euratom.

| (2) | Saskaņā ar Lēmuma 2000/597/EK, Euratom 2. panta 3. punktu un 10. panta 2. punkta c) apakšpunktu dalībvalstis patur sev kā iekasēšanas izmaksas 25 % no minētā lēmuma 2. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā minētajām summām, kas noteiktas pēc 2000. gada 31. decembra, izņemot summas, kas dalībvalstīm saskaņā ar regulām par pašu resursiem būtu bijis jāiemaksā pirms 2001. gada 28. februāra un kam joprojām būtu jāpiemēro 10 % likme. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Lēmuma 2000/597/EK, Euratom 2. panta 3. punktu un 10. panta 2. punkta c) apakšpunktu dalībvalstis patur sev kā iekasēšanas izmaksas 25 % no minētā lēmuma 2. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā minētajām summām, kas noteiktas pēc 2000. gada 31. decembra, izņemot summas, kas dalībvalstīm saskaņā ar regulām par pašu resursiem būtu bijis jāiemaksā pirms 2001. gada 28. februāra un kam joprojām būtu jāpiemēro 10 % likme.

| (3) | Berlīnē sanākusī Eiropadome pieņēma lēmumu, ka, sadalot finansiālo slogu, ko uzņemas citas dalībvalstis sakarā ar korekciju attiecībā uz budžeta nelīdzsvarotību par labu Apvienotajai Karalistei, Austrijas, Vācijas, Nīderlandes un Zviedrijas daļa būtu jākoriģē tā, lai to finanšu iemaksas nepārsniegtu vienu ceturto daļu no to parastām iemaksām. |
| --- | --- |

(3)

Berlīnē sanākusī Eiropadome pieņēma lēmumu, ka, sadalot finansiālo slogu, ko uzņemas citas dalībvalstis sakarā ar korekciju attiecībā uz budžeta nelīdzsvarotību par labu Apvienotajai Karalistei, Austrijas, Vācijas, Nīderlandes un Zviedrijas daļa būtu jākoriģē tā, lai to finanšu iemaksas nepārsniegtu vienu ceturto daļu no to parastām iemaksām.

| (4) | Saskaņā ar Amsterdamas Līgumu un tam pievienoto 4. un 5. protokolu Dānijai, Apvienotai Karalistei un Īrijai nav jāpiedalās pasākumos, uz ko attiecas EK līguma IV sadaļa, un tālab tām nav pienākuma uzņemties šādu pasākumu radītās finanšu sekas, kas nav administratīvas izmaksas. Tālab tām ir tiesības uz korekciju attiecībā uz gadskārtējām iemaksām Kopienu pašu resursos gadījumos, kad tās nepiedalās. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Amsterdamas Līgumu un tam pievienoto 4. un 5. protokolu Dānijai, Apvienotai Karalistei un Īrijai nav jāpiedalās pasākumos, uz ko attiecas EK līguma IV sadaļa, un tālab tām nav pienākuma uzņemties šādu pasākumu radītās finanšu sekas, kas nav administratīvas izmaksas. Tālab tām ir tiesības uz korekciju attiecībā uz gadskārtējām iemaksām Kopienu pašu resursos gadījumos, kad tās nepiedalās.

| (5) | Tā kā dalībvalstīm ir vienādi pienākumi maksāt procentus, ja tās kavē iemaksas Kopienu pašu resursu kontos, bet pašlaik ir grūtības noteikt, kādas procentu likmes jāpiemēro, un praksē tas rada atšķirības likmēs, ko paziņo dalībvalstis, kas piedalās Ekonomikas un monetārajā savienībā, un to ir grūti attaisnot, atsauces likme šīm valstīm būtu jāstandartizē, par pamatu ņemot likmi, kuru Eiropas Centrālā banka izmanto refinansēšanas operācijās un kura ir samērojama ar likmēm, ko ieteikts izmantot par atsauces likmēm dalībvalstīs, kuras neietilpst euro zonā. |
| --- | --- |

(5)

Tā kā dalībvalstīm ir vienādi pienākumi maksāt procentus, ja tās kavē iemaksas Kopienu pašu resursu kontos, bet pašlaik ir grūtības noteikt, kādas procentu likmes jāpiemēro, un praksē tas rada atšķirības likmēs, ko paziņo dalībvalstis, kas piedalās Ekonomikas un monetārajā savienībā, un to ir grūti attaisnot, atsauces likme šīm valstīm būtu jāstandartizē, par pamatu ņemot likmi, kuru Eiropas Centrālā banka izmanto refinansēšanas operācijās un kura ir samērojama ar likmēm, ko ieteikts izmantot par atsauces likmēm dalībvalstīs, kuras neietilpst euro zonā.

| (6) | 1989. gadā ieviestā divkāršas uzskaites sistēma bija paredzēta, lai nošķirtu atgūtos nodokļus no nesamaksātiem. Attiecībā uz mehānismu, ko izmanto, lai dzēstu pozīcijas atsevišķajos kontos, šī sistēma ir tikai daļēji sasniegusi mērķi. Pārbaudes, ko veikusi Eiropas Revīzijas palāta un Komisija, ir atkārtoti atklājušas nepareizības atsevišķo kontu uzturēšanā, kas liedz kontiem atspoguļot reālo stāvokli atgūšanas ziņā. No atsevišķajiem kontiem būtu jāizņem tās summas, ko nav paredzams atgūt konkrēta laikposma beigās un kuru paturēšana tajos bilanci padara neprecīzu. Turklāt no izmaksu efektivitātes viedokļa dalībvalstīm vairs nevajadzēs segt administratīvās izmaksas, kas saistītas ar šo summu uzraudzību. |
| --- | --- |

(6)

1989. gadā ieviestā divkāršas uzskaites sistēma bija paredzēta, lai nošķirtu atgūtos nodokļus no nesamaksātiem. Attiecībā uz mehānismu, ko izmanto, lai dzēstu pozīcijas atsevišķajos kontos, šī sistēma ir tikai daļēji sasniegusi mērķi. Pārbaudes, ko veikusi Eiropas Revīzijas palāta un Komisija, ir atkārtoti atklājušas nepareizības atsevišķo kontu uzturēšanā, kas liedz kontiem atspoguļot reālo stāvokli atgūšanas ziņā. No atsevišķajiem kontiem būtu jāizņem tās summas, ko nav paredzams atgūt konkrēta laikposma beigās un kuru paturēšana tajos bilanci padara neprecīzu. Turklāt no izmaksu efektivitātes viedokļa dalībvalstīm vairs nevajadzēs segt administratīvās izmaksas, kas saistītas ar šo summu uzraudzību.

| (7) | Komisijai būtu cieši jāsadarbojas ar dalībvalstīm. Cita starpā tai būtu jābūt iespējai nosūtīt piebildes attiecīgai dalībvalstij. |
| --- | --- |

(7)

Komisijai būtu cieši jāsadarbojas ar dalībvalstīm. Cita starpā tai būtu jābūt iespējai nosūtīt piebildes attiecīgai dalībvalstij.

| (8) | Ņemot vērā vajadzību rast pagaidu risinājumu dažām administratīvām grūtībām, der paredzēt dažus pārejas pasākumus. |
| --- | --- |

(8)

Ņemot vērā vajadzību rast pagaidu risinājumu dažām administratīvām grūtībām, der paredzēt dažus pārejas pasākumus.

| (9) | Atbildot uz Revīzijas palātas lūgumu un lai nodrošinātu, ka atsevišķie konti dod labāku priekšstatu par reālo budžeta stāvokli, dalībvalstīm līdz ar konkrēta gada pēdējo ceturkšņa pārskatu būtu jāsūta Komisijai tāme par to prasījumu kopsummu, kas ierakstīti atsevišķā kontā un ko nav paredzams atgūt. |
| --- | --- |

(9)

Atbildot uz Revīzijas palātas lūgumu un lai nodrošinātu, ka atsevišķie konti dod labāku priekšstatu par reālo budžeta stāvokli, dalībvalstīm līdz ar konkrēta gada pēdējo ceturkšņa pārskatu būtu jāsūta Komisijai tāme par to prasījumu kopsummu, kas ierakstīti atsevišķā kontā un ko nav paredzams atgūt.

| (10) | Ievērojot Lēmuma 2000/597/EK, Euratom 2. panta 7. punktu un lai to piemērotu, NKP ir gada NKI tirgus cenās, ko noteikusi Komisija, piemērojot EKS 95 saskaņā ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 2223/96 (1996. gada 25. jūnijs) par Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmu Kopienā (4). Turklāt Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1287/2003 (5) ir ietverti noteikumi par to, kā saskaņot nacionālos kopienākumus tirgus cenu izteiksmē. |
| --- | --- |

(10)

Ievērojot Lēmuma 2000/597/EK, Euratom 2. panta 7. punktu un lai to piemērotu, NKP ir gada NKI tirgus cenās, ko noteikusi Komisija, piemērojot EKS 95 saskaņā ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 2223/96 (1996. gada 25. jūnijs) par Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmu Kopienā (4). Turklāt Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1287/2003 (5) ir ietverti noteikumi par to, kā saskaņot nacionālos kopienākumus tirgus cenu izteiksmē.

| (11) | Saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/597/EK, Euratom Komisija līdz 2006. gada 1. janvārim pilnībā pārskata pašu resursu sistēmu. Komisijai, nākot klajā ar jauniem priekšlikumiem, kas balstās uz pārskatīšanas rezultātiem, īpaša uzmanība būtu jāpievērš minētā lēmuma 2. panta 3. punktam, 4. un 5. pantam. |
| --- | --- |

(11)

Saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/597/EK, Euratom Komisija līdz 2006. gada 1. janvārim pilnībā pārskata pašu resursu sistēmu. Komisijai, nākot klajā ar jauniem priekšlikumiem, kas balstās uz pārskatīšanas rezultātiem, īpaša uzmanība būtu jāpievērš minētā lēmuma 2. panta 3. punktam, 4. un 5. pantam.

| (12) | Tādēļ Regula (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 (6) būtu attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(12)

Tādēļ Regula (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 (6) būtu attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 ar šo groza šādi.

| 1) | Regulas nosaukumā, kā arī 1., 2. un 5. pantā:






  a) | atsauces uz Lēmumu 94/728/EK, Euratom aizstāj ar atsaucēm uz Lēmumu 2000/597/EK, Euratom; |
| --- | --- | --- |

1)

Regulas nosaukumā, kā arī 1., 2. un 5. pantā:

a)

atsauces uz Lēmumu 94/728/EK, Euratom aizstāj ar atsaucēm uz Lēmumu 2000/597/EK, Euratom;

| b) | Regulas 1. pantā jaunai atsaucei uz Lēmumu 2000/597/EK, Euratom pievieno šādu zemsvītras piezīmi: “(*) OV L 130, 31.5.2000., 1. lpp”. |
| --- | --- |

b)

Regulas 1. pantā jaunai atsaucei uz Lēmumu 2000/597/EK, Euratom pievieno šādu zemsvītras piezīmi: “(*) OV L 130, 31.5.2000., 1. lpp”.

| 2) | Regulas 6. pantā:






  a) | panta 3. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:






  “c) | PVN resursi un papildu resursi, ņemot vērā to, kā šos resursus ietekmē Apvienotajai Karalistei piešķirtā budžeta nelīdzsvarotības korekcija, a) apakšpunktā minētajos kontos tomēr ierakstāmi šādi:






  — | 10. panta 3. punktā minētā divpadsmitā daļa ierakstāma katra mēneša pirmajā darba dienā, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2)

Regulas 6. pantā:

a)

panta 3. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:

“c)

PVN resursi un papildu resursi, ņemot vērā to, kā šos resursus ietekmē Apvienotajai Karalistei piešķirtā budžeta nelīdzsvarotības korekcija, a) apakšpunktā minētajos kontos tomēr ierakstāmi šādi:

—

10. panta 3. punktā minētā divpadsmitā daļa ierakstāma katra mēneša pirmajā darba dienā,

| — | 10. panta 4. un 7. punktā minētais atlikums un 10. panta 6. un 8. punktā minētie pielāgojumi ierakstāmi reizi gadā, izņemot 10. panta 6. punkta pirmajā ievilkumā minētos īpašos pielāgojumus, kas ierakstāmi kontos nākamā mēneša pirmajā darba dienā pēc konkrētās dalībvalsts un Komisijas vienošanās.”; |
| --- | --- |

—

10. panta 4. un 7. punktā minētais atlikums un 10. panta 6. un 8. punktā minētie pielāgojumi ierakstāmi reizi gadā, izņemot 10. panta 6. punkta pirmajā ievilkumā minētos īpašos pielāgojumus, kas ierakstāmi kontos nākamā mēneša pirmajā darba dienā pēc konkrētās dalībvalsts un Komisijas vienošanās.”;

| b) | šādu tekstu pievieno 4. punkta b) apakšpunkta beigās:
  “Dalībvalstis līdz ar konkrēta gada pēdējo ceturkšņa pārskatu sūta tāmi par to prasījumu kopsummu, kas tā gada 31. decembrī ierakstīti atsevišķā kontā un kuru nav paredzams atgūt.” |
| --- | --- |

b)

šādu tekstu pievieno 4. punkta b) apakšpunkta beigās:

“Dalībvalstis līdz ar konkrēta gada pēdējo ceturkšņa pārskatu sūta tāmi par to prasījumu kopsummu, kas tā gada 31. decembrī ierakstīti atsevišķā kontā un kuru nav paredzams atgūt.”

| 3) | Regulas 7. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “7. pants
  Pēc 31. decembra trešajā gadā pēc konkrētā gada mēneša pārskatu summā, ko dalībvalsts sūta saskaņā ar 6. panta 4. punkta a) apakšpunktu par attiecīgo gadu, neizdara nekādas papildu korekcijas, izņemot datus, par kuriem Komisija vai attiecīgā dalībvalsts paziņojusi pirms minētās dienas.” |
| --- | --- |

3)

Regulas 7. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“7. pants

Pēc 31. decembra trešajā gadā pēc konkrētā gada mēneša pārskatu summā, ko dalībvalsts sūta saskaņā ar 6. panta 4. punkta a) apakšpunktu par attiecīgo gadu, neizdara nekādas papildu korekcijas, izņemot datus, par kuriem Komisija vai attiecīgā dalībvalsts paziņojusi pirms minētās dienas.”

| 4) | Regulas 9. pantā:






  a) | pēc 1. punkta iekļauj šādu punktu:
  “1.a   Komisija no dalībvalstīm vai to izvēlētām struktūrām, parasti ierakstīšanas dienā, bet vēlākais trijās darba dienās, saņem jebkādiem pienācīgiem līdzekļiem, ieteicams elektroniskiem, konta pārskatus, kas atspoguļo pašu resursu ierakstīšanu.” |
| --- | --- | --- |

4)

Regulas 9. pantā:

a)

pēc 1. punkta iekļauj šādu punktu:

“1.a   Komisija no dalībvalstīm vai to izvēlētām struktūrām, parasti ierakstīšanas dienā, bet vēlākais trijās darba dienās, saņem jebkādiem pienācīgiem līdzekļiem, ieteicams elektroniskiem, konta pārskatus, kas atspoguļo pašu resursu ierakstīšanu.”

| b) | panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “2.   Kredītā ierakstītās summas iegrāmato euro izteiksmē saskaņā ar Finanšu Regulu (7), ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, un tā īstenošanas noteikumiem. |
| --- | --- |

b)

panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“2.   Kredītā ierakstītās summas iegrāmato euro izteiksmē saskaņā ar Finanšu Regulu (7), ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, un tā īstenošanas noteikumiem.

| 5) | Regulas 10. pantā:






  a) | panta 1. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu daļu:
  “1.   Pēc tam, kad atskaitītas iekasēšanas izmaksas, ievērojot 2. panta 3. punktu un 10. panta 2. punkta c) apakšpunktu Padomes Lēmumā 2000/597/EK, Euratom (2000. gada 29. septembris) par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu (8), minētā lēmuma 2. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā minēto pašu resursu ierakstīšanu izdara ne vēlāk kā pirmajā darba dienā pēc 19. datuma, kas ir otrajā mēnesī pēc mēneša, kurā saskaņā ar šīs regulas 2. pantu noteikts prasījums. |
| --- | --- | --- |

5)

Regulas 10. pantā:

a)

panta 1. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu daļu:

“1.   Pēc tam, kad atskaitītas iekasēšanas izmaksas, ievērojot 2. panta 3. punktu un 10. panta 2. punkta c) apakšpunktu Padomes Lēmumā 2000/597/EK, Euratom (2000. gada 29. septembris) par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu (8), minētā lēmuma 2. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā minēto pašu resursu ierakstīšanu izdara ne vēlāk kā pirmajā darba dienā pēc 19. datuma, kas ir otrajā mēnesī pēc mēneša, kurā saskaņā ar šīs regulas 2. pantu noteikts prasījums.

| b) | minētā panta 3. punkta pirmo un otro daļu aizstāj ar šādām daļām:
  “3.   PVN resursus un papildu resursus, ņemot vērā to, kā tos ietekmē Apvienotajai Karalistei piešķirtā budžeta nelīdzsvarotības korekcija, izņemot aizdevumu un aizdevumu garantiju rezervi un ārkārtas palīdzības rezervi, ieraksta kredītā katra mēneša pirmajā darbadienā tādā apjomā, kas atbilst vienai divpadsmitajai daļai no attiecīgās summas budžetā, kas konvertēta valstu valūtās, izmantojot Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā publicētos valūtas maiņas kursus pēdējā kotēšanas dienā kalendārajā gadā pirms attiecīgā budžeta gada.
  Īpašām vajadzībām, sedzot ELVGF Garantiju nodaļas izdevumus saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 1765/92 un atkarībā no Kopienu kases stāvokļa, Komisija var lūgt dalībvalstis, lai tās finanšu gada pirmajā ceturksnī par vienu vai diviem mēnešiem ātrāk ieraksta divpadsmito daļu vai daļu no divpadsmitās daļas summu, kas budžetā paredzētas kā PVN resursi un/vai papildu resursi, ņemot vērā to, kā tos ietekmē Apvienotajai Karalistei piešķirtā budžeta nelīdzsvarotības korekcija, izņemot pašu resursus, kas paredzēti aizdevumu garantiju rezervei un ārkārtas palīdzības rezervei.”; |
| --- | --- |

b)

minētā panta 3. punkta pirmo un otro daļu aizstāj ar šādām daļām:

“3.   PVN resursus un papildu resursus, ņemot vērā to, kā tos ietekmē Apvienotajai Karalistei piešķirtā budžeta nelīdzsvarotības korekcija, izņemot aizdevumu un aizdevumu garantiju rezervi un ārkārtas palīdzības rezervi, ieraksta kredītā katra mēneša pirmajā darbadienā tādā apjomā, kas atbilst vienai divpadsmitajai daļai no attiecīgās summas budžetā, kas konvertēta valstu valūtās, izmantojot Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā publicētos valūtas maiņas kursus pēdējā kotēšanas dienā kalendārajā gadā pirms attiecīgā budžeta gada.

Īpašām vajadzībām, sedzot ELVGF Garantiju nodaļas izdevumus saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 1765/92 un atkarībā no Kopienu kases stāvokļa, Komisija var lūgt dalībvalstis, lai tās finanšu gada pirmajā ceturksnī par vienu vai diviem mēnešiem ātrāk ieraksta divpadsmito daļu vai daļu no divpadsmitās daļas summu, kas budžetā paredzētas kā PVN resursi un/vai papildu resursi, ņemot vērā to, kā tos ietekmē Apvienotajai Karalistei piešķirtā budžeta nelīdzsvarotības korekcija, izņemot pašu resursus, kas paredzēti aizdevumu garantiju rezervei un ārkārtas palīdzības rezervei.”;

| c) | panta 3. punkta sesto daļu aizstāj ar šādu daļu:
  “Ierakstu attiecībā uz Lēmuma 2000/597/EK, Euratom 6. pantā minēto ELVGF valūtas rezervi, aizdevumu un aizdevumu garantiju rezervi un ārkārtas palīdzības rezervi, kas izveidots ar Padomes Lēmumu 94/729/EK (9), izdara pirmajā tā mēneša darba dienā, kas seko attiecīgo budžeta izdevumu izpildes mēnesim, nepārsniedzot minētos izdevumus, ja izdevumus izpilda pirms mēneša 16. datuma. Pretējā gadījumā ierakstu izdara otrā mēneša pirmajā darba dienā pēc izdevumu izpildes. |
| --- | --- |

c)

panta 3. punkta sesto daļu aizstāj ar šādu daļu:

“Ierakstu attiecībā uz Lēmuma 2000/597/EK, Euratom 6. pantā minēto ELVGF valūtas rezervi, aizdevumu un aizdevumu garantiju rezervi un ārkārtas palīdzības rezervi, kas izveidots ar Padomes Lēmumu 94/729/EK (9), izdara pirmajā tā mēneša darba dienā, kas seko attiecīgo budžeta izdevumu izpildes mēnesim, nepārsniedzot minētos izdevumus, ja izdevumus izpilda pirms mēneša 16. datuma. Pretējā gadījumā ierakstu izdara otrā mēneša pirmajā darba dienā pēc izdevumu izpildes.

| d) | panta 3. punkta septītajā daļā vārdus “6. panta 1977. gada 21. decembra Finanšu regulā, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, turpmāk saukta par “Finanšu Regulu”” aizstāj ar vārdiem “Finanšu regulas 8. panta”; |
| --- | --- |

d)

panta 3. punkta septītajā daļā vārdus “6. panta 1977. gada 21. decembra Finanšu regulā, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, turpmāk saukta par “Finanšu Regulu”” aizstāj ar vārdiem “Finanšu regulas 8. panta”;

| e) | panta 3. punkta devīto, desmito, vienpadsmito un divpadsmito daļu aizstāj ar šādām daļām:
  “Visas izmaiņas PVN resursu vienotajā likmē, papildu resursu likmē un Apvienotajai Karalistei piešķirtajā budžeta nelīdzsvarotības korekcijā un tās finansēšanā, kā minēts Lēmuma 2000/597/EK, Euratom 4. un 5. pantā, prasa budžeta grozījumu galīgu pieņemšanu un ir pamats kopš attiecīgā finanšu gada sākuma ieskaitīto divpadsmitdaļu pārrēķināšanai.
  Šie pārrēķini veicami, kad izdarīts pirmais ieraksts pēc budžeta grozījumu galīgās pieņemšanas, ja tas ir pieņemts pirms attiecīgā mēneša 16. datuma. Pretējā gadījumā tos izpilda, kad izdara otro ierakstu pēc galīgās pieņemšanas. Atkāpjoties no Finanšu regulas 8. panta, šos grozījumus ieraksta kontos attiecībā uz konkrēto grozītā budžeta finanšu gadu.
  Divpadsmitās daļas, kas attiecas uz katra finanšu gada janvāra ierakstiem, aprēķina, pamatojoties uz EK Līguma 272. panta 3. punktā un Euratom līguma 177. panta 3. punktā minētajā budžeta projektā paredzētajām summām. Summas konvertē valstu valūtās, izmantojot valūtas maiņas kursus pirmajā kotēšanas dienā pēc 15. decembra kalendārajā gadā pirms attiecīgā budžeta gada; korekciju izdara, veicot nākošā mēneša ierakstu.
  Ja budžets galīgā variantā nav pieņemts līdz finanšu gada sākumam, dalībvalstis katra mēneša, tostarp janvāra, pirmajā darbadienā ieraksta vienu divpadsmito daļu no summām, kas kā PVN resursi un papildu resursi ierakstītas pēdējā budžetā, kurš pieņemts galīgā variantā, ņemot vērā to, kā šos resursus ietekmē Apvienotajai Karalistei piešķirtā budžeta nelīdzsvarotības korekcija; pielāgojumu izdara pirmajā noteiktajā termiņā pēc budžeta pieņemšanas galīgā variantā, ja tas ir pieņemts pirms attiecīgā mēneša 16. datuma. Pretējā gadījumā pielāgojumu veic otrajā termiņā pēc budžeta galīgas pieņemšanas.”; |
| --- | --- |

e)

panta 3. punkta devīto, desmito, vienpadsmito un divpadsmito daļu aizstāj ar šādām daļām:

“Visas izmaiņas PVN resursu vienotajā likmē, papildu resursu likmē un Apvienotajai Karalistei piešķirtajā budžeta nelīdzsvarotības korekcijā un tās finansēšanā, kā minēts Lēmuma 2000/597/EK, Euratom 4. un 5. pantā, prasa budžeta grozījumu galīgu pieņemšanu un ir pamats kopš attiecīgā finanšu gada sākuma ieskaitīto divpadsmitdaļu pārrēķināšanai.

Šie pārrēķini veicami, kad izdarīts pirmais ieraksts pēc budžeta grozījumu galīgās pieņemšanas, ja tas ir pieņemts pirms attiecīgā mēneša 16. datuma. Pretējā gadījumā tos izpilda, kad izdara otro ierakstu pēc galīgās pieņemšanas. Atkāpjoties no Finanšu regulas 8. panta, šos grozījumus ieraksta kontos attiecībā uz konkrēto grozītā budžeta finanšu gadu.

Divpadsmitās daļas, kas attiecas uz katra finanšu gada janvāra ierakstiem, aprēķina, pamatojoties uz EK Līguma 272. panta 3. punktā un Euratom līguma 177. panta 3. punktā minētajā budžeta projektā paredzētajām summām. Summas konvertē valstu valūtās, izmantojot valūtas maiņas kursus pirmajā kotēšanas dienā pēc 15. decembra kalendārajā gadā pirms attiecīgā budžeta gada; korekciju izdara, veicot nākošā mēneša ierakstu.

Ja budžets galīgā variantā nav pieņemts līdz finanšu gada sākumam, dalībvalstis katra mēneša, tostarp janvāra, pirmajā darbadienā ieraksta vienu divpadsmito daļu no summām, kas kā PVN resursi un papildu resursi ierakstītas pēdējā budžetā, kurš pieņemts galīgā variantā, ņemot vērā to, kā šos resursus ietekmē Apvienotajai Karalistei piešķirtā budžeta nelīdzsvarotības korekcija; pielāgojumu izdara pirmajā noteiktajā termiņā pēc budžeta pieņemšanas galīgā variantā, ja tas ir pieņemts pirms attiecīgā mēneša 16. datuma. Pretējā gadījumā pielāgojumu veic otrajā termiņā pēc budžeta galīgas pieņemšanas.”;

| f) | panta 4. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “4.   Pamatojoties uz gada deklarāciju par PVN resursu bāzi, kas noteikta Regulas (EEK, Euratom) Nr. 1553/89 7. panta 1. punktā, summu, ko aprēķina, minētās deklarācijas datiem piemērojot vienotu likmi, kas pieņemta iepriekšējam finanšu gadam, ieraksta dalībvalstu debetā, un iepriekšējā finanšu gada laikā veiktos 12 maksājumus ieraksta kredītā. Tomēr katras dalībvalsts PVN resursu bāze, kam piemēro iepriekš minēto likmi, nevar pārsniegt tādu procentuālo daļu no tās NKP, kas noteikta ar Lēmuma 2000/597/EK, Euratom 2. panta 1. punktu, kā minēts šā panta 7. punkta pirmajā teikumā. Komisija aprēķina atlikumu un savlaicīgi informē dalībvalstis, lai tās varētu to ierakstīt šīs regulas 9. panta 1. punktā minētajā kontā tā paša gada decembra pirmajā darbadienā.”; |
| --- | --- |

f)

panta 4. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“4.   Pamatojoties uz gada deklarāciju par PVN resursu bāzi, kas noteikta Regulas (EEK, Euratom) Nr. 1553/89 7. panta 1. punktā, summu, ko aprēķina, minētās deklarācijas datiem piemērojot vienotu likmi, kas pieņemta iepriekšējam finanšu gadam, ieraksta dalībvalstu debetā, un iepriekšējā finanšu gada laikā veiktos 12 maksājumus ieraksta kredītā. Tomēr katras dalībvalsts PVN resursu bāze, kam piemēro iepriekš minēto likmi, nevar pārsniegt tādu procentuālo daļu no tās NKP, kas noteikta ar Lēmuma 2000/597/EK, Euratom 2. panta 1. punktu, kā minēts šā panta 7. punkta pirmajā teikumā. Komisija aprēķina atlikumu un savlaicīgi informē dalībvalstis, lai tās varētu to ierakstīt šīs regulas 9. panta 1. punktā minētajā kontā tā paša gada decembra pirmajā darbadienā.”;

| g) | panta 5. punktu svītro; |
| --- | --- |

g)

panta 5. punktu svītro;

| h) | panta 6. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu daļu:
  “6.   Jebkura PVN resursu bāzes korekcija saskaņā ar Regulas (EEK, Euratom) Nr. 1553/89 9. panta 1. punktu katrai attiecīgajai dalībvalstij, kuras bāze, ņemot vērā šīs korekcijas, nepārsniedz procentuālo daļu, kas noteikta ar Lēmuma 2000/597/EK, Euratom 2. panta 1. punkta c) apakšpunktu un 10. panta 2. punkta b) apakšpunktu, ... (pārējais paliek negrozīts).”; |
| --- | --- |

h)

panta 6. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu daļu:

“6.   Jebkura PVN resursu bāzes korekcija saskaņā ar Regulas (EEK, Euratom) Nr. 1553/89 9. panta 1. punktu katrai attiecīgajai dalībvalstij, kuras bāze, ņemot vērā šīs korekcijas, nepārsniedz procentuālo daļu, kas noteikta ar Lēmuma 2000/597/EK, Euratom 2. panta 1. punkta c) apakšpunktu un 10. panta 2. punkta b) apakšpunktu, ... (pārējais paliek negrozīts).”;

| i) | panta 6. punkta otrās daļas pirmo teikumu aizstāj ar šādu daļu:
  “Šā panta 8. punktā minētās NKP izmaiņas arī nosaka atlikuma pielāgojumu visām dalībvalstīm, kuru bāze, ņemot vērā šīs korekcijas, nepārsniedz procentuālo daļu, kas noteikta ar Lēmuma 2000/597/EK, Euratom 2. panta 1. punkta c) apakšpunktu un 10. panta 2. punkta b) apakšpunktu.”; |
| --- | --- |

i)

panta 6. punkta otrās daļas pirmo teikumu aizstāj ar šādu daļu:

“Šā panta 8. punktā minētās NKP izmaiņas arī nosaka atlikuma pielāgojumu visām dalībvalstīm, kuru bāze, ņemot vērā šīs korekcijas, nepārsniedz procentuālo daļu, kas noteikta ar Lēmuma 2000/597/EK, Euratom 2. panta 1. punkta c) apakšpunktu un 10. panta 2. punkta b) apakšpunktu.”;

| j) | iekļauj šādu punktu:
  “10.   Saskaņā ar Lēmuma 2000/597/EK, Euratom 2. panta 7. punktu un tās piemērošanai, NKP ir NKI attiecīgam gadam tirgus cenu izteiksmē, kā definēts Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1287/2003 (2003. gada 15. jūlijs) par to, kā saskaņot nacionālo kopienākumu tirgus cenās (10). |
| --- | --- |

j)

iekļauj šādu punktu:

“10.   Saskaņā ar Lēmuma 2000/597/EK, Euratom 2. panta 7. punktu un tās piemērošanai, NKP ir NKI attiecīgam gadam tirgus cenu izteiksmē, kā definēts Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1287/2003 (2003. gada 15. jūlijs) par to, kā saskaņot nacionālo kopienākumu tirgus cenās (10).

| 6) | Iekļauj šādu pantu:
  “10.a pants
  1.   Ja kāda dalībvalsts saskaņā ar Amsterdamas Līgumu un tā 4. un 5. protokolu nepiedalās kādas konkrētas Savienības darbības vai politikas finansēšanā, tai ir tiesības uz korekciju, ko saskaņā ar 2. punktu aprēķina no summas, ko tā ir iemaksājusi pašu resursos ik gadu, kad tā nav piedalījusies. Tādu korekciju veic tikai vienu reizi, un tā ir galīga, pat ja vēlāk mainās NKP kopsumma.
  2.   Komisija aprēķina korekciju nākamā gadā pēc attiecīgā finanšu gada, kad tā nosaka NKP bilances, kā paredzēts šīs regulas 10. pantā.
  Aprēķinus izdara, izmantojot šādus skaitļus, kas attiecas uz attiecīgo finanšu gadu:






  — | tirgus cenās izteikta NKP kopsumma un tās sastāvdaļas; |
| --- | --- | --- |

6)

Iekļauj šādu pantu:

“10.a pants

1.   Ja kāda dalībvalsts saskaņā ar Amsterdamas Līgumu un tā 4. un 5. protokolu nepiedalās kādas konkrētas Savienības darbības vai politikas finansēšanā, tai ir tiesības uz korekciju, ko saskaņā ar 2. punktu aprēķina no summas, ko tā ir iemaksājusi pašu resursos ik gadu, kad tā nav piedalījusies. Tādu korekciju veic tikai vienu reizi, un tā ir galīga, pat ja vēlāk mainās NKP kopsumma.

2.   Komisija aprēķina korekciju nākamā gadā pēc attiecīgā finanšu gada, kad tā nosaka NKP bilances, kā paredzēts šīs regulas 10. pantā.

Aprēķinus izdara, izmantojot šādus skaitļus, kas attiecas uz attiecīgo finanšu gadu:

—

tirgus cenās izteikta NKP kopsumma un tās sastāvdaļas;

| — | darbības izdevumu budžeta izlietojums, kas atbilst attiecīgam pasākumam vai politikai. |
| --- | --- |

—

darbības izdevumu budžeta izlietojums, kas atbilst attiecīgam pasākumam vai politikai.

Korekciju iegūst, ja attiecīgo izdevumu kopsumma, no kā atņemtas summas, ko finansējušas iesaistītās trešās valstis, reizina ar tādu NKP procentuālu daļu, ar ko dalībvalsts, kas tiesīga saņemt korekciju, pārstāv visu dalībvalstu NKP. Korekciju finansē iesaistītās dalībvalstis saskaņā ar koeficientu, ko nosaka, dalot to attiecīgos NKP ar visu iesaistīto dalībvalstu NKP. Lai aprēķinātu korekciju, summas attiecīgo valstu valūtās un euro konvertē savā starpā ar tādu maiņas kursu, kāds ir kalendāra gada pēdējā kotēšanas dienā pirms attiecīgā budžeta gada.

Korekciju nepārskata, ja NKP summa vēlāk mainās.

3.   Komisija laikus informē dalībvalstis par korekcijas apmēru, lai decembra pirmā darbadienā tās varētu to kreditēt šīs regulas 9. panta 1. punktā minētajā kontā.”

| 7) | Regulas 11. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “11. pants
  1.   Par visiem kavējumiem, izdarot ierakstus 9. panta 1. punktā minētajā kontā, attiecīgai dalībvalstij jāmaksā procenti.
  2.   Attiecībā uz dalībvalstīm, kas ietilpst Ekonomikas un monetārajā savienībā, procentu likme līdzinās Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā publicētajai likmei, ko Eiropas Centrālā banka piemērojusi refinansēšanas operācijām pirmajā tā mēneša dienā, kurā ir maksājuma termiņš, palielinot to par diviem procentu punktiem.
  Par katru kavējuma mēnesi šī likme palielinās par 0,25 procentu punkta. Palielināto likmi piemēro visu kavējuma laiku.
  3.   Attiecībā uz dalībvalstīm, kas neietilpst Ekonomikas un monetārajā savienībā, procentu likme līdzinās likmei, ko to centrālās bankas piemērojušas galvenajām refinansēšanas operācijām, palielinot to par diviem procentu punktiem, vai – dalībvalstīm, kurām centrālās bankas likme nav pieejama – vislīdzvērtīgākā likme, kas dalībvalsts naudas tirgū piemērota pirmajā attiecīgā mēneša dienā, palielinot to par diviem procentu punktiem. Par katru kavējuma mēnesi šo likmi palielina par 0,25 procentu punkta. Palielināto likmi piemēro visu kavējuma laiku.
  4.   Procentu maksājumiem, kas minēti 1. punktā, 9. panta 2. un 3. punktu piemēro mutatis mutandis.” |
| --- | --- |

7)

Regulas 11. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“11. pants

1.   Par visiem kavējumiem, izdarot ierakstus 9. panta 1. punktā minētajā kontā, attiecīgai dalībvalstij jāmaksā procenti.

2.   Attiecībā uz dalībvalstīm, kas ietilpst Ekonomikas un monetārajā savienībā, procentu likme līdzinās Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā publicētajai likmei, ko Eiropas Centrālā banka piemērojusi refinansēšanas operācijām pirmajā tā mēneša dienā, kurā ir maksājuma termiņš, palielinot to par diviem procentu punktiem.

Par katru kavējuma mēnesi šī likme palielinās par 0,25 procentu punkta. Palielināto likmi piemēro visu kavējuma laiku.

3.   Attiecībā uz dalībvalstīm, kas neietilpst Ekonomikas un monetārajā savienībā, procentu likme līdzinās likmei, ko to centrālās bankas piemērojušas galvenajām refinansēšanas operācijām, palielinot to par diviem procentu punktiem, vai – dalībvalstīm, kurām centrālās bankas likme nav pieejama – vislīdzvērtīgākā likme, kas dalībvalsts naudas tirgū piemērota pirmajā attiecīgā mēneša dienā, palielinot to par diviem procentu punktiem. Par katru kavējuma mēnesi šo likmi palielina par 0,25 procentu punkta. Palielināto likmi piemēro visu kavējuma laiku.

4.   Procentu maksājumiem, kas minēti 1. punktā, 9. panta 2. un 3. punktu piemēro mutatis mutandis.”

| 8) | Regulas 12. panta 5. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “5.   Dalībvalstis vai saskaņā ar 9. panta 1. punktu to izvēlētas struktūras Komisijas maksājumu rīkojumus izpilda cik drīz vien iespējams, vēlākais piecās darbdienās pēc to saņemšanas, un jebkādiem piemērotiem līdzekļiem, vēlams elektroniskiem, Komisijai nosūta konta pārskatu vēlākais trijās darbadienās pēc katra darījuma. Tomēr naudas pārvedumu operācijās dalībvalstīm attiecīgie rīkojumi jāizpilda Komisijas pieprasītā termiņā.” |
| --- | --- |

8)

Regulas 12. panta 5. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“5.   Dalībvalstis vai saskaņā ar 9. panta 1. punktu to izvēlētas struktūras Komisijas maksājumu rīkojumus izpilda cik drīz vien iespējams, vēlākais piecās darbdienās pēc to saņemšanas, un jebkādiem piemērotiem līdzekļiem, vēlams elektroniskiem, Komisijai nosūta konta pārskatu vēlākais trijās darbadienās pēc katra darījuma. Tomēr naudas pārvedumu operācijās dalībvalstīm attiecīgie rīkojumi jāizpilda Komisijas pieprasītā termiņā.”

| 9) | Regulas V sadaļu svītro. |
| --- | --- |

9)

Regulas V sadaļu svītro.

| 10) | Regulas VI sadaļas nosaukumu aizstāj ar šādu nosaukumu:
   
  “Lēmuma 2000/597/EK, Euratom 7. panta piemērošanas kārtība”. |
| --- | --- |

10)

Regulas VI sadaļas nosaukumu aizstāj ar šādu nosaukumu:

“Lēmuma 2000/597/EK, Euratom 7. panta piemērošanas kārtība”.

| 11) | Regulas 15. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “15. pants
  Lai piemērotu Lēmuma Nr. 2000/597/EK, Euratom 7. pantu, attiecīgā finanšu gada atlikums ir starpība starp:






  — | visiem šajā finanšu gadā iekasētajiem ieņēmumiem
  un |
| --- | --- | --- |

11)

Regulas 15. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“15. pants

Lai piemērotu Lēmuma Nr. 2000/597/EK, Euratom 7. pantu, attiecīgā finanšu gada atlikums ir starpība starp:

—

visiem šajā finanšu gadā iekasētajiem ieņēmumiem

un

| — | uz šā finanšu gada apropriāciju pamata veikto maksājumu apmēru, kam pieskaitīts tā paša finanšu gada pārgrāmatoto apropriāciju apjoms, kas pārgrāmatotas, piemērojot Finanšu Regulas 9. pantu. Šī starpība palielināma vai samazināma, no vienas puses, ar tādu atceltu apropriāciju tīro summu, kas pārgrāmatotas no iepriekšējiem finanšu gadiem, un, no otras puses, atkāpjoties no Finanšu Regulas 5. panta 1. punkta, ar






  — | maksājumiem, kas EUR maiņas kursa izmaiņu dēļ pārsniedz tādas nesadalītās apropriācijas, kas no iepriekšējā finanšu gada pārgrāmatotas saskaņā ar Finanšu Regulas 9. panta 1. un 4. punktu,
  un |
| --- | --- | --- |

—

uz šā finanšu gada apropriāciju pamata veikto maksājumu apmēru, kam pieskaitīts tā paša finanšu gada pārgrāmatoto apropriāciju apjoms, kas pārgrāmatotas, piemērojot Finanšu Regulas 9. pantu. Šī starpība palielināma vai samazināma, no vienas puses, ar tādu atceltu apropriāciju tīro summu, kas pārgrāmatotas no iepriekšējiem finanšu gadiem, un, no otras puses, atkāpjoties no Finanšu Regulas 5. panta 1. punkta, ar

—

maksājumiem, kas EUR maiņas kursa izmaiņu dēļ pārsniedz tādas nesadalītās apropriācijas, kas no iepriekšējā finanšu gada pārgrāmatotas saskaņā ar Finanšu Regulas 9. panta 1. un 4. punktu,

un

| — | atlikumu, kas radies no valūtas maiņas guvumiem un zaudējumiem attiecīgajā finanšu gadā.” |
| --- | --- |

—

atlikumu, kas radies no valūtas maiņas guvumiem un zaudējumiem attiecīgajā finanšu gadā.”

| 12) | Regulas 16. panta otro daļu aizstāj ar šādu tekstu:
  “2.   Būtiskas atkāpes no sākotnējās prognozes var būt par pamatu nākamā finanšu gada sākotnējā budžeta projekta grozījuma vēstulei vai pašreizējā finanšu gada budžeta grozījumiem.” |
| --- | --- |

12)

Regulas 16. panta otro daļu aizstāj ar šādu tekstu:

“2.   Būtiskas atkāpes no sākotnējās prognozes var būt par pamatu nākamā finanšu gada sākotnējā budžeta projekta grozījuma vēstulei vai pašreizējā finanšu gada budžeta grozījumiem.”

| 13) | Regulas 17. pantā:






  a) | panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “2.   Dalībvalstis ir atbrīvotas no pienākuma Komisijas rīcībā nodot summas noteikto prasījumu apjomā, kas izrādās neatgūstami vai nu:






  a) | force majeure apstākļu dēļ; vai |
| --- | --- | --- | --- |

13)

Regulas 17. pantā:

a)

panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“2.   Dalībvalstis ir atbrīvotas no pienākuma Komisijas rīcībā nodot summas noteikto prasījumu apjomā, kas izrādās neatgūstami vai nu:

a)

force majeure apstākļu dēļ; vai

| b) | citu tādu iemeslu dēļ, kuros tās nevar vainot. |
| --- | --- |

b)

citu tādu iemeslu dēļ, kuros tās nevar vainot.

Noteikto prasījumu summas deklarē par neatgūstamām ar kompetentas administratīvas iestādes lēmumu, kura konstatē, ka tās nevar atgūt.

Noteikto prasījumu summas atzīst par neatgūstamām vēlākais piecus gadus kopš dienas, kad summas noteiktas saskaņā ar 2. pantu vai - administratīvas vai tiesas apelācijas gadījumā - kad galīgs lēmums ir pieņemts, izziņots vai publicēts.

Ja ir saņemta daļa maksājuma vai maksājumu, piecu gadu laikposms sākas vēlākais no dienas, kad izdarīts pēdējais maksājums, ja tas nedzēš visu parādu.

Summas, kas deklarētas vai atzītas par neatgūstamām, pavisam atskaita no 6. panta 3. punkta b) apakšpunktā minētā atsevišķā konta. Tās uzrāda pielikumā 6. panta 4. punkta b) apakšpunktā minētajam ceturkšņa pārskatam un, vajadzības gadījumā, 6. panta 5. punktā minētajā ceturkšņa pārskatā.”;

| b) | iekļauj šādus punktus:
  “3.   Trijos mēnešos pēc 2. punktā minētā administratīvā lēmuma vai saskaņā ar tajā punktā minētajiem termiņiem dalībvalstis sniedz Komisijai informāciju par gadījumiem, kad piemērots 2. punkts, ja noteiktie prasījumi, uz ko tie attiecas, pārsniedz EUR 50 000.
  Šo termiņu dalībvalstis var pagarināt līdz trim gadiem tādu noteikto prasījumu gadījumos, kas līdz 2006. gada 1. jūlijam deklarēti vai atzīti par neatgūstamiem.
  Šis ziņojums, ko sastāda veidlapā, kura Komisijai jāizstrādā pēc apspriedes ar 20. pantā minēto komiteju, ietver visus faktus, kas vajadzīgi, lai pilnībā izskatītu 2. punkta a) un b) apakšpunktā minētos iemeslus, kuri lieguši attiecīgai dalībvalstij darīt pieejamas attiecīgās summas, un atgūšanas pasākumus, ko šī dalībvalsts veikusi attiecīgā gadījumā vai gadījumos.
  4.   Komisijai ir seši mēneši pēc 3. punktā paredzētā ziņojuma saņemšanas, lai nosūtītu piebildes attiecīgai dalībvalstij.
  Ja Komisija atzīst par vajadzīgu lūgt papildu informāciju, sešu mēnešu laikposms sākas no dienas, kad saņemta lūgtā papildu informācija.” |
| --- | --- |

b)

iekļauj šādus punktus:

“3.   Trijos mēnešos pēc 2. punktā minētā administratīvā lēmuma vai saskaņā ar tajā punktā minētajiem termiņiem dalībvalstis sniedz Komisijai informāciju par gadījumiem, kad piemērots 2. punkts, ja noteiktie prasījumi, uz ko tie attiecas, pārsniedz EUR 50 000.

Šo termiņu dalībvalstis var pagarināt līdz trim gadiem tādu noteikto prasījumu gadījumos, kas līdz 2006. gada 1. jūlijam deklarēti vai atzīti par neatgūstamiem.

Šis ziņojums, ko sastāda veidlapā, kura Komisijai jāizstrādā pēc apspriedes ar 20. pantā minēto komiteju, ietver visus faktus, kas vajadzīgi, lai pilnībā izskatītu 2. punkta a) un b) apakšpunktā minētos iemeslus, kuri lieguši attiecīgai dalībvalstij darīt pieejamas attiecīgās summas, un atgūšanas pasākumus, ko šī dalībvalsts veikusi attiecīgā gadījumā vai gadījumos.

4.   Komisijai ir seši mēneši pēc 3. punktā paredzētā ziņojuma saņemšanas, lai nosūtītu piebildes attiecīgai dalībvalstij.

Ja Komisija atzīst par vajadzīgu lūgt papildu informāciju, sešu mēnešu laikposms sākas no dienas, kad saņemta lūgtā papildu informācija.”

| c) | Pašreizējais 3. punkts kļūst par 5. punktu un ir šāds:
  “5.   Dalībvalstis ar gada ziņojumiem sīki informē Komisiju par veiktajām pārbaudēm un to iznākumiem un par vispārējiem datiem un principiāliem jautājumiem, kuri attiecas uz vissvarīgākajām problēmām, ko rada šīs regulas piemērošana, un, jo īpaši, strīdīgajiem jautājumiem. Ziņojumus Komisijai nosūta līdz tā gada 1. martam, kurš seko attiecīgajam finanšu gadam. Komisijas ziņojums, kas minēts Līguma 280. panta 5. punktā, ietver kopsavilkumu par dalībvalstu paziņojumiem saskaņā ar šo pantu. Komisija, apspriedusies ar 20. pantā minēto komiteju, sastāda ziņojumu un pienācīgi pamatotus tā grozījumus. Īstenošanai paredz piemērotus termiņus.” |
| --- | --- |

c)

Pašreizējais 3. punkts kļūst par 5. punktu un ir šāds:

“5.   Dalībvalstis ar gada ziņojumiem sīki informē Komisiju par veiktajām pārbaudēm un to iznākumiem un par vispārējiem datiem un principiāliem jautājumiem, kuri attiecas uz vissvarīgākajām problēmām, ko rada šīs regulas piemērošana, un, jo īpaši, strīdīgajiem jautājumiem. Ziņojumus Komisijai nosūta līdz tā gada 1. martam, kurš seko attiecīgajam finanšu gadam. Komisijas ziņojums, kas minēts Līguma 280. panta 5. punktā, ietver kopsavilkumu par dalībvalstu paziņojumiem saskaņā ar šo pantu. Komisija, apspriedusies ar 20. pantā minēto komiteju, sastāda ziņojumu un pienācīgi pamatotus tā grozījumus. Īstenošanai paredz piemērotus termiņus.”

| 14) | Regulas 18. panta 1. punktā atsauci uz Lēmumu 94/728/EK, Euratom aizstāj ar atsauci uz Lēmumu 2000/597/EK, Euratom. |
| --- | --- |

14)

Regulas 18. panta 1. punktā atsauci uz Lēmumu 94/728/EK, Euratom aizstāj ar atsauci uz Lēmumu 2000/597/EK, Euratom.

| 15) | Regulas 21. panta 1. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:






  “c) | pārbaudes un kontroles pasākumiem, kas paredzēti 18. panta 2. un 3. punktā.” |
| --- | --- | --- |

15)

Regulas 21. panta 1. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:

“c)

pārbaudes un kontroles pasākumiem, kas paredzēti 18. panta 2. un 3. punktā.”

| 16) | Iekļauj šādu IX sadaļu:
  “IX SADAĻA
  Pārejas pasākumi
  21.a pants
  Šīs regulas 11. pantā paredzēto likmi joprojām piemēro, aprēķinot procentus kavētiem maksājumiem, ja maksājumu diena iekrīt pirms tā mēneša beigām, kurā stājas spēkā Padomes Regula (EK) Nr. 2028/2004 (2004. gada 16. novembris), ar kuru groza Regulu (EK, Euratom) Nr. 1150/2000, ar ko īsteno Lēmumu 94/728/EK, Euratom par Kopienu pašu resursu sistēmu (11). |
| --- | --- |

16)

Iekļauj šādu IX sadaļu:

“IX SADAĻA

Pārejas pasākumi

21.a pants

Šīs regulas 11. pantā paredzēto likmi joprojām piemēro, aprēķinot procentus kavētiem maksājumiem, ja maksājumu diena iekrīt pirms tā mēneša beigām, kurā stājas spēkā Padomes Regula (EK) Nr. 2028/2004 (2004. gada 16. novembris), ar kuru groza Regulu (EK, Euratom) Nr. 1150/2000, ar ko īsteno Lēmumu 94/728/EK, Euratom par Kopienu pašu resursu sistēmu (11).

| 17) | Līdzšinējā IX sadaļa kļūst par X sadaļu. |
| --- | --- |

17)

Līdzšinējā IX sadaļa kļūst par X sadaļu.

2. pants

Pārējie Regulas (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 noteikumi paliek spēkā, ja šī regula tos konkrēti negroza.

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2004. gada 16. novembrī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

G. ZALM

---

(1)  OV L 253, 7.10.2000., 42. lpp.

1

(2)  Atzinums sniegts 2004. gada 26. februārī (vēl nav publicēts “Oficiālajā Vēstnesī”).

2

(3)  OV C 318, 30.12.2003., 1. lpp.

3

(4)  OV L 310, 30.11.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1267/2003 (OV L 180, 18.7.2003., 1. lpp.).

4

(5)  OV L 181, 19.7.2003., 1. lpp.

5

(6)  OV L 130, 31.5.2000., 1. lpp.

6

(7)  Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu Regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.)”

7

Euratom

(8)  OV L 253, 7.10.2000., 42. lpp.”;

8

(9)  Lēmums atcelts un aizstāts ar Regulu (EK) Nr. 2040/2000 (OV L 244, 29.9.2000., 27. lpp.).”;

9

(10)  OV L 181, 19.7.2003., 1. lpp.”

10

(11)  OV L 352, 27.11.2004., 1. lpp.”

11

---

| 27.11.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 352/8 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 352/8

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 2029/2004

(2004. gada 26. novembris),

ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1994. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 3223/94 par sīki izstrādātiem augļu un dārzeņu ievešanas režīma izpildes noteikumiem (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem.

| (2) | Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā, |
| --- | --- |

(2)

Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta ievešanas vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 3223/94 4. pantā, ir tādas, kā norādīts tabulā, kas pievienota pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2004. gada 27. novembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2004. gada 26. novembrī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 337, 24.12.1994., 66. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1947/2002 (OV L 299, 1.11.2002., 17. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

Komisijas 2004. gada 26. novembra Regulai, ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | 052 | 79,5 |
| 070 | 81,3 |
| 204 | 102,1 |
| 999 | 87,6 |
| 0707 00 05 | 052 | 97,5 |
| 204 | 32,5 |
| 999 | 65,0 |
| 0709 90 70 | 052 | 91,0 |
| 204 | 69,6 |
| 999 | 80,3 |
| 0805 20 10 | 052 | 59,1 |
| 204 | 49,4 |
| 999 | 54,3 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 72,8 |
| 624 | 96,7 |
| 999 | 84,8 |
| 0805 50 10 | 052 | 48,8 |
| 388 | 41,4 |
| 528 | 25,5 |
| 999 | 38,6 |
| 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 | 052 | 90,5 |
| 388 | 139,3 |
| 400 | 81,2 |
| 404 | 82,3 |
| 720 | 66,0 |
| 800 | 194,0 |
| 999 | 108,9 |
| 0808 20 50 | 052 | 120,9 |
| 400 | 96,5 |
| 720 | 50,8 |
| 999 | 89,4 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

052

79,5

070

81,3

204

102,1

999

87,6

0707 00 05

052

97,5

204

32,5

999

65,0

0709 90 70

052

91,0

204

69,6

999

80,3

0805 20 10

052

59,1

204

49,4

999

54,3

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

72,8

624

96,7

999

84,8

0805 50 10

052

48,8

388

41,4

528

25,5

999

38,6

0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90

052

90,5

388

139,3

400

81,2

404

82,3

720

66,0

800

194,0

999

108,9

0808 20 50

052

120,9

400

96,5

720

50,8

999

89,4

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.). Kods “999” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

II Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Komisija

| 27.11.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 352/10 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 352/10

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2004. gada 30. marts)

par valsts atbalsta shēmu, ko ievieš Itālija saistībā ar steidzamiem noteikumiem nodarbinātības jomā

(izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 930)

(Autentisks ir tikai teksts itāliešu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2004/800/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 88. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

uzaicinājusi ieinteresētās puses iesniegt apsvērumus saskaņā ar šiem pantiem (1),

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | Itālijas iestādes ar 2003. gada 12. februāra vēstuli (reģistrēta kā ienākošā vēstule ar numuru A/31217 2003. gada 14. februārī) saskaņā ar Līguma 88. panta 3. punktu paziņoja par atbalsta shēmu, kura paredz steidzamus noteikumus nodarbinātības jomā. Pasākums, kas veikts bez iepriekšēja Komisijas apstiprinājuma, iereģistrēts nelikumīgo atbalstu reģistrā ar numuru NN 7/03. |
| --- | --- |

(1)

Itālijas iestādes ar 2003. gada 12. februāra vēstuli (reģistrēta kā ienākošā vēstule ar numuru A/31217 2003. gada 14. februārī) saskaņā ar Līguma 88. panta 3. punktu paziņoja par atbalsta shēmu, kura paredz steidzamus noteikumus nodarbinātības jomā. Pasākums, kas veikts bez iepriekšēja Komisijas apstiprinājuma, iereģistrēts nelikumīgo atbalstu reģistrā ar numuru NN 7/03.

| (2) | Komisija ar 2003. gada 12. marta vēstuli lūdza papildu informāciju. Itālijas iestādes, lūgušas pagarināt noteikto termiņu un saņēmušas Komisijas piekrišanu, nosūtīja Komisijai papildu paskaidrojumus ar vēstuli, kura datēta ar 2003. gada 20. maiju. |
| --- | --- |

(2)

Komisija ar 2003. gada 12. marta vēstuli lūdza papildu informāciju. Itālijas iestādes, lūgušas pagarināt noteikto termiņu un saņēmušas Komisijas piekrišanu, nosūtīja Komisijai papildu paskaidrojumus ar vēstuli, kura datēta ar 2003. gada 20. maiju.

| (3) | Komisija ar 2003. gada 16. oktobra vēstuli informēja Itāliju par savu lēmumu uzsākt Līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru attiecībā uz minēto atbalsta shēmu. Komisijas lēmums uzsākt šo procedūru publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). Komisija uzaicināja ieinteresētās puses izteikt apsvērumus par šo atbalstu. Komisija nav saņēmusi nekādus apsvērumus no trešajām personām. |
| --- | --- |

(3)

Komisija ar 2003. gada 16. oktobra vēstuli informēja Itāliju par savu lēmumu uzsākt Līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru attiecībā uz minēto atbalsta shēmu. Komisijas lēmums uzsākt šo procedūru publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). Komisija uzaicināja ieinteresētās puses izteikt apsvērumus par šo atbalstu. Komisija nav saņēmusi nekādus apsvērumus no trešajām personām.

| (4) | Itālija 2003. gada 22. decembra vēstulē nosūtīja savus apsvērumus. Komisija ar 2004. gada 19. janvāra vēstuli lūdza papildu paskaidrojumus, uz ko Itālijas iestādes atbildēja ar 2004. gada 11. februāra vēstuli. |
| --- | --- |

(4)

Itālija 2003. gada 22. decembra vēstulē nosūtīja savus apsvērumus. Komisija ar 2004. gada 19. janvāra vēstuli lūdza papildu paskaidrojumus, uz ko Itālijas iestādes atbildēja ar 2004. gada 11. februāra vēstuli.

2.   ATBALSTA RAKSTUROJUMS

| (5) | Atbalsta shēmas mērķis ir saglabāt darbavietas uzņēmumos, kuri nonākuši finansiālās grūtībās, kuriem piemērotas ārkārtas administratīvās procedūras un kuros strādā vairāk nekā 1 000 personu. |
| --- | --- |

(5)

Atbalsta shēmas mērķis ir saglabāt darbavietas uzņēmumos, kuri nonākuši finansiālās grūtībās, kuriem piemērotas ārkārtas administratīvās procedūras un kuros strādā vairāk nekā 1 000 personu.

| (6) | Atbalsta juridiskais pamatojums ir 2003. gada 14. februāra Dekrēts Nr. 23, kas 2003. gada 17. aprīlī apstiprināts kā Likums Nr. 81. |
| --- | --- |

(6)

Atbalsta juridiskais pamatojums ir 2003. gada 14. februāra Dekrēts Nr. 23, kas 2003. gada 17. aprīlī apstiprināts kā Likums Nr. 81.

| (7) | Minētās atbalsta shēmas priekšrocību saņēmēji ir personas, kas pērk uzņēmumus, kas atbilst iepriekš minētajam raksturojumam (uzņēmumi, kuri nonākuši finansiālās grūtībās, kuriem piemērotas ārkārtas administratīvās procedūras un kuros strādā vairāk nekā 1 000 personu). |
| --- | --- |

(7)

Minētās atbalsta shēmas priekšrocību saņēmēji ir personas, kas pērk uzņēmumus, kas atbilst iepriekš minētajam raksturojumam (uzņēmumi, kuri nonākuši finansiālās grūtībās, kuriem piemērotas ārkārtas administratīvās procedūras un kuros strādā vairāk nekā 1 000 personu).

| (8) | Tā kā šos uzņēmumus pārņem trešās personas, priekšrocības piešķir tiem pircējiem, kas vēlas pieņemt darbā pārdotā uzņēmuma personālu, nepārsniedzot 550 darba ņēmējus. Pircējs par katru pārcelto darba ņēmēju iegūst:






  — | ik mēnesi – 50 % no pabalsta, uz ko darba ņēmējam būtu tiesības kā aktīvam darba meklētājam, |
| --- | --- | --- |

(8)

Tā kā šos uzņēmumus pārņem trešās personas, priekšrocības piešķir tiem pircējiem, kas vēlas pieņemt darbā pārdotā uzņēmuma personālu, nepārsniedzot 550 darba ņēmējus. Pircējs par katru pārcelto darba ņēmēju iegūst:

—

ik mēnesi – 50 % no pabalsta, uz ko darba ņēmējam būtu tiesības kā aktīvam darba meklētājam,

| — | samazinātu maksājuma likmi, kas atbilst mācekļa stipendijai, kuru 18 pirmos mēnešus maksā darba devējs. |
| --- | --- |

—

samazinātu maksājuma likmi, kas atbilst mācekļa stipendijai, kuru 18 pirmos mēnešus maksā darba devējs.

Iepriekšminētās priekšrocības saskaņā ar Likumu Nr. 223/1991 piešķir darba devējiem, kuri pieņem aktīvos darba meklētājus vai darba ņēmējus, kas beiguši darba attiecības sakarā strukturālu krīzi un atbilst sīki izstrādātām prasībām.

Saskaņā ar paziņoto shēmu šādas priekšrocības piešķir, nepārsniedzot 550 darba ņēmējus, tiem pircējiem, kas vēlas pieņemt darbā pārdotā uzņēmuma personālu, respektīvi, darba ņēmējiem, kas nav aktīvi darba meklētāji.

Priekšrocības piešķir augstākais par 550 pārceltajiem darba ņēmējiem, ja vien ir ievēroti divi nosacījumi: i) darba ņēmēju pārcelšanai jābūt paredzētai kolektīvajos līgumos, kas jānoslēdz ar Nodarbinātības lietu ministriju līdz 2003. gada 30. aprīlim, un ii) pircēja un pārņemtā uzņēmuma īpašumi nav saistīti, un nepastāv cita veida attiecības vai kontrole.

| (9) | Shēma attiecas uz darījumiem, kuros darba ņēmēju pārcelšana ir apstiprināta kolektīvajos līgumos, kuri ar Nodarbinātības lietu ministriju noslēgti līdz 2003. gada 30. aprīlim. Apropriācijas 2003. gadam sasniedz EUR 9,5 miljonus. |
| --- | --- |

(9)

Shēma attiecas uz darījumiem, kuros darba ņēmēju pārcelšana ir apstiprināta kolektīvajos līgumos, kuri ar Nodarbinātības lietu ministriju noslēgti līdz 2003. gada 30. aprīlim. Apropriācijas 2003. gadam sasniedz EUR 9,5 miljonus.

3.   PROCEDŪRAS SĀKŠANAS PAMATOJUMS

| (10) | Lēmumā uzsākt oficiālu pārbaudes procedūru saskaņā ar Līguma 88. panta 2. punktu Komisija ir norādījusi, ka pasākums ir valsts atbalsts EK Līguma 87. panta 1. punkta izpratnē. Pasākums kā tāds principā ir aizliegts, un to var uzskatīt par saderīgu ar kopējo tirgu vienīgi tad, ja uz to iespējams attiecināt kādu no Līgumā paredzētajiem izņēmumiem. |
| --- | --- |

(10)

Lēmumā uzsākt oficiālu pārbaudes procedūru saskaņā ar Līguma 88. panta 2. punktu Komisija ir norādījusi, ka pasākums ir valsts atbalsts EK Līguma 87. panta 1. punkta izpratnē. Pasākums kā tāds principā ir aizliegts, un to var uzskatīt par saderīgu ar kopējo tirgu vienīgi tad, ja uz to iespējams attiecināt kādu no Līgumā paredzētajiem izņēmumiem.

| (11) | Ciktāl pasākuma mērķis ir saglabāt darbavietas un tas ir saistīts ar grūtībās nonākušu uzņēmumu iegādi, Komisija ir pārbaudījusi tā saderību pēc Kopienas vadlīnijām attiecībā uz valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (še turpmāk – “Kopienas vadlīnijas par valsts atbalstu glābšanai un pārstrukturēšanai”) (3), pēc Komisijas 2002. gada 12. decembra Regulas (EK) Nr. 2204/2002 par Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 87. un 88. panta piemērošanu attiecībā uz valsts atbalstu nodarbinātībai (4) un pēc vadlīnijām par valsts atbalstu reģioniem (5). Ņemot vērā iepriekšminētos tiesību aktus, Komisija ir paudusi šaubas par atbalsta saderību ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(11)

Ciktāl pasākuma mērķis ir saglabāt darbavietas un tas ir saistīts ar grūtībās nonākušu uzņēmumu iegādi, Komisija ir pārbaudījusi tā saderību pēc Kopienas vadlīnijām attiecībā uz valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (še turpmāk – “Kopienas vadlīnijas par valsts atbalstu glābšanai un pārstrukturēšanai”) (3), pēc Komisijas 2002. gada 12. decembra Regulas (EK) Nr. 2204/2002 par Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 87. un 88. panta piemērošanu attiecībā uz valsts atbalstu nodarbinātībai (4) un pēc vadlīnijām par valsts atbalstu reģioniem (5). Ņemot vērā iepriekšminētos tiesību aktus, Komisija ir paudusi šaubas par atbalsta saderību ar kopējo tirgu.

| (12) | Komisija ir apšaubījusi, vai pārbaudāmie pasākumi patiešām ir atbalsta shēma, kas rada priekšrocības plašai saņēmēju grupai, vai, gluži otrādi, runa ir par pasākumiem, no kuriem gūst priekšrocības tikai atsevišķi saņēmēji, tā kā paziņotā shēma darbojas tikai īsu laiku (dekrēts ir pieņemts 2003. gada 14. februārī, un kā uzņēmumu pirkšanas un ministrijas atļautās darba ņēmēju pārcelšanas termiņš ir noteikts 2003. gada 30. aprīlis). |
| --- | --- |

(12)

Komisija ir apšaubījusi, vai pārbaudāmie pasākumi patiešām ir atbalsta shēma, kas rada priekšrocības plašai saņēmēju grupai, vai, gluži otrādi, runa ir par pasākumiem, no kuriem gūst priekšrocības tikai atsevišķi saņēmēji, tā kā paziņotā shēma darbojas tikai īsu laiku (dekrēts ir pieņemts 2003. gada 14. februārī, un kā uzņēmumu pirkšanas un ministrijas atļautās darba ņēmēju pārcelšanas termiņš ir noteikts 2003. gada 30. aprīlis).

| (13) | Komisija turklāt ir ņēmusi vērā, ka gadījumā, ja Itālija būtu uzskatījusi, ka paziņotā atbalsta shēma faktiski ir atsevišķs paziņojums par atbalstu viena grūtībās nonākuša uzņēmuma pārstrukturēšanai, tas arī kā tāds būtu bijis jāpaziņo. Tad būtu jāprecizē, vai grūtībās nonākušais uzņēmums ir faktiskais atbalsta saņēmējs. Atsevišķam paziņojumam jāpievieno pārstrukturēšanas plāns, kura mērķis ir atjaunot uzņēmuma ekonomisko un finansiālo ienesīgumu un kuram jāatbilst visiem nosacījumiem, ko paredz pamatnostādnes par valsts atbalstu glābšanai un pārstrukturēšanai. |
| --- | --- |

(13)

Komisija turklāt ir ņēmusi vērā, ka gadījumā, ja Itālija būtu uzskatījusi, ka paziņotā atbalsta shēma faktiski ir atsevišķs paziņojums par atbalstu viena grūtībās nonākuša uzņēmuma pārstrukturēšanai, tas arī kā tāds būtu bijis jāpaziņo. Tad būtu jāprecizē, vai grūtībās nonākušais uzņēmums ir faktiskais atbalsta saņēmējs. Atsevišķam paziņojumam jāpievieno pārstrukturēšanas plāns, kura mērķis ir atjaunot uzņēmuma ekonomisko un finansiālo ienesīgumu un kuram jāatbilst visiem nosacījumiem, ko paredz pamatnostādnes par valsts atbalstu glābšanai un pārstrukturēšanai.

4.   ITĀLIJAS IESNIEGTIE APSVĒRUMI

| (14) | Itālija 2003. gada 22. decembra vēstulē nosūtīja savus apsvērumus. Itālijas iestādes ir norādījušas, ka visas atbalsta shēmas darbības laikā tikai viens uzņēmums ir pārdots saskaņā ar shēmas noteikumiem, t.i., Ocean SpA, kas atrodas Verolanovā (Brindizi) un ir pārdots Brandt Italia SpA. Saskaņā ar Itālijas iestāžu ziņām Brandt Italia ir nopircis Ocean SpA par tirgus cenu, negūstot no pārbaudāmās shēmas nekādas tiešas ekonomiskas priekšrocības. |
| --- | --- |

(14)

Itālija 2003. gada 22. decembra vēstulē nosūtīja savus apsvērumus. Itālijas iestādes ir norādījušas, ka visas atbalsta shēmas darbības laikā tikai viens uzņēmums ir pārdots saskaņā ar shēmas noteikumiem, t.i., Ocean SpA, kas atrodas Verolanovā (Brindizi) un ir pārdots Brandt Italia SpA. Saskaņā ar Itālijas iestāžu ziņām Brandt Italia ir nopircis Ocean SpA par tirgus cenu, negūstot no pārbaudāmās shēmas nekādas tiešas ekonomiskas priekšrocības.

| (15) | Itālijas iestādes turklāt ir paziņojušas, ka:






  — | pārbaudāmais pasākums neattiecas uz īpašu jomu un nav paredzēts īpašiem saņēmējiem, |
| --- | --- | --- |

(15)

Itālijas iestādes turklāt ir paziņojušas, ka:

—

pārbaudāmais pasākums neattiecas uz īpašu jomu un nav paredzēts īpašiem saņēmējiem,

| — | ja Komisija neuzskata pasākumu par vispārīgu pasākumu, tai būtu jāņem vērā apstāklis, ka attiecīgais pasākums neskar konkurenci, jo tā mērķis ir atjaunot grūtībās nonākušu uzņēmumu ražošanas potenciālu un saglabāt attiecīgās darbavietas, |
| --- | --- |

—

ja Komisija neuzskata pasākumu par vispārīgu pasākumu, tai būtu jāņem vērā apstāklis, ka attiecīgais pasākums neskar konkurenci, jo tā mērķis ir atjaunot grūtībās nonākušu uzņēmumu ražošanas potenciālu un saglabāt attiecīgās darbavietas,

| — | atbalsta shēma atbilst pamatnostādnēm par valsts atbalstu glābšanai un pārstrukturēšanai, jo tās mērķis ir atjaunot grūtībās nonākušu uzņēmumu ražošanas potenciālu un saglabāt attiecīgās darbavietas, nevis palielināt uzņēmuma ražošanas apjomu. |
| --- | --- |

—

atbalsta shēma atbilst pamatnostādnēm par valsts atbalstu glābšanai un pārstrukturēšanai, jo tās mērķis ir atjaunot grūtībās nonākušu uzņēmumu ražošanas potenciālu un saglabāt attiecīgās darbavietas, nevis palielināt uzņēmuma ražošanas apjomu.

| (16) | Ar 2004. gada 11. februāra vēstuli Itālija ir norādījusi, ka atbalsts, kas no shēmas ir piešķirts Brandt Italia, attiecīgajā datumā bija EUR 3 197 982,20 un ka tā izmaksa sākusies 2003. gada martā. |
| --- | --- |

(16)

Ar 2004. gada 11. februāra vēstuli Itālija ir norādījusi, ka atbalsts, kas no shēmas ir piešķirts Brandt Italia, attiecīgajā datumā bija EUR 3 197 982,20 un ka tā izmaksa sākusies 2003. gada martā.

5.   ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS

5.1.   Atbalsta pastāvēšana

| (17) | Lai novērtētu, vai pasākums ir atbalsts saskaņā ar Līguma 87. panta 1. punktu, ir jānoskaidro, vai no tā gūst priekšrocības daži uzņēmumi, vai to finansē no valsts līdzekļiem, vai tas rada traucējumus konkurencei un vai tas var iespaidot tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(17)

Lai novērtētu, vai pasākums ir atbalsts saskaņā ar Līguma 87. panta 1. punktu, ir jānoskaidro, vai no tā gūst priekšrocības daži uzņēmumi, vai to finansē no valsts līdzekļiem, vai tas rada traucējumus konkurencei un vai tas var iespaidot tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (18) | Pirmais nosacījums, lai varētu piemērot Līguma 87. panta 1. punktu, ir apstāklis, ka pasākums dod priekšrocības dažiem uzņēmumiem. Tāpat ir jānosaka, vai pasākums dod saņēmējiem ekonomiskas priekšrocības, kuras viņi negūtu normālos tirgus apstākļos, vai arī tas atbrīvo viņus no tādu izdevumu nastas, kas parasti uzņēmumiem jāsedz no saviem līdzekļiem, kā arī, vai šādas priekšrocības ir piešķirtas īpašiem uzņēmumiem.
  Pārbaudāmā atbalsta shēma paredz piešķirt līdzekļus un samazināt sociālās iemaksas tiem pircējiem, kas iegādājušies finansiālās grūtībās nonākušus uzņēmumus, kuriem piemērotas ārkārtas administratīvās procedūras un kuros strādā vairāk nekā 1 000 personu. Tādā veidā šie pircēji gūst ekonomiskas priekšrocības, respektīvi, saņem neatmaksājamu finansējumu par katru “pārcelto” darba ņēmēju, turklāt 18 mēnešus maksā mazākas tās sociālās iemaksas, ko parasti veic darba devējs.
  Komisija uzskata, ka minētais pasākums varētu sniegt ekonomiskas priekšrocības arī tiem uzņēmumiem, kuriem piemērotas ārkārtas administratīvās procedūras. Faktiskais atbalsta saņēmējs ir atkarīgs no dažādu faktoru kopuma, ko Itālijas iestādes nav konkretizējušas (vai grūtībās nonākušais uzņēmums ir aktīvs uzņēmums, vai pārdodamais īpašums ir uzņēmuma aktīvi vai sociālās iemaksas, vai pircējs ir nesaistīts ar grūtībās nonākušo uzņēmumu, pārdošanas cenas noteikšanas kārtība utt.).
  Komisija uzskata, ka ar pārbaudāmo shēmu ir piešķirtas ekonomiskas priekšrocības vienai īpašai saņēmēju kategorijai, t.i.:






  — | personām, kas pērk uzņēmumus, kuri nonākuši finansiālās grūtībās, kuriem piemērotas ārkārtas administratīvās procedūras un kuros strādā vairāk nekā 1 000 personu, un kuri līdz 2003. gada 30. aprīlim ir noslēguši kolektīvu līgumu ar Nodarbinātības lietu ministriju, lai apstiprinātu darba ņēmēju pārcelšanu, un/vai |
| --- | --- | --- |

(18)

Pirmais nosacījums, lai varētu piemērot Līguma 87. panta 1. punktu, ir apstāklis, ka pasākums dod priekšrocības dažiem uzņēmumiem. Tāpat ir jānosaka, vai pasākums dod saņēmējiem ekonomiskas priekšrocības, kuras viņi negūtu normālos tirgus apstākļos, vai arī tas atbrīvo viņus no tādu izdevumu nastas, kas parasti uzņēmumiem jāsedz no saviem līdzekļiem, kā arī, vai šādas priekšrocības ir piešķirtas īpašiem uzņēmumiem.

Pārbaudāmā atbalsta shēma paredz piešķirt līdzekļus un samazināt sociālās iemaksas tiem pircējiem, kas iegādājušies finansiālās grūtībās nonākušus uzņēmumus, kuriem piemērotas ārkārtas administratīvās procedūras un kuros strādā vairāk nekā 1 000 personu. Tādā veidā šie pircēji gūst ekonomiskas priekšrocības, respektīvi, saņem neatmaksājamu finansējumu par katru “pārcelto” darba ņēmēju, turklāt 18 mēnešus maksā mazākas tās sociālās iemaksas, ko parasti veic darba devējs.

Komisija uzskata, ka minētais pasākums varētu sniegt ekonomiskas priekšrocības arī tiem uzņēmumiem, kuriem piemērotas ārkārtas administratīvās procedūras. Faktiskais atbalsta saņēmējs ir atkarīgs no dažādu faktoru kopuma, ko Itālijas iestādes nav konkretizējušas (vai grūtībās nonākušais uzņēmums ir aktīvs uzņēmums, vai pārdodamais īpašums ir uzņēmuma aktīvi vai sociālās iemaksas, vai pircējs ir nesaistīts ar grūtībās nonākušo uzņēmumu, pārdošanas cenas noteikšanas kārtība utt.).

Komisija uzskata, ka ar pārbaudāmo shēmu ir piešķirtas ekonomiskas priekšrocības vienai īpašai saņēmēju kategorijai, t.i.:

—

personām, kas pērk uzņēmumus, kuri nonākuši finansiālās grūtībās, kuriem piemērotas ārkārtas administratīvās procedūras un kuros strādā vairāk nekā 1 000 personu, un kuri līdz 2003. gada 30. aprīlim ir noslēguši kolektīvu līgumu ar Nodarbinātības lietu ministriju, lai apstiprinātu darba ņēmēju pārcelšanu, un/vai

| — | uzņēmumiem, kuri nonākuši finansiālās grūtībās, kuriem piemērotas ārkārtas administratīvās procedūras, kuros strādā vairāk nekā 1 000 personu un kuri ir cesijas objekts. |
| --- | --- |

—

uzņēmumiem, kuri nonākuši finansiālās grūtībās, kuriem piemērotas ārkārtas administratīvās procedūras, kuros strādā vairāk nekā 1 000 personu un kuri ir cesijas objekts.

Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, Komisija uzskata, ka pārbaudāmais pasākums ir nevis vispārīgs, bet gan dod ekonomiskas priekšrocības īpašiem uzņēmumiem, jo ar to tiek samazinātas parastās izmaksas un nostiprināts to finansiālais stāvoklis attiecībā uz konkurentiem, kuriem nav pieejamas šādas priekšrocības. Šādu secinājumu apliecina tas, ka pasākums ir piemērots tikai vienā gadījumā.

| (19) | Otrais nosacījums, lai varētu piemērot Līguma 87. panta 1. punktu, ir apstāklis, ka pasākumu finansē no valsts līdzekļiem. Konkrētajā gadījumā valsts līdzekļu izmantošanu var pierādīt ar faktu, ka pasākums, no vienas puses, ir finansēts ar neatmaksājamu valsts finansējumu, un, no otras puses, ka valsts ir atteikusies no sociālajām iemaksām, kas tai parasti ir jāsaņem. |
| --- | --- |

(19)

Otrais nosacījums, lai varētu piemērot Līguma 87. panta 1. punktu, ir apstāklis, ka pasākumu finansē no valsts līdzekļiem. Konkrētajā gadījumā valsts līdzekļu izmantošanu var pierādīt ar faktu, ka pasākums, no vienas puses, ir finansēts ar neatmaksājamu valsts finansējumu, un, no otras puses, ka valsts ir atteikusies no sociālajām iemaksām, kas tai parasti ir jāsaņem.

| (20) | Trešais un ceturtais 87. panta 1. punkta piemērošanas nosacījums ir apstāklis, ka pasākums rada vai draud radīt traucējumus konkurencei un iespaidot tirdzniecību starp dalībvalstīm. Pārbaudāmā atbalsta shēma draud radīt traucējumus konkurencei, jo tā nostiprina dažu uzņēmumu finansiālo stāvokli attiecībā uz to konkurentiem. Šis pasākums rada īpašus draudus konkurencei un īpaši iespaido tirdzniecību gadījumos, kad atbalsta saņēmēji konkurē ar produktiem, kas ievesti no citām dalībvalstīm, pat ja tie paši neeksportē savu produkciju. Ja uzņēmēji, kas saņem atbalstu, neeksportē savu produkciju, valstī saražotā produkcija gūst priekšrocības, jo to uzņēmumu produkcijas eksportēšanas iespējas, kuri atrodas citās dalībvalstīs, attiecīgajā tirgū samazinās (6). |
| --- | --- |

(20)

Trešais un ceturtais 87. panta 1. punkta piemērošanas nosacījums ir apstāklis, ka pasākums rada vai draud radīt traucējumus konkurencei un iespaidot tirdzniecību starp dalībvalstīm. Pārbaudāmā atbalsta shēma draud radīt traucējumus konkurencei, jo tā nostiprina dažu uzņēmumu finansiālo stāvokli attiecībā uz to konkurentiem. Šis pasākums rada īpašus draudus konkurencei un īpaši iespaido tirdzniecību gadījumos, kad atbalsta saņēmēji konkurē ar produktiem, kas ievesti no citām dalībvalstīm, pat ja tie paši neeksportē savu produkciju. Ja uzņēmēji, kas saņem atbalstu, neeksportē savu produkciju, valstī saražotā produkcija gūst priekšrocības, jo to uzņēmumu produkcijas eksportēšanas iespējas, kuri atrodas citās dalībvalstīs, attiecīgajā tirgū samazinās (6).

| (21) | Iepriekš uzskaitīto iemeslu dēļ pārbaudāmais pasākums kā tāds principā ir aizliegts, un to var uzskatīt par saderīgu ar kopējo tirgu vienīgi tad, ja uz to var attiecināt kādu no Līgumā paredzētajiem izņēmumiem. |
| --- | --- |

(21)

Iepriekš uzskaitīto iemeslu dēļ pārbaudāmais pasākums kā tāds principā ir aizliegts, un to var uzskatīt par saderīgu ar kopējo tirgu vienīgi tad, ja uz to var attiecināt kādu no Līgumā paredzētajiem izņēmumiem.

5.2.   Atbalsta likumīgums

| (22) | Tā kā pasākums ir valsts atbalsts, Komisija diemžēl ir spiesta konstatēt, ka Itālijas iestādes nav pildījušas saistības, ko tām uzliek Līguma 88. panta 3. punkts, un ir sākušas īstenot šo pasākumu, pirms to apstiprinājusi Komisija. |
| --- | --- |

(22)

Tā kā pasākums ir valsts atbalsts, Komisija diemžēl ir spiesta konstatēt, ka Itālijas iestādes nav pildījušas saistības, ko tām uzliek Līguma 88. panta 3. punkts, un ir sākušas īstenot šo pasākumu, pirms to apstiprinājusi Komisija.

5.3.   Atbalsta saderības novērtējums

| (23) | Noteikusi pārbaudāmā valsts atbalsta raksturu saskaņā ar Līguma 87. panta 1. punktu, Komisija pārbaudīja, vai to var uzskatīt par saderīgu ar kopējo tirgu saskaņā ar līguma 87. panta 2. un 3. punktu. |
| --- | --- |

(23)

Noteikusi pārbaudāmā valsts atbalsta raksturu saskaņā ar Līguma 87. panta 1. punktu, Komisija pārbaudīja, vai to var uzskatīt par saderīgu ar kopējo tirgu saskaņā ar līguma 87. panta 2. un 3. punktu.

| (24) | Komisija uzskata, ka uz atbalstu nevar attiecināt Līguma 87. panta 2. punktā norādītos izņēmumus, jo tas nav sociāls atbalsts saskaņā ar Līguma 87. panta 2. punkta a) apakšpunktu vai atbalsts, kas paredzēts dabas katastrofu vai citu ārkārtas notikumu radīta kaitējuma atlīdzināšanai saskaņā ar Līguma 87. panta 2. punkta b) apakšpunktu, un uz to neattiecas Līguma 87. panta 2. punkta c) apakšpunkts. Acīmredzamu iemeslu dēļ nav piemērojami arī 87. panta 3. punkta b) un d) apakšpunkta izņēmumi. |
| --- | --- |

(24)

Komisija uzskata, ka uz atbalstu nevar attiecināt Līguma 87. panta 2. punktā norādītos izņēmumus, jo tas nav sociāls atbalsts saskaņā ar Līguma 87. panta 2. punkta a) apakšpunktu vai atbalsts, kas paredzēts dabas katastrofu vai citu ārkārtas notikumu radīta kaitējuma atlīdzināšanai saskaņā ar Līguma 87. panta 2. punkta b) apakšpunktu, un uz to neattiecas Līguma 87. panta 2. punkta c) apakšpunkts. Acīmredzamu iemeslu dēļ nav piemērojami arī 87. panta 3. punkta b) un d) apakšpunkta izņēmumi.

| (25) | Uz 87. panta 3. punkta a) un c) apakšpunkta pamata Komisija ir noteikusi savu politiku attiecībā uz dažām atbalsta kategorijām attiecīgās atbrīvojumu regulās, jomās un pamatnostādnēs. Pārbaudāmais atbalsts ir paredzēts darbavietu saglabāšanai un attiecas uz grūtībās nonākušu uzņēmumu cesiju, tāpēc uz to var attiecināt trīs konkrētus atvasināto tiesību aktus. Komisija attiecīgi pārbaudīja šā atbalsta saderību ar pamatnostādnēm par valsts atbalstu glābšanai un pārstrukturēšanai, Regulu (EK) Nr. 2204/2002 un vadlīnijām par valsts atbalstu reģioniem. Visās trijās minētajās jomās Komisijas paustās šaubas par atbalsta shēmas saderību ar kopējo tirgu apstiprinājās. |
| --- | --- |

(25)

Uz 87. panta 3. punkta a) un c) apakšpunkta pamata Komisija ir noteikusi savu politiku attiecībā uz dažām atbalsta kategorijām attiecīgās atbrīvojumu regulās, jomās un pamatnostādnēs. Pārbaudāmais atbalsts ir paredzēts darbavietu saglabāšanai un attiecas uz grūtībās nonākušu uzņēmumu cesiju, tāpēc uz to var attiecināt trīs konkrētus atvasināto tiesību aktus. Komisija attiecīgi pārbaudīja šā atbalsta saderību ar pamatnostādnēm par valsts atbalstu glābšanai un pārstrukturēšanai, Regulu (EK) Nr. 2204/2002 un vadlīnijām par valsts atbalstu reģioniem. Visās trijās minētajās jomās Komisijas paustās šaubas par atbalsta shēmas saderību ar kopējo tirgu apstiprinājās.

5.4.   Novērtējums, ņemot par pamatu pamatnostādnes par valsts atbalstu glābšanai un pārstrukturēšanai

| (26) | Ciktāl paziņotā atbalsta shēma attiecas uz finansiālās grūtībās nonākušu uzņēmumu pārdošanu, Itālijas iestādes novērtēšanas vajadzībām ir atsaukušās uz pamatnostādnēm par valsts atbalstu glābšanai un pārstrukturēšanai. Komisija ir pārbaudījusi, vai shēmu var novērtēt saskaņā ar minētajām pamatnostādnēm. Kopienas pamatnostādnes par valsts atbalstu glābšanai un pārstrukturēšanai atļauj:






  — | atbalstu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai, par ko atsevišķi paziņots Komisijai, neatkarīgi no uzņēmumu lieluma, |
| --- | --- | --- |

(26)

Ciktāl paziņotā atbalsta shēma attiecas uz finansiālās grūtībās nonākušu uzņēmumu pārdošanu, Itālijas iestādes novērtēšanas vajadzībām ir atsaukušās uz pamatnostādnēm par valsts atbalstu glābšanai un pārstrukturēšanai. Komisija ir pārbaudījusi, vai shēmu var novērtēt saskaņā ar minētajām pamatnostādnēm. Kopienas pamatnostādnes par valsts atbalstu glābšanai un pārstrukturēšanai atļauj:

—

atbalstu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai, par ko atsevišķi paziņots Komisijai, neatkarīgi no uzņēmumu lieluma,

| — | atbalstu glābšanai un pārstrukturēšanai, ko var izmantot tikai MVU. |
| --- | --- |

—

atbalstu glābšanai un pārstrukturēšanai, ko var izmantot tikai MVU.

Itālijas iestādes ir paziņojušas, ka atbalsta shēma attiecas uz visiem uzņēmumiem, lai cik lieli tie arī būtu. Turklāt tā kā shēma attiecas uz uzņēmumu pārdošanu, kuros strādā vairāk nekā 1 000 darba ņēmēju, par to galvenokārt interesi izrādījuši lielie uzņēmumi (7). Tāpēc atbalsta shēmu, kāda tā ir, nevar uzskatīt par saderīgu ar kopējo tirgu saskaņā ar pamatnostādnēm par valsts atbalstu glābšanai un pārstrukturēšanai.

| (27) | Lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija turklāt ir norādījusi, ka gadījumā, ja Itālija uzskatītu, ka izziņotā atbalsta shēma faktiski ir atsevišķs paziņojums par atbalstu viena grūtībās nonākuša uzņēmuma pārstrukturēšanai, tas arī kā tāds būtu bijis jāizziņo. Tad būtu jāprecizē, vai grūtībās nonākušais uzņēmums ir faktiskais atbalsta saņēmējs. Atsevišķam paziņojumam būtu bijis jāpievieno pārstrukturēšanas plāns, kurš izstrādāts, lai atjaunotu uzņēmuma ekonomisko un finansiālo ienesīgumu, un kuram jāatbilst visiem nosacījumiem, ko paredz minētās pamatnostādnes. |
| --- | --- |

(27)

Lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija turklāt ir norādījusi, ka gadījumā, ja Itālija uzskatītu, ka izziņotā atbalsta shēma faktiski ir atsevišķs paziņojums par atbalstu viena grūtībās nonākuša uzņēmuma pārstrukturēšanai, tas arī kā tāds būtu bijis jāizziņo. Tad būtu jāprecizē, vai grūtībās nonākušais uzņēmums ir faktiskais atbalsta saņēmējs. Atsevišķam paziņojumam būtu bijis jāpievieno pārstrukturēšanas plāns, kurš izstrādāts, lai atjaunotu uzņēmuma ekonomisko un finansiālo ienesīgumu, un kuram jāatbilst visiem nosacījumiem, ko paredz minētās pamatnostādnes.

| (28) | Itālijas iestādes ir norādījušas, ka faktiski visas shēmas darbības laikā notikusi tikai viena pārdošanas operācija. Tomēr tās turpinājušas raksturot pasākumu kā atbalsta shēmu un nav sniegušas Komisijai nekādu informāciju, kas ļautu to novērtēt kā atsevišķu paziņojumu par atbalstu viena grūtībās nonākuša uzņēmuma pārstrukturēšanai. Tāpēc Komisija nevar atsevišķi izvērtēt Ocean SpA pārdošanu Brandt Italia. |
| --- | --- |

(28)

Itālijas iestādes ir norādījušas, ka faktiski visas shēmas darbības laikā notikusi tikai viena pārdošanas operācija. Tomēr tās turpinājušas raksturot pasākumu kā atbalsta shēmu un nav sniegušas Komisijai nekādu informāciju, kas ļautu to novērtēt kā atsevišķu paziņojumu par atbalstu viena grūtībās nonākuša uzņēmuma pārstrukturēšanai. Tāpēc Komisija nevar atsevišķi izvērtēt Ocean SpA pārdošanu Brandt Italia.

5.5.   Novērtējums, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 2204/2002

| (29) | Paziņotās atbalsta shēmas mērķis ir saglabāt darbavietas. Itālijas iestādes papildus atsaucēm uz pamatnostādnēm par valsts atbalstu glābšanai un pārstrukturēšanai atsaucas arī uz Regulu (EK) Nr. 2204/2002. Šai sakarā Itālijas iestādes uzskata, ka:






  — | paziņotais pasākums jāuzskata par “vispārēja rakstura pasākumu, kura mērķis ir veicināt nodarbinātību, kurš netraucē vai nerada traucējumu draudus konkurencei, piešķirot priekšrocības dažiem uzņēmumiem vai atsevišķu produktu ražošanai” (Regulas (EK) Nr. 2204/2002 6. apsvērums), ciktāl ir runa par vispārēju un abstraktu pasākumu, kas attiecas uz visiem uzņēmumiem, kuros ir vairāk kā 1 000 darba ņēmēju, kuriem ir piemērotas ārkārtas administratīvās procedūras un kurus var pārdot, |
| --- | --- | --- |

(29)

Paziņotās atbalsta shēmas mērķis ir saglabāt darbavietas. Itālijas iestādes papildus atsaucēm uz pamatnostādnēm par valsts atbalstu glābšanai un pārstrukturēšanai atsaucas arī uz Regulu (EK) Nr. 2204/2002. Šai sakarā Itālijas iestādes uzskata, ka:

—

paziņotais pasākums jāuzskata par “vispārēja rakstura pasākumu, kura mērķis ir veicināt nodarbinātību, kurš netraucē vai nerada traucējumu draudus konkurencei, piešķirot priekšrocības dažiem uzņēmumiem vai atsevišķu produktu ražošanai” (Regulas (EK) Nr. 2204/2002 6. apsvērums), ciktāl ir runa par vispārēju un abstraktu pasākumu, kas attiecas uz visiem uzņēmumiem, kuros ir vairāk kā 1 000 darba ņēmēju, kuriem ir piemērotas ārkārtas administratīvās procedūras un kurus var pārdot,

| — | piešķirtās priekšrocības ir identiskas īstermiņa bezdarbnieku pabalstu un virsstundu apmaksu fonda priekšrocībām, kas nekad nav ticis uzskatīts par valsts atbalstu, |
| --- | --- |

—

piešķirtās priekšrocības ir identiskas īstermiņa bezdarbnieku pabalstu un virsstundu apmaksu fonda priekšrocībām, kas nekad nav ticis uzskatīts par valsts atbalstu,

| — | ja to uzskatītu par valsts atbalstu, pasākums būtu jāraksturo kā nodarbinātības radīšanas atbalsta shēma. Faktiski saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2204/2002 4. panta 4. punkta c) apakšpunktu “darba ņēmēji, kas tiek pieņemti darbā šajās darba vietās, obligāti ir tādi, kam nekad nav bijis darba, vai tādi, kas savu iepriekšējo darbu ir zaudējuši vai drīz to zaudēs”. Šai gadījumā runa ir tieši par šādu situāciju. |
| --- | --- |

—

ja to uzskatītu par valsts atbalstu, pasākums būtu jāraksturo kā nodarbinātības radīšanas atbalsta shēma. Faktiski saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2204/2002 4. panta 4. punkta c) apakšpunktu “darba ņēmēji, kas tiek pieņemti darbā šajās darba vietās, obligāti ir tādi, kam nekad nav bijis darba, vai tādi, kas savu iepriekšējo darbu ir zaudējuši vai drīz to zaudēs”. Šai gadījumā runa ir tieši par šādu situāciju.

| (30) | Attiecībā uz pirmo punktu Komisija uzskata, ka pasākumam nav vispārēja rakstura to iemeslu pēc, kas jau minēti šā lēmuma daļā par atbalsta pastāvēšanu. |
| --- | --- |

(30)

Attiecībā uz pirmo punktu Komisija uzskata, ka pasākumam nav vispārēja rakstura to iemeslu pēc, kas jau minēti šā lēmuma daļā par atbalsta pastāvēšanu.

| (31) | Attiecībā uz otro punktu pārbaudāmais pasākums, piemēram, nemaina īstermiņa bezdarbnieku pabalstu ārkārtas fondu vai aktīvo darba meklētāju sistēmu. Šeit runa ir par pagaidu pasākumu, kas jāveic vienā konkrētā situācijā un tikai par viena trimestra laikā veiktām darbībām. Tāpēc šo pasākumu nevar pielīdzināt īstermiņa bezdarbnieku pabalstu ārkārtas fondam vai aktīvo darba meklētāju sistēmai, kuru Komisija nekad nav pārbaudījusi saskaņā ar regulām par valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(31)

Attiecībā uz otro punktu pārbaudāmais pasākums, piemēram, nemaina īstermiņa bezdarbnieku pabalstu ārkārtas fondu vai aktīvo darba meklētāju sistēmu. Šeit runa ir par pagaidu pasākumu, kas jāveic vienā konkrētā situācijā un tikai par viena trimestra laikā veiktām darbībām. Tāpēc šo pasākumu nevar pielīdzināt īstermiņa bezdarbnieku pabalstu ārkārtas fondam vai aktīvo darba meklētāju sistēmai, kuru Komisija nekad nav pārbaudījusi saskaņā ar regulām par valsts atbalstu.

| (32) | Trešā punkta sakarā Komisija atzīmē, ka, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 2204/2002, atbalsts jaunu darba vietu radīšanai jomās, kas nesaņem atbalstu, ir atļauts vienīgi par labu MVU. Paziņotā atbalsta shēma attiecas uz visiem uzņēmumiem visas valsts teritorijā, lai cik lieli tie arī būtu. Tā kā pasākums turklāt attiecas uz tādu uzņēmumu cesiju, kuros ir vairāk kā 1 000 darba ņēmēju, pastāv pamats uzskatīt, ka tas varētu galvenokārt interesēt lielos uzņēmumus. |
| --- | --- |

(32)

Trešā punkta sakarā Komisija atzīmē, ka, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 2204/2002, atbalsts jaunu darba vietu radīšanai jomās, kas nesaņem atbalstu, ir atļauts vienīgi par labu MVU. Paziņotā atbalsta shēma attiecas uz visiem uzņēmumiem visas valsts teritorijā, lai cik lieli tie arī būtu. Tā kā pasākums turklāt attiecas uz tādu uzņēmumu cesiju, kuros ir vairāk kā 1 000 darba ņēmēju, pastāv pamats uzskatīt, ka tas varētu galvenokārt interesēt lielos uzņēmumus.

| (33) | Ņemot vērā iepriekšminētos apsvērumus, paziņoto pasākumu nevar uzskatīt par saderīgu ar kopējo tirgu atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 2204/2002. |
| --- | --- |

(33)

Ņemot vērā iepriekšminētos apsvērumus, paziņoto pasākumu nevar uzskatīt par saderīgu ar kopējo tirgu atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 2204/2002.

5.6.   Novērtējums, ņemot par pamatu vadlīnijas par valsts atbalstu reģioniem

| (34) | Komisija novērtēja, vai atbalstu var pārbaudīt, ņemot par pamatu vadlīnijas par valsts atbalstu reģioniem (8). Uz šo pamatnostādņu pamata, ja ir ievēroti noteikti nosacījumi, iespējams atļaut atbalstu darbavietu saglabāšanai, kas atbilst darbības atbalsta definīcijai. Turklāt ir iespējams atļaut atbalstu ieguldījumiem nekustamajā īpašumā, kas tiek izdarīti, nopērkot uzņēmumu, kas ir pārtraucis darbību un nav nopirkts. |
| --- | --- |

(34)

Komisija novērtēja, vai atbalstu var pārbaudīt, ņemot par pamatu vadlīnijas par valsts atbalstu reģioniem (8). Uz šo pamatnostādņu pamata, ja ir ievēroti noteikti nosacījumi, iespējams atļaut atbalstu darbavietu saglabāšanai, kas atbilst darbības atbalsta definīcijai. Turklāt ir iespējams atļaut atbalstu ieguldījumiem nekustamajā īpašumā, kas tiek izdarīti, nopērkot uzņēmumu, kas ir pārtraucis darbību un nav nopirkts.

| (35) | Tomēr uz shēmu neattiecas pamatnostādnes par valsts atbalstu reģioniem, jo tā tiek piemērota visas valsts teritorijā. Turklāt vienīgais gadījums, kad shēma piemērota attiecībā uz uzņēmumu, ir uzņēmums, kurš atrodas Verolanovā (Brindizi), kas ir zona, uz kuru neattiecas Līguma 87. panta 3. punkta a) un c) apakšpunktā uzskaitītie izņēmumi. Tāpēc paziņoto pasākumu nevar uzskatīt par saderīgu ar kopējo tirgu saskaņā ar pamatnostādnēm par valsts atbalstu reģioniem. |
| --- | --- |

(35)

Tomēr uz shēmu neattiecas pamatnostādnes par valsts atbalstu reģioniem, jo tā tiek piemērota visas valsts teritorijā. Turklāt vienīgais gadījums, kad shēma piemērota attiecībā uz uzņēmumu, ir uzņēmums, kurš atrodas Verolanovā (Brindizi), kas ir zona, uz kuru neattiecas Līguma 87. panta 3. punkta a) un c) apakšpunktā uzskaitītie izņēmumi. Tāpēc paziņoto pasākumu nevar uzskatīt par saderīgu ar kopējo tirgu saskaņā ar pamatnostādnēm par valsts atbalstu reģioniem.

| (36) | Paziņotais pasākums tātad nav saderīgs ar kopējo tirgu, jo tas neparedz arī nekādus noteikumus par atbalstu kumulāciju no dažādiem avotiem. |
| --- | --- |

(36)

Paziņotais pasākums tātad nav saderīgs ar kopējo tirgu, jo tas neparedz arī nekādus noteikumus par atbalstu kumulāciju no dažādiem avotiem.

6.   SECINĀJUMI

| (37) | Komisija konstatē, ka pārbaudāmais pasākums ir valsts atbalsts Līguma 87. panta 1. punkta izpratnē. Itālija ir nelikumīgi sākusi sniegt minēto atbalstu, pārkāpjot Līguma 88. panta 3. punktu. Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto analīzi, Komisija uzskata, ka atbalsts nav saderīgs ar kopējo tirgu atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 2204/2002 un pamatnostādnēm par valsts atbalstu glābšanai un pārstrukturēšanai, kā arī atbilstīgi pamatnostādnēm par valsts atbalstu reģioniem. |
| --- | --- |

(37)

Komisija konstatē, ka pārbaudāmais pasākums ir valsts atbalsts Līguma 87. panta 1. punkta izpratnē. Itālija ir nelikumīgi sākusi sniegt minēto atbalstu, pārkāpjot Līguma 88. panta 3. punktu. Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto analīzi, Komisija uzskata, ka atbalsts nav saderīgs ar kopējo tirgu atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 2204/2002 un pamatnostādnēm par valsts atbalstu glābšanai un pārstrukturēšanai, kā arī atbilstīgi pamatnostādnēm par valsts atbalstu reģioniem.

| (38) | Šis Lēmums attiecas uz atbalsta shēmu un attiecīgiem tās piemērošanas gadījumiem un ir jāievieš nekavējoties, it īpaši attiecībā uz nepamatotā atbalsta atgūšanu. Tas neskar iespēju apsvērt atbalsta piešķiršanu no citām atsevišķām shēmām ar Komisijas lēmumu, ja vien tas ir pilnībā vai daļēji saderīgs, ņemot vērā tā konkrētās īpašības, |
| --- | --- |

(38)

Šis Lēmums attiecas uz atbalsta shēmu un attiecīgiem tās piemērošanas gadījumiem un ir jāievieš nekavējoties, it īpaši attiecībā uz nepamatotā atbalsta atgūšanu. Tas neskar iespēju apsvērt atbalsta piešķiršanu no citām atsevišķām shēmām ar Komisijas lēmumu, ja vien tas ir pilnībā vai daļēji saderīgs, ņemot vērā tā konkrētās īpašības,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Valsts atbalsts saistībā ar steidzamiem noteikumiem nodarbinātības jomā, ko Itālija ir sākusi ieviest uz 2003. gada 14. februāra Dekrēta Nr. 23 pamata, kas 2003. gada 17. aprīlī apstiprināts kā Likums Nr. 81, nav saderīgs ar kopējo tirgu.

2. pants

Itālija aptur atbalsta shēmu, kas minēta 1. pantā, ja tā vēl aizvien tiek piemērota.

3. pants

1.   Itālija veic visus vajadzīgos pasākumus, lai atgūtu no saņēmējiem 1. pantā minētās shēmas ietvaros piešķirtā atbalsta līdzekļus, kas nodoti viņu rīcībā pretlikumīgi.

2.   Itālija izbeidz jebkādu apturētu atbalsta līdzekļu izmaksu no šā lēmuma pieņemšanas datuma.

3.   Atgūšana notiek nekavējoties un saskaņā ar valstī spēkā esošām tiesību procedūrām, ja vien tās atļauj lēmuma nekavējošu un efektīvu izpildi.

4.   Papildus atbalstam jāatgūst arī procenti no atbalsta piešķiršanas datuma, kad tas nonācis saņēmēja rīcībā, līdz tā faktiskās atgūšanas datumam.

5.   Procentus aprēķina pēc atsauces procentu likmes, kas piemērota, lai aprēķinātu atbilstīgo subsīdiju atbalstam reģioniem, rēķinot no atbalsta piešķiršanas datuma, kad tas nonācis saņēmēja rīcībā.

6.   Procentu likmi, kas minēta 5. punktā, piemēro visam 4. punktā minētajam laikposmam.

4. pants

Divu mēnešu laikā no šī Lēmuma paziņošanas datuma Itālija ar šā Lēmuma pielikumā sniegtās anketas starpniecību informē Komisiju par pasākumiem, kas veikti, lai izpildītu šā Lēmuma prasības.

5. pants

Šis Lēmums ir adresēts Itālijas Republikai.

Briselē, 2004. gada 30. martā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Mario MONTI

---

(1)  OV C 308, 18.12.2003., 5. lpp.

1

(2)  Skat. 1. zemsvītras piezīmi.

2

(3)  OV C 288, 9.10.1999.

3

(4)  OV L 337, 13.12.2002., 3. lpp.

4

(5)  OV C 74, 10.3.1998.

5

(6)  Tiesas spriedums lietā 102/87 France v Commission [1988] ECR 4067.

6

France v Commission

(7)  Kas attiecas uz Ocean SpA pārdošanu Brandt Italia, Itālijas iestādes nav sniegušas nekādu informāciju par pircēju, respektīvi, Brandt Italia. Nopirktajā uzņēmumā Ocean SpA strādāja vairāk nekā 1 000 darba ņēmēju.

7

Ocean SpA

Brandt Italia

Brandt Italia

Ocean SpA

(8)  OV C 74, 10.3.1998.

8

---

PIELIKUMS

Informācija par Komisijas Lēmuma 2004/800/EK ieviešanu

1.   Saņēmēju kopskaits un atgūstamo atbalsta līdzekļu kopsumma

| 1.1. | Detalizēti norādīt, kādā veidā tiks aprēķināta no atsevišķiem saņēmējiem atgūstamā atbalsta summa:






  — | kapitāls, |
| --- | --- | --- |

1.1.

Detalizēti norādīt, kādā veidā tiks aprēķināta no atsevišķiem saņēmējiem atgūstamā atbalsta summa:

—

kapitāls,

| — | procenti. |
| --- | --- |

—

procenti.

| 1.2. | Kāda ir pamatshēmas ietvaros pretlikumīgi piešķirto atgūstamo atbalsta līdzekļu kopsumma (atbalsta bruto ekvivalents, ... izmaksas)? |
| --- | --- |

1.2.

Kāda ir pamatshēmas ietvaros pretlikumīgi piešķirto atgūstamo atbalsta līdzekļu kopsumma (atbalsta bruto ekvivalents, ... izmaksas)?

| 1.3. | Kāds ir kopējais saņēmēju skaits, no kuriem jāatgūst šīs shēmas ietvaros pretlikumīgi izmaksātie atbalsta līdzekļi? |
| --- | --- |

1.3.

Kāds ir kopējais saņēmēju skaits, no kuriem jāatgūst šīs shēmas ietvaros pretlikumīgi izmaksātie atbalsta līdzekļi?

2.   Paredzētie un veiktie pasākumi atbalsta atgūšanai

| 2.1. | Detalizēti norādīt, kādi ir paredzētie un veiktie pasākumi atbalsta efektīvai un tūlītējai atgūšanai. Precizēt šo pasākumu juridisko pamatojumu. |
| --- | --- |

2.1.

Detalizēti norādīt, kādi ir paredzētie un veiktie pasākumi atbalsta efektīvai un tūlītējai atgūšanai. Precizēt šo pasākumu juridisko pamatojumu.

| 2.2. | Līdz kuram datumam tiks pabeigta līdzekļu atgūšana? |
| --- | --- |

2.2.

Līdz kuram datumam tiks pabeigta līdzekļu atgūšana?

3.   Informācija par atsevišķiem saņēmējiem

Pievienotajā tabulā, lūdzu, ierakstīt informāciju par ikvienu saņēmēju, no kura ir jāatgūst shēmas ietvaros pretlikumīgi piešķirtie līdzekļi.

| Saņēmēja nosaukums | Saņēmēja adrese | Datums (1) | Nelikumīgi piešķirtā atbalsta summa (2)

  Valūta: ... | Atgūts
  jā/nē |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |

Saņēmēja nosaukums

Saņēmēja adrese

Datums (1)

Nelikumīgi piešķirtā atbalsta summa (2)

Valūta: ...

Atgūts

jā/nē

---

(1)  Datums(-i), kuros atbalsts (tā daļa) ir nodots saņēmēja rīcībā.

(2)  Atbalsta summa, kas nodota saņēmēja rīcībā (attiecīgi, atbalsta bruto ekvivalents, ... izmaksas).

---

| 27.11.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 352/17 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 352/17

---

EK–ŠVEICES APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. 1/2004

(2004. gada 28. aprīlis),

ar kuru groza līguma 3. protokolu attiecībā uz “izcelsmes produktu” jēdziena definīciju un administratīvās sadarbības metodēm

(2004/801/EK)

Šā tiesību akta teksts latviešu valodā tiks publicēts Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša īpašajā izdevumā, ietverot iestāžu un Eiropas Centrālās bankas tiesību aktus, kas pieņemti pirms 2004. gada 1. maija. Īpašā izdevuma sējumi būs pakāpeniski pieejami laikposmā no 1. maija līdz 2004. gada beigām.

---

| 27.11.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 352/18 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 352/18

---

ES–ŠVEICES APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. 1/2004

(2004. gada 30. aprīlis),

ar ko groza III pielikumu (Profesionālās kvalifikācijas savstarpēja atzīšana) Līgumā starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju, no otras puses, par personu brīvu pārvietošanos

(2004/802/EK)

Šā tiesību akta teksts latviešu valodā tiks publicēts Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša īpašajā izdevumā, ietverot iestāžu un Eiropas Centrālās bankas tiesību aktus, kas pieņemti pirms 2004. gada 1. maija. Īpašā izdevuma sējumi būs pakāpeniski pieejami laikposmā no 1. maija līdz 2004. gada beigām.

---

27.11.2004

| 27.11.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 352/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 352/s3

---

2004. gada 1. novembris – EUR-Lex jaunā versija!

europa.eu.int/eur-lex/lex/

Jaunajā vietnē iekļauti CELEX pakalpojumi, un tā bez maksas nodrošina vienkāršu piekļuvi 20 valodās lielākajai ES tiesību aktu datu bāzei.

---