# Europos Sąjungos L 361/2004

| | ISSN 1725-5120 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 361 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 47 tomas2004m. gruodžio 8d. |

ISSN 1725-5120

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 361

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

47 tomas2004m. gruodžio 8d.

---

| Turinys | | I   Aktai, kuriuos skelbti privaloma | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | 2004 m. gruodžio 7 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2087/2004, nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą | 1 |
| | * | 2004 m. gruodžio 7 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2088/2004, iš dalies keičiantis Komisijos reglamentą (EB) Nr. 2497/2001 ir Komisijos reglamentą (EB) Nr. 2597/2001 dėl tarifinių kvotų tam tikroms žuvims ir žuvininkystės produktams, kurių kilmės šalis Kroatija ir tam tikriems vynams, kurių kilmės šalis Kroatija, Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija ir Slovėnija | 3 |
| | | 2004 m. gruodžio 7 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2089/2004, nustatantis eksporto grąžinamąsias išmokas galvijienos sektoriuje | 10 |
| | | Teisingumo |
| | * | Praktiniai nurodymai dėl tiesioginių ieškinių ir apeliacinių skundų | 15 |

Turinys

I   Aktai, kuriuos skelbti privaloma

Puslapis

2004 m. gruodžio 7 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2087/2004, nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

1

*

2004 m. gruodžio 7 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2088/2004, iš dalies keičiantis Komisijos reglamentą (EB) Nr. 2497/2001 ir Komisijos reglamentą (EB) Nr. 2597/2001 dėl tarifinių kvotų tam tikroms žuvims ir žuvininkystės produktams, kurių kilmės šalis Kroatija ir tam tikriems vynams, kurių kilmės šalis Kroatija, Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija ir Slovėnija

3

2004 m. gruodžio 7 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2089/2004, nustatantis eksporto grąžinamąsias išmokas galvijienos sektoriuje

10

Teisingumo

*

Praktiniai nurodymai dėl tiesioginių ieškinių ir apeliacinių skundų

15

| | | II   Aktai, kurių skelbti neprivaloma |
| --- | --- | --- |
| | | Komisija |
| | * | 2004/838/EB:2003 m. gruodžio 10 d. Komisijos sprendimas, dėl valstybės pagalbos, kurią Prancūzija suteikė televizijos kanalams France 2 ir France 3
  (pranešta dokumentu Nr. K(2003) 4497)

   (
  1
  ) | 21 |
| | * | 2004/839/EB:2004 m. gruodžio 3 d. Komisijos sprendimas, nustatantis reikalavimus nekomerciniam šuniukų ir kačiukų judėjimui iš trečiųjų šalių į Bendriją
  (pranešta dokumentu Nr. K(2004) 4546)

   (
  1
  ) | 40 |
| | * | 2004/840/EB:2004 m. lapkričio 30 d. Komisijos sprendimas, patvirtinantis 2005 metams valstybių narių pateiktas tam tikrų gyvūnų ligų likvidavimo ir stebėsenos bei patikrinimo, kurio tikslas yra zoonozių prevencija, programas ir nustatantis Bendrijos finansinio įnašo dydį
  (pranešta dokumentu Nr. K(2004) 4600) | 41 |

II   Aktai, kurių skelbti neprivaloma

Komisija

*

2004/838/EB:2003 m. gruodžio 10 d. Komisijos sprendimas, dėl valstybės pagalbos, kurią Prancūzija suteikė televizijos kanalams France 2 ir France 3
  (pranešta dokumentu Nr. K(2003) 4497)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. K(2003) 4497)

1

21

*

2004/839/EB:2004 m. gruodžio 3 d. Komisijos sprendimas, nustatantis reikalavimus nekomerciniam šuniukų ir kačiukų judėjimui iš trečiųjų šalių į Bendriją
  (pranešta dokumentu Nr. K(2004) 4546)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. K(2004) 4546)

1

40

*

2004/840/EB:2004 m. lapkričio 30 d. Komisijos sprendimas, patvirtinantis 2005 metams valstybių narių pateiktas tam tikrų gyvūnų ligų likvidavimo ir stebėsenos bei patikrinimo, kurio tikslas yra zoonozių prevencija, programas ir nustatantis Bendrijos finansinio įnašo dydį
  (pranešta dokumentu Nr. K(2004) 4600)

(pranešta dokumentu Nr. K(2004) 4600)

41

| | | Klaidų ištaisymas |
| --- | --- | --- |
| | * | 2004 m. rugsėjo 20 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1646/2004, iš dalies keičiančio Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2377/90, nustatančio veterinarinių vaistų likučių gyvūninės kilmės maisto produktuose didžiausių kiekių nustatymo tvarką Bendrijoje, I priedą, klaidų ištaisymas ( OL L 296, 2004 9 21 ) | 54 |

Klaidų ištaisymas

*

2004 m. rugsėjo 20 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1646/2004, iš dalies keičiančio Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2377/90, nustatančio veterinarinių vaistų likučių gyvūninės kilmės maisto produktuose didžiausių kiekių nustatymo tvarką Bendrijoje, I priedą, klaidų ištaisymas ( OL L 296, 2004 9 21 )

54

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Aktai, kuriuos skelbti privaloma

| 8.12.2004 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 361/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2004

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 361/1

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 2087/2004

2004 m. gruodžio 7 d.

nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1994 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 3223/94 dėl vaisių ir daržovių importo taisyklių (1), ypač į jo 4 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Vadovaujantis Urugvajaus raundo daugiašalių prekybos derybų rezultatais Reglamentas (EB) Nr. 3223/94 numato kriterijus, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo vertes iš trečiųjų šalių importuojamiems jo priede išvardintiems produktams ir laikotarpiams. |
| --- | --- |

(1)

Vadovaujantis Urugvajaus raundo daugiašalių prekybos derybų rezultatais Reglamentas (EB) Nr. 3223/94 numato kriterijus, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo vertes iš trečiųjų šalių importuojamiems jo priede išvardintiems produktams ir laikotarpiams.

| (2) | Laikantis aukščiau nurodytų kriterijų, standartinės importo vertės turi būti nustatytos tokios, kaip nurodyta šio reglamento priede, |
| --- | --- |

(2)

Laikantis aukščiau nurodytų kriterijų, standartinės importo vertės turi būti nustatytos tokios, kaip nurodyta šio reglamento priede,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 3223/94 4 straipsnyje nurodytos standartinės importo vertės nustatomos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2004 m. gruodžio 8 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2004 m. gruodžio 7 d.

Komisijos vardu

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalinis direktorius žemės ūkio ir kaimo plėtros reikalams

---

(1)  OL L 337, 1994 12 24, p. 66. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1947/2002 (OL L 299, 2002 11 1, p. 17).

1

---

PRIEDAS

prie 2004 m. gruodžio 7 d. Komisijos reglamento, nustatančio kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | 052 | 103,1 |
| 204 | 98,8 |
| 999 | 101,0 |
| 0707 00 05 | 052 | 92,7 |
| 204 | 32,5 |
| 999 | 62,6 |
| 0709 90 70 | 052 | 108,2 |
| 204 | 70,4 |
| 999 | 89,3 |
| 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 | 204 | 52,8 |
| 388 | 50,6 |
| 999 | 51,7 |
| 0805 20 10 | 204 | 54,2 |
| 999 | 54,2 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 68,6 |
| 204 | 55,3 |
| 464 | 161,3 |
| 624 | 80,4 |
| 720 | 30,2 |
| 999 | 79,2 |
| 0805 50 10 | 052 | 49,2 |
| 528 | 34,1 |
| 999 | 41,7 |
| 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 | 052 | 116,3 |
| 388 | 138,0 |
| 400 | 86,7 |
| 404 | 107,4 |
| 512 | 104,5 |
| 720 | 67,3 |
| 999 | 103,4 |
| 0808 20 50 | 720 | 66,4 |
| 999 | 66,4 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

052

103,1

204

98,8

999

101,0

0707 00 05

052

92,7

204

32,5

999

62,6

0709 90 70

052

108,2

204

70,4

999

89,3

0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50

204

52,8

388

50,6

999

51,7

0805 20 10

204

54,2

999

54,2

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

68,6

204

55,3

464

161,3

624

80,4

720

30,2

999

79,2

0805 50 10

052

49,2

528

34,1

999

41,7

0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90

052

116,3

388

138,0

400

86,7

404

107,4

512

104,5

720

67,3

999

103,4

0808 20 50

720

66,4

999

66,4

---

(1)  Šalių nomenklatūra yra nustatyta Komisijos Reglamentu (EB) Nr. 2081/2003 (OL L 313, 2003 11 28, p. 11). Kodas „999“ žymi „kitą kilmę“.

---

| 8.12.2004 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 361/3 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2004

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 361/3

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 2088/2004

2004 m. gruodžio 7 d.

iš dalies keičiantis Komisijos reglamentą (EB) Nr. 2497/2001 ir Komisijos reglamentą (EB) Nr. 2597/2001 dėl tarifinių kvotų tam tikroms žuvims ir žuvininkystės produktams, kurių kilmės šalis Kroatija ir tam tikriems vynams, kurių kilmės šalis Kroatija, Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija ir Slovėnija

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos Bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į Aktą dėl Čekijos Respublikos, Estijos Respublikos, Kipro Respublikos, Latvijos Respublikos, Lietuvos Respublikos, Vengrijos Respublikos, Maltos Respublikos, Lenkijos Respublikos, Slovėnijos Respublikos ir Slovakijos Respublikos stojimo sąlygų ir sutarčių, kuriomis grindžiama Sąjunga (1), pakeitimus, ypač 57 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į 2001 m. lapkričio 19 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2248/2001 dėl tam tikros tvarkos taikant Stabilizavimo ir asociacijos susitarimą tarp Europos Bendrijų bei jų šalių narių, iš vienos pusės, ir Kroatijos Respublikos, iš kitos pusės, ir taikant Laikinąjį susitarimą tarp Europos Bendrijos ir Kroatijos Respublikos (2), ypač į 7 straipsnį,

atsižvelgdama į 2002 m. sausio 21 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 153/2002 dėl tam tikros tvarkos taikant Stabilizavimo ir asociacijos susitarimą tarp Europos Bendrijų bei jų šalių narių, iš vienos pusės, ir Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos, iš kitos pusės, ir taikant Laikinąjį susitarimą tarp Europos Bendrijos ir Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos (3), ypač 7 straipsnį,

kadangi:

| (1) | 2004 m. spalio 11 d. sprendimu 2004/778/EB (4) Taryba sudarė Protokolą prie Laikinojo susitarimo dėl prekybos ir prekybos reikalų tarp Europos Bendrijos, iš vienos pusės, ir Kroatijos Respublikos, iš kitos pusės, atsižvelgiant į Čekijos Respublikos, Estijos Respublikos, Kipro Respublikos, Vengrijos Respublikos, Latvijos Respublikos, Lietuvos Respublikos, Maltos Respublikos, Lenkijos Respublikos, Slovėnijos Respublikos ir Slovakijos Respublikos stojimą į Europos Sąjungą, toliau – Plėtros protokolas. Plėtros protokolas laikinai taikomas nuo 2004 m. gegužės 1 d. |
| --- | --- |

(1)

2004 m. spalio 11 d. sprendimu 2004/778/EB (4) Taryba sudarė Protokolą prie Laikinojo susitarimo dėl prekybos ir prekybos reikalų tarp Europos Bendrijos, iš vienos pusės, ir Kroatijos Respublikos, iš kitos pusės, atsižvelgiant į Čekijos Respublikos, Estijos Respublikos, Kipro Respublikos, Vengrijos Respublikos, Latvijos Respublikos, Lietuvos Respublikos, Maltos Respublikos, Lenkijos Respublikos, Slovėnijos Respublikos ir Slovakijos Respublikos stojimą į Europos Sąjungą, toliau – Plėtros protokolas. Plėtros protokolas laikinai taikomas nuo 2004 m. gegužės 1 d.

| (2) | 2004 m. lapkričio 22 d. sprendimu (5) Taryba įgaliojo pasirašyti ir nuo 2004 m. gegužės 1 d. numatė laikinai taikyti Protokolą prie Stabilizavimo ir asociacijos susitarimo tarp Europos Bendrijų bei jų šalių narių, iš vienos pusės, ir Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos, iš kitos pusės, atsižvelgiant į Čekijos Respublikos, Estijos Respublikos, Kipro Respublikos, Vengrijos Respublikos, Latvijos Respublikos, Lietuvos Respublikos, Maltos Respublikos, Lenkijos Respublikos, Slovėnijos Respublikos ir Slovakijos Respublikos stojimą į Europos Sąjungą, toliau – Plėtros protokolas. |
| --- | --- |

(2)

2004 m. lapkričio 22 d. sprendimu (5) Taryba įgaliojo pasirašyti ir nuo 2004 m. gegužės 1 d. numatė laikinai taikyti Protokolą prie Stabilizavimo ir asociacijos susitarimo tarp Europos Bendrijų bei jų šalių narių, iš vienos pusės, ir Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos, iš kitos pusės, atsižvelgiant į Čekijos Respublikos, Estijos Respublikos, Kipro Respublikos, Vengrijos Respublikos, Latvijos Respublikos, Lietuvos Respublikos, Maltos Respublikos, Lenkijos Respublikos, Slovėnijos Respublikos ir Slovakijos Respublikos stojimą į Europos Sąjungą, toliau – Plėtros protokolas.

| (3) | Abu Plėtros protokolai numato naujas tarifines kvotas ir esamų tarifinių kvotų pakeitimus, nustatytus 2001 m. gruodžio 19 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 2497/2001, atidarančiame Bendrijos tarifines kvotas tam tikroms žuvims ir žuvininkystės produktams, kurių kilmės šalis Kroatijos Respublika ir numatančiame jų administravimą (6) ir 2001 m. gruodžio 28 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 2597/2001 dėl Bendrijos tarifinių kvotų tam tikriems vynams, kurių kilmės šalis Kroatijos Respublika, Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija ir Slovėnijos Respublika (7) atidarymo ir administravimo. |
| --- | --- |

(3)

Abu Plėtros protokolai numato naujas tarifines kvotas ir esamų tarifinių kvotų pakeitimus, nustatytus 2001 m. gruodžio 19 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 2497/2001, atidarančiame Bendrijos tarifines kvotas tam tikroms žuvims ir žuvininkystės produktams, kurių kilmės šalis Kroatijos Respublika ir numatančiame jų administravimą (6) ir 2001 m. gruodžio 28 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 2597/2001 dėl Bendrijos tarifinių kvotų tam tikriems vynams, kurių kilmės šalis Kroatijos Respublika, Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija ir Slovėnijos Respublika (7) atidarymo ir administravimo.

| (4) | Kad būtų įgyvendintos naujos tarifinės kvotos ir esamų tarifinių kvotų pakeitimai, numatyti Plėtros protokoluose, būtina iš dalies pakeisti Reglamentą (EB) Nr. 2497/2001 ir Reglamentą (EB) Nr. 2597/2001. |
| --- | --- |

(4)

Kad būtų įgyvendintos naujos tarifinės kvotos ir esamų tarifinių kvotų pakeitimai, numatyti Plėtros protokoluose, būtina iš dalies pakeisti Reglamentą (EB) Nr. 2497/2001 ir Reglamentą (EB) Nr. 2597/2001.

| (5) | 2004 m. naujų tarifinių kvotų dydžiai ir esamų tarifinių kvotų dydžių padidinimas turi būti apskaičiuoti proporcingai pagrindiniams dydžiams, apibrėžtiems Plėtros protokoluose, atsižvelgiant į laikotarpį, praėjusį iki 2004 m. gegužės 1 d. |
| --- | --- |

(5)

2004 m. naujų tarifinių kvotų dydžiai ir esamų tarifinių kvotų dydžių padidinimas turi būti apskaičiuoti proporcingai pagrindiniams dydžiams, apibrėžtiems Plėtros protokoluose, atsižvelgiant į laikotarpį, praėjusį iki 2004 m. gegužės 1 d.

| (6) | Kad būtų palengvintas tam tikrų esamų tarifinių kvotų, numatytų Reglamente (EB) Nr. 2497/2001 ir Reglamente (EB) Nr. 2597/2001, administravimas, nustatant naujas tarifines kvotas, atidarytas pagal Reglamentą (EB) Nr. 2497/2001 ir Reglamentą (EB) Nr. 2597/2001 su pakeitimais, padarytais šiuo Reglamentu, turėtų būti atsižvelgiama į pagal tas kvotas importuotus kiekius. |
| --- | --- |

(6)

Kad būtų palengvintas tam tikrų esamų tarifinių kvotų, numatytų Reglamente (EB) Nr. 2497/2001 ir Reglamente (EB) Nr. 2597/2001, administravimas, nustatant naujas tarifines kvotas, atidarytas pagal Reglamentą (EB) Nr. 2497/2001 ir Reglamentą (EB) Nr. 2597/2001 su pakeitimais, padarytais šiuo Reglamentu, turėtų būti atsižvelgiama į pagal tas kvotas importuotus kiekius.

| (7) | Slovėnijai įstojus į Europos Sąjungą, vynų tarifinės kvotos, kurių kilmės šalis yra ši valstybė narė, kaip numatyta Reglamente (EB) Nr. 2597/2001, turi nustoti galioti. Nuorodos į tas kvotas turi būti panaikintos. |
| --- | --- |

(7)

Slovėnijai įstojus į Europos Sąjungą, vynų tarifinės kvotos, kurių kilmės šalis yra ši valstybė narė, kaip numatyta Reglamente (EB) Nr. 2597/2001, turi nustoti galioti. Nuorodos į tas kvotas turi būti panaikintos.

| (8) | Plėtros protokolai yra taikomi nuo 2004 m. gegužės 1 d., šis Reglamentas turi būti taikomas nuo tos pačios datos ir turi kuo greičiau įsigalioti. |
| --- | --- |

(8)

Plėtros protokolai yra taikomi nuo 2004 m. gegužės 1 d., šis Reglamentas turi būti taikomas nuo tos pačios datos ir turi kuo greičiau įsigalioti.

| (9) | Šiame Reglamente numatytos priemonės sutampa su Muitinės kodekso komiteto nuomone, |
| --- | --- |

(9)

Šiame Reglamente numatytos priemonės sutampa su Muitinės kodekso komiteto nuomone,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 2497/2001 priedas keičiamas tekstu, paskelbtu šio reglamento I priede.

2 straipsnis

Reglamentas (EB) Nr. 2597/2001 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | Antraštė keičiama taip:
  „dėl Bendrijos tarifinių kvotų tam tikriems vynams, kurių kilmės šalis Kroatijos Respublika ir Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija, atidarymo ir administravimo“. |
| --- | --- |

1)

Antraštė keičiama taip:

„dėl Bendrijos tarifinių kvotų tam tikriems vynams, kurių kilmės šalis Kroatijos Respublika ir Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija, atidarymo ir administravimo“.

| 2) | 1 straipsnis keičiamas taip:
  „1 straipsnis
  1.   Jeigu priede išvardytos vyno rūšys, kurių kilmės šalis Kroatijos Respublika arba Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija, išleidžiamos į laisvą apyvartą Bendrijoje, joms taikomas atleidimas nuo muito, neviršijant šiame priede nurodytų metinių Bendrijos tarifinių kvotų ribų ir laikantis šio Reglamento nuostatų.
  2.   Jeigu viena iš minėtų šalių moka eksporto subsidijas už aptariamus produktus, tai šiai šaliai sustabdomas Papildomuose protokoluose, sudarytuose Sprendimais 2001/919/EB, 2001/918/EB ir 2001/916/EB (toliau – Papildomi protokolai dėl vyno) numatytas atleidimas nuo muito tarifinių kvotų ribose.“ |
| --- | --- |

2)

1 straipsnis keičiamas taip:

„1 straipsnis

1.   Jeigu priede išvardytos vyno rūšys, kurių kilmės šalis Kroatijos Respublika arba Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija, išleidžiamos į laisvą apyvartą Bendrijoje, joms taikomas atleidimas nuo muito, neviršijant šiame priede nurodytų metinių Bendrijos tarifinių kvotų ribų ir laikantis šio Reglamento nuostatų.

2.   Jeigu viena iš minėtų šalių moka eksporto subsidijas už aptariamus produktus, tai šiai šaliai sustabdomas Papildomuose protokoluose, sudarytuose Sprendimais 2001/919/EB, 2001/918/EB ir 2001/916/EB (toliau – Papildomi protokolai dėl vyno) numatytas atleidimas nuo muito tarifinių kvotų ribose.“

| 3) | 3 straipsnis keičiamas taip:
  „3 straipsnis
  Nepaisant sąlygų, išdėstytų kiekvieno Papildomo protokolo dėl vyno I priedo 5 punkto a papunktyje, vyno importui, neviršijančiam Bendrijos tarifinių kvotų, nurodytų 1 straipsnio 1 dalyje, taikomos nuostatos, išdėstytos taikytinuose Protokoluose dėl sąvokos „prekių kilmė“ apibrėžimo ir administracinio bendradarbiavimo metodų:






  — | į Laikinąjį susitarimą tarp Europos Bendrijos ir Kroatijos Respublikos, |
| --- | --- | --- |

3)

3 straipsnis keičiamas taip:

„3 straipsnis

Nepaisant sąlygų, išdėstytų kiekvieno Papildomo protokolo dėl vyno I priedo 5 punkto a papunktyje, vyno importui, neviršijančiam Bendrijos tarifinių kvotų, nurodytų 1 straipsnio 1 dalyje, taikomos nuostatos, išdėstytos taikytinuose Protokoluose dėl sąvokos „prekių kilmė“ apibrėžimo ir administracinio bendradarbiavimo metodų:

—

į Laikinąjį susitarimą tarp Europos Bendrijos ir Kroatijos Respublikos,

| — | į Stabilizavimo ir asociacijos susitarimą tarp Europos Bendrijų bei jų šalių narių, iš vienos pusės, ir Kroatijos Respublikos, iš kitos pusės, |
| --- | --- |

—

į Stabilizavimo ir asociacijos susitarimą tarp Europos Bendrijų bei jų šalių narių, iš vienos pusės, ir Kroatijos Respublikos, iš kitos pusės,

| — | į Stabilizavimo ir asociacijos susitarimą tarp Europos Bendrijų bei jų šalių narių, iš vienos pusės, ir Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos, iš kitos pusės.“ |
| --- | --- |

—

į Stabilizavimo ir asociacijos susitarimą tarp Europos Bendrijų bei jų šalių narių, iš vienos pusės, ir Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos, iš kitos pusės.“

| 4) | 5 straipsnis keičiamas taip:
  „5 straipsnis
  1.   Individualios tarifinės kvotos vyno rūšims, kurių kilmės šalis Kroatija, minimos priedo I dalyje, kurių Nr. 09.1588, didinamos kiekvienais metais.
  2.   1 dalyje minimas metinis padidinimas gali būti taikomas tik tuomet, jeigu buvo išnaudota ne mažiau kaip 80% atitinkamo kiekio, nustatyto praeitais metais.
  Komisija peržiūri kiekvienais metais išnaudotus kiekius ir priima nuostatas, įgyvendinsiančias visus reikiamus minėtų kiekių pakeitimus Kroatijai.“ |
| --- | --- |

4)

5 straipsnis keičiamas taip:

„5 straipsnis

1.   Individualios tarifinės kvotos vyno rūšims, kurių kilmės šalis Kroatija, minimos priedo I dalyje, kurių Nr. 09.1588, didinamos kiekvienais metais.

2.   1 dalyje minimas metinis padidinimas gali būti taikomas tik tuomet, jeigu buvo išnaudota ne mažiau kaip 80% atitinkamo kiekio, nustatyto praeitais metais.

Komisija peržiūri kiekvienais metais išnaudotus kiekius ir priima nuostatas, įgyvendinsiančias visus reikiamus minėtų kiekių pakeitimus Kroatijai.“

| 5) | Priedas keičiamas tekstu, išdėstytu šio Reglamento II priede. |
| --- | --- |

5)

Priedas keičiamas tekstu, išdėstytu šio Reglamento II priede.

3 straipsnis

Į kiekius, kurie, remiantis Reglamentu (EB) Nr. 2497/2001 ir Reglamentu (EB) Nr. 2597/2001, paleisti į laisvą apyvartą Bendrijoje nuo 2004 m. sausio 1 d. pagal tarifines kvotas, kurių numeriai 09.1581, 09.1582, 09.1583, 09.1584, 09.1585, 09.1586, 09.1588, 09.1589, 09.1558 ir 09.1559, šiam Reglamentui įsigaliojant turi būti atsižvelgiama, nustatant atitinkamas tarifines kvotas, nurodytas Reglamento (EB) Nr. 2497/2001 ir Reglamento (EB) Nr. 2597/2001 priede su šiuo Reglamentu padarytais pakeitimais.

4 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Jis taikomas nuo 2004 m. gegužės 1 d.

Šis Reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2004 m. gruodžio 7 d.

Komisijos vardu

László KOVÁCS

Komisijos narys

---

(1)  OL L 236, 2003 9 23, p. 33.

1

(2)  OL L 304, 2001 11 21, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2/2003 (OL L 1, 2003 1 4, p. 26).

2

(3)  OL L 25, 2002 1 29, p. 16. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 3/2003 (OL L 1, 2003 1 4, p. 30).

3

(4)  OL L 350, 2004 11 25, p. 1.

4

(5)  Dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje.

5

(6)  OL L 337, 2001 12 20, p. 27. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 607/2003 (OL L 86, 2003 4 3, p. 18).

6

(7)  OL L 345, 2001 12 29, p. 35.

7

---

I PRIEDAS

„PRIEDAS

Nepaisant Kombinuotosios nomenklatūros aiškinimo taisyklių, produktų aprašymo formuluotė turi būti suprantama kaip turinti tik indikacinę vertę, o šių priedų preferencinę sistemą sąlygoja KN kodų apimtis šio Priedo kontekste, nes KN kodai egzistuoja šio Reglamento priėmimo metu. Kai nurodomi ex KN kodai, preferencinė sistema turi būti nustatoma taikant KN kodą ir kartu atsižvelgiant į atitinkamą aprašymą

| Kvotos Nr. | KN kodas | TARIC subpozicija | Aprašymas | Tarifinės kvotos kiekis per metus
  (neto masė) | Tarifinės kvotos muitas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.1581 | 0301 91 10
  0301 91 90
  0302 11 10
  0302 11 20
  0302 11 80
  0303 21 10
  0303 21 20
  0303 21 80
  0304 10 15
  0304 10 17 | | Upėtakiai (Salmo trutta, Oncorhynchus mykiss, Oncorhynchus clarki, Oncorhynchus aguabonita, Oncorhynchus gilae, Oncorhynchus apache ir Oncorhynchus chrysogaster): gyvi; švieži arba atšaldyti; sušaldyti; vytinti, sūdyti arba užpilti sūrymu, rūkyti; filė ir kita žuvų mėsa; žuvų miltai, rupiniai ir granulės, tinkami vartoti žmonių maistui | 30 tonų | Atleidimas |
| ex 0304 10 19 | 40 |
| ex 0304 10 91
  0304 20 15
  0304 20 17 | 10 |
| ex 0304 20 19 | 50 |
| ex 0304 90 10 | 11, 17, 40 |
| ex 0305 10 00 | 10 |
| ex 0305 30 90
  0305 49 45 | 50 |
| ex 0305 59 80 | 61 |
| ex 0305 69 80 | 61 |
| 09.1582 | 0301 93 00
  0302 69 11
  0303 79 11 | | Karpiai: gyvi; švieži arba atšaldyti; sušaldyti; vytinti, sūdyti arba užpilti sūrymu, rūkyti; filė ir kita žuvų mėsa; žuvų miltai, rupiniai ir granulės, tinkami vartoti žmonių maistui | 210 tonų | Atleidimas |
| ex 0304 10 19 | 30 |
| ex 0304 10 91 | 20 |
| ex 0304 20 19 | 40 |
| ex 0304 90 10 | 16 |
| ex 0305 10 00 | 20 |
| ex 0305 30 90 | 60 |
| ex 0305 49 80 | 30 |
| ex 0305 59 80 | 63 |
| ex 0305 69 80 | 63 |
| 09.1583 | ex 0301 99 90
  0302 69 61
  0303 79 71 | 80 | Jūriniai karosai (Dentex dentex) ir (Pagellus rūšys): gyvi; švieži arba atšaldyti; sušaldyti; vytinti, sūdyti arba užpilti sūrymu, rūkyti; filė ir kita žuvų mėsa; žuvų miltai, rupiniai ir granulės, tinkami vartoti žmonių maistui | 35 tonų | Atleidimas |
| ex 0304 10 38 | 80 |
| ex 0304 10 98 | 77 |
| ex 0304 20 94 | 50 |
| ex 0304 90 97 | 82 |
| ex 0305 10 00 | 30 |
| ex 0305 30 90 | 70 |
| ex 0305 49 80 | 40 |
| ex 0305 59 80 | 65 |
| ex 0305 69 80 | 65 |
| 09.1584 | ex 0301 99 90
  0302 69 94 | 15, 17, 28 (1) | Paprastieji vilkešeriai (Dicentrarchus labrax): gyvi; švieži arba atšaldyti; sušaldyti; vytinti, sūdyti arba užpilti sūrymu, rūkyti; filė ir kita žuvų mėsa; žuvų miltai, rupiniai ir granulės, tinkami vartoti žmonių maistui | nuo 01 01 iki 2004 12 31: 550 tonų + 66,66 tonų padidinimas nuo 05 01 iki 2004 12 31
  nuo 01 01 iki 2005 12 31 ir vėliau kiekvieniems metams: 650 tonų | Atleidimas |
| ex 0303 77 00 | 10 |
| ex 0304 10 38 | 85 |
| ex 0304 10 98 | 79 |
| ex 0304 20 94 | 60 |
| ex 0304 90 97 | 84 |
| ex 0305 10 00 | 40 |
| ex 0305 30 90 | 80 |
| ex 0305 49 80 | 50 |
| ex 0305 59 80 | 67 |
| ex 0305 69 80 | 67 |
| 09.1585 | 1604 13 11
  1604 13 19 | | Paruoštos arba konservuotos sardinės | nuo 01 01 iki 2004 12 31: 180 tonų | 6 % |
| ex 1604 20 50 | 10, 19 |
| 09.1586 | 1604 16 00
  1604 20 40 | | Paruošti arba konservuoti ančiuviai | nuo 01 01 iki 2004 12 31: 40 tonų + 6,66 tonų padidinimas nuo 05 01 iki 2004 12 31 | Atleidimas |
| 09.1587 | 1604 | | Gaminiai arba konservai iš žuvų; ikrai ir ikrų pakaitalai, pagaminti iš žuvų ikrelių | nuo 05 01 iki 2004 12 31: 860 tonų
  nuo 01 01 iki 2005 12 31 ir vėliau kiekvieniems metams: 1 550 tonų | Atleidimas |

Kvotos Nr.

KN kodas

TARIC subpozicija

Aprašymas

Tarifinės kvotos kiekis per metus

(neto masė)

Tarifinės kvotos muitas

09.1581

0301 91 10

0301 91 90

0302 11 10

0302 11 20

0302 11 80

0303 21 10

0303 21 20

0303 21 80

0304 10 15

0304 10 17

Upėtakiai (Salmo trutta, Oncorhynchus mykiss, Oncorhynchus clarki, Oncorhynchus aguabonita, Oncorhynchus gilae, Oncorhynchus apache ir Oncorhynchus chrysogaster): gyvi; švieži arba atšaldyti; sušaldyti; vytinti, sūdyti arba užpilti sūrymu, rūkyti; filė ir kita žuvų mėsa; žuvų miltai, rupiniai ir granulės, tinkami vartoti žmonių maistui

30 tonų

Atleidimas

ex 0304 10 19

40

ex 0304 10 91

0304 20 15

0304 20 17

10

ex 0304 20 19

50

ex 0304 90 10

11, 17, 40

ex 0305 10 00

10

ex 0305 30 90

0305 49 45

50

ex 0305 59 80

61

ex 0305 69 80

61

09.1582

0301 93 00

0302 69 11

0303 79 11

Karpiai: gyvi; švieži arba atšaldyti; sušaldyti; vytinti, sūdyti arba užpilti sūrymu, rūkyti; filė ir kita žuvų mėsa; žuvų miltai, rupiniai ir granulės, tinkami vartoti žmonių maistui

210 tonų

Atleidimas

ex 0304 10 19

30

ex 0304 10 91

20

ex 0304 20 19

40

ex 0304 90 10

16

ex 0305 10 00

20

ex 0305 30 90

60

ex 0305 49 80

30

ex 0305 59 80

63

ex 0305 69 80

63

09.1583

ex 0301 99 90

0302 69 61

0303 79 71

80

Jūriniai karosai (Dentex dentex) ir (Pagellus rūšys): gyvi; švieži arba atšaldyti; sušaldyti; vytinti, sūdyti arba užpilti sūrymu, rūkyti; filė ir kita žuvų mėsa; žuvų miltai, rupiniai ir granulės, tinkami vartoti žmonių maistui

35 tonų

Atleidimas

ex 0304 10 38

80

ex 0304 10 98

77

ex 0304 20 94

50

ex 0304 90 97

82

ex 0305 10 00

30

ex 0305 30 90

70

ex 0305 49 80

40

ex 0305 59 80

65

ex 0305 69 80

65

09.1584

ex 0301 99 90

0302 69 94

15, 17, 28 (1)

Paprastieji vilkešeriai (Dicentrarchus labrax): gyvi; švieži arba atšaldyti; sušaldyti; vytinti, sūdyti arba užpilti sūrymu, rūkyti; filė ir kita žuvų mėsa; žuvų miltai, rupiniai ir granulės, tinkami vartoti žmonių maistui

nuo 01 01 iki 2004 12 31: 550 tonų + 66,66 tonų padidinimas nuo 05 01 iki 2004 12 31

nuo 01 01 iki 2005 12 31 ir vėliau kiekvieniems metams: 650 tonų

Atleidimas

ex 0303 77 00

10

ex 0304 10 38

85

ex 0304 10 98

79

ex 0304 20 94

60

ex 0304 90 97

84

ex 0305 10 00

40

ex 0305 30 90

80

ex 0305 49 80

50

ex 0305 59 80

67

ex 0305 69 80

67

09.1585

1604 13 11

1604 13 19

Paruoštos arba konservuotos sardinės

nuo 01 01 iki 2004 12 31: 180 tonų

6 %

ex 1604 20 50

10, 19

09.1586

1604 16 00

1604 20 40

Paruošti arba konservuoti ančiuviai

nuo 01 01 iki 2004 12 31: 40 tonų + 6,66 tonų padidinimas nuo 05 01 iki 2004 12 31

Atleidimas

09.1587

1604

Gaminiai arba konservai iš žuvų; ikrai ir ikrų pakaitalai, pagaminti iš žuvų ikrelių

nuo 05 01 iki 2004 12 31: 860 tonų

nuo 01 01 iki 2005 12 31 ir vėliau kiekvieniems metams: 1 550 tonų

Atleidimas

---

(1)  Nuo 2005 m. sausio 1 d. TARIC subpozicijos 15, 17 ir 28 pakeistos į 22.“

1

---

II PRIEDAS

„PRIEDAS

Nepaisant Kombinuotosios nomenklatūros aiškinimo taisyklių, produktų aprašymo formuluotė turi būti suprantama kaip turinti tik indikacinę vertę, o šių priedų preferencinę sistemą sąlygoja KN kodų apimtis šio Priedo kontekste, nes KN kodai egzistuoja šio Reglamento priėmimo metu. Kai nurodomi ex KN kodai, preferencinė sistema turi būti nustatoma taikant KN kodą ir kartu atsižvelgiant į atitinkamą aprašymą.

I DALIS: KROATIJA

| Kvotos Nr. | KN kodas | TARIC subpozicija | Aprašymas | Tarifinės kvotos kiekis per metus
  (hl) | Tarifinės kvotos muitas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.1588 | ex 2204 10 19 | 91, 99 | Putojantis vynas, išskyrus šampaną (Champagne) arba Asti spumante | Nuo 1 1 iki 2004 12 31: 30 000 + 9 333,33 padidinimas nuo 5 1 iki 2004 12 31
  Vėliau kiekvienais metais nuo 1 1 iki 12 31: 44 000 (1) | Atleidimas |
| ex 2204 10 99 | 91, 99 |
| 2204 21 10 | | Kitas vynas iš šviežių vynuogių, induose, kurių talpa ne didesnė kaip 2 litrai |
| ex 2204 21 79 | 79
  80 |
| ex 2204 21 80 | 79
  80 |
| ex 2204 21 83 (2) | 10
  79
  80 |
| ex 2204 21 84 (3) | 10
  79
  80 |
| ex 2204 21 94 | 10
  30 (4) |
| ex 2204 21 98 | 10
  30 (4) |
| ex 2204 21 99 | 10 |
| 09.1589 | 2204 29 10 | | Kitas vynas iš šviežių vynuogių, induose, kurių talpa didesnė kaip 2 litrai | Nuo 1 1 iki 2004 12 31: 15 000 + 9 333,33 padidinimas nuo 5 1 iki 2004 12 31
  Vėliau kiekvienais metais nuo 1 1 iki 12 31: 29 000 | Atleidimas |
| 2204 29 65 | |
| ex 2204 29 75 | 10 |
| 2204 29 83 | |
| ex 2204 29 84 | 10
  30 (4) |
| ex 2204 29 94 | 10
  30 (4) |
| ex 2204 29 98 | 10
  30 (4) |
| ex 2204 29 99 | 10 |

Kvotos Nr.

KN kodas

TARIC subpozicija

Aprašymas

Tarifinės kvotos kiekis per metus

(hl)

Tarifinės kvotos muitas

09.1588

ex 2204 10 19

91, 99

Putojantis vynas, išskyrus šampaną (Champagne) arba Asti spumante

Nuo 1 1 iki 2004 12 31: 30 000 + 9 333,33 padidinimas nuo 5 1 iki 2004 12 31

Vėliau kiekvienais metais nuo 1 1 iki 12 31: 44 000 (1)

Atleidimas

ex 2204 10 99

91, 99

2204 21 10

Kitas vynas iš šviežių vynuogių, induose, kurių talpa ne didesnė kaip 2 litrai

ex 2204 21 79

79

80

ex 2204 21 80

79

80

ex 2204 21 83 (2)

10

79

80

ex 2204 21 84 (3)

10

79

80

ex 2204 21 94

10

30 (4)

ex 2204 21 98

10

30 (4)

ex 2204 21 99

10

09.1589

2204 29 10

Kitas vynas iš šviežių vynuogių, induose, kurių talpa didesnė kaip 2 litrai

Nuo 1 1 iki 2004 12 31: 15 000 + 9 333,33 padidinimas nuo 5 1 iki 2004 12 31

Vėliau kiekvienais metais nuo 1 1 iki 12 31: 29 000

Atleidimas

2204 29 65

ex 2204 29 75

10

2204 29 83

ex 2204 29 84

10

30 (4)

ex 2204 29 94

10

30 (4)

ex 2204 29 98

10

30 (4)

ex 2204 29 99

10

II DALIS: BUVUSIOJI JUGOSLAVIJOS RESPUBLIKA MAKEDONIJA

| Kvotos Nr. | KN kodas | TARIC subpozicija | Aprašymas | Tarifinės kvotos kiekis per metus
  (hl) | Tarifinės kvotos muitas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.1558 | ex 2204 10 19 | 91, 99 | Putojantis vynas, išskyrus šampaną (Champagne) arba Asti spumante | Nuo 1 1 iki 2004 12 31: 27 000 + 1 333,33 padidinimas nuo 5 1 iki 2004 12 31
  Vėliau kiekvienais metais nuo 1 1 iki 12 31: 37 000 (5) | Atleidimas |
| ex 2204 10 99 | 91, 99 |
| 2204 21 10 | | Kitas vynas iš šviežių vynuogių induose, kurių talpa ne didesnė kaip 2 litrai |
| ex 2204 21 79 | 79
  80 |
| ex 2204 21 80 | 79
  80 |
| ex 2204 21 83 (6) | 10
  79
  80 |
| ex 2204 21 84 (7) | 10
  79
  80 |
| ex 2204 21 94 | 10
  30 (8) |
| ex 2204 21 98 | 10
  30 (8) |
| ex 2204 21 99 | 10 |
| 09.1559 | 2204 29 10 | | Kitas vynas iš šviežių vynuogių induose, kurių talpa didesnė kaip 2 litrai | Nuo 1 1 iki 2004 12 31: 273 000 + 59 666,66 padidinimas nuo 5 1 iki 2004 12 31
  Vėliau kiekvienais metais nuo 1 1 iki 12 31: 354 500 (9) | Atleidimas |
| 2204 29 65 | |
| ex 2204 29 75 | 10 |
| 2204 29 83 | |
| ex 2204 29 84 | 10
  30 (8) |
| ex 2204 29 94 | 10
  30 (8) |
| ex 2204 29 98 | 10
  30 (8) |
| ex 2204 29 99 | 10 |

Kvotos Nr.

KN kodas

TARIC subpozicija

Aprašymas

Tarifinės kvotos kiekis per metus

(hl)

Tarifinės kvotos muitas

09.1558

ex 2204 10 19

91, 99

Putojantis vynas, išskyrus šampaną (Champagne) arba Asti spumante

Nuo 1 1 iki 2004 12 31: 27 000 + 1 333,33 padidinimas nuo 5 1 iki 2004 12 31

Vėliau kiekvienais metais nuo 1 1 iki 12 31: 37 000 (5)

Atleidimas

ex 2204 10 99

91, 99

2204 21 10

Kitas vynas iš šviežių vynuogių induose, kurių talpa ne didesnė kaip 2 litrai

ex 2204 21 79

79

80

ex 2204 21 80

79

80

ex 2204 21 83 (6)

10

79

80

ex 2204 21 84 (7)

10

79

80

ex 2204 21 94

10

30 (8)

ex 2204 21 98

10

30 (8)

ex 2204 21 99

10

09.1559

2204 29 10

Kitas vynas iš šviežių vynuogių induose, kurių talpa didesnė kaip 2 litrai

Nuo 1 1 iki 2004 12 31: 273 000 + 59 666,66 padidinimas nuo 5 1 iki 2004 12 31

Vėliau kiekvienais metais nuo 1 1 iki 12 31: 354 500 (9)

Atleidimas

2204 29 65

ex 2204 29 75

10

2204 29 83

ex 2204 29 84

10

30 (8)

ex 2204 29 94

10

30 (8)

ex 2204 29 98

10

30 (8)

ex 2204 29 99

10

---

(1)  Šis kvotos kiekis kiekvienais metais turi būti didinamas 10 000 hl su sąlyga, kad praeitais metais buvo išnaudota ne mažiau kaip 80 % nustatyto kiekio. Metinis padidinimas taikomas, kol tarifinių kvotų, kurių eilės Nr. 09.1588 ir 09.1589, suma pasieks maksimalią 98 000 hl ribą.

1

(2)  Nuo 2005 m. sausio 1 d. KN kodas ex 2204 21 83 pakeistas į ex 2204 21 84 ir TARIC subpozicijos 10, 79 ir 80 pakeistos į 59 ir 70.

2

(3)  Nuo 2005 m. sausio 1 d. KN kodas ex 2204 21 84 pakeistas į ex 2204 21 85 ir TARIC subpozicijos 10, 79 ir 80 pakeistos į 79 ir 80.

3

(4)  Nuo 2005 m. sausio 1 d. TARIC subpozicijos 10 ir 30 pakeistos į 20.

4

(5)  Nuo 2006 m. sausio 1 d. šis kvotos kiekis didinamas kiekvienais metais 6 000 hl.

5

(6)  Nuo 2005 m. sausio 1 d. KN kodas ex 2204 21 83 pakeistas į ex 2204 21 84 ir TARIC subpozicijos 10, 79 ir 80 pakeistos į 59 ir 70.

6

(7)  Nuo 2005 m. sausio 1 d. KN kodas ex 2204 21 84 pakeistas į ex 2204 21 85 ir TARIC subpozicijos 10, 79 ir 80 pakeistos į 79 ir 80.

7

(8)  Nuo 2005 m. sausio 1 d. TARIC subpozicijos 10 ir 30 pakeistos į 20.

8

(9)  Nuo 2006 m. sausio 1 d. šis kvotos kiekis kiekvienais metais mažinamas 6 000 hl.“

9

---

| 8.12.2004 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 361/10 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2004

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 361/10

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 2089/2004

2004 m. gruodžio 7 d.

nustatantis eksporto grąžinamąsias išmokas galvijienos sektoriuje

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1254/1999 dėl bendro galvijienos rinkos organizavimo (1), ypač į jo 33 straipsnio 12 dalį,

kadangi:

| (1) | Remiantis Reglamento (EB) Nr. 1254/1999 33 straipsnio nuostatomis, Reglamento (EB) Nr. 1254/1999 1 straipsnyje išvardytų produktų kainų pasaulinėje rinkoje ir kainų Bendrijoje skirtumas gali būti padengiamas eksporto grąžinamosiomis išmokomis. |
| --- | --- |

(1)

Remiantis Reglamento (EB) Nr. 1254/1999 33 straipsnio nuostatomis, Reglamento (EB) Nr. 1254/1999 1 straipsnyje išvardytų produktų kainų pasaulinėje rinkoje ir kainų Bendrijoje skirtumas gali būti padengiamas eksporto grąžinamosiomis išmokomis.

| (2) | Specialiųjų eksporto grąžinamųjų išmokų už kai kurių galvijų mėsą ir už kai kuriuos galvijų mėsos konservus, taip pat už kai kurias paskirčių vietas, suteikimo sąlygos buvo nustatytos Reglamentais (EEB) Nr. 32/82 (2), Reglamentu (EEB) Nr. 1964/82 (3), Reglamentu (EEB) Nr. 2388/84 (4), Reglamentu (EEB) Nr. 2973/79 (5) ir Reglamentu (EB) Nr. 2051/96 (6). |
| --- | --- |

(2)

Specialiųjų eksporto grąžinamųjų išmokų už kai kurių galvijų mėsą ir už kai kuriuos galvijų mėsos konservus, taip pat už kai kurias paskirčių vietas, suteikimo sąlygos buvo nustatytos Reglamentais (EEB) Nr. 32/82 (2), Reglamentu (EEB) Nr. 1964/82 (3), Reglamentu (EEB) Nr. 2388/84 (4), Reglamentu (EEB) Nr. 2973/79 (5) ir Reglamentu (EB) Nr. 2051/96 (6).

| (3) | Pritaikius šias taisykles ir kritenijus numatomai galvijienos sektoriaus rinkos situacijai, daroma išvada, kad turi būti nustatytos toliau nurodomos grąžinamosios išmokos. |
| --- | --- |

(3)

Pritaikius šias taisykles ir kritenijus numatomai galvijienos sektoriaus rinkos situacijai, daroma išvada, kad turi būti nustatytos toliau nurodomos grąžinamosios išmokos.

| (4) | Gyvų gyvūnų atveju, siekiant supaprastinimo, reikia nebesuteikti eksporto grąžinamųjų išmokų už tas kategorijas, kurios užsienio prekyboje su trečiosiomis šalimis sudaro nedidelę dalį. Be to, siekiant kuo efektyvesnio gyvūnų gerovės užtikrinimo, reikia kaip įmanoma daugiau riboti eksporto grąžinamąsias išmokas už gyvus skerstinus gyvūnus. Todėl eksporto grąžinamosios išmokos už šiuos gyvūnus turi būti suteikiamos tik trečiosioms šalims, kurios dėl kultūrinių ir (arba) religinių priežasčių tradiciškai importuoja didelį skaičių skerstinų gyvūnų. Siekiant išvengti bet kokio piktnaudžiavimo su reprodukcijai skirtais gyvais gyvūnais, eksporto grąžinamosios išmokos už grynaveislius veislinius galvijus turi būti ribojamos ir suteikiamos tik už 30 mėnesių ar jaunesnes telyčias ir karves. |
| --- | --- |

(4)

Gyvų gyvūnų atveju, siekiant supaprastinimo, reikia nebesuteikti eksporto grąžinamųjų išmokų už tas kategorijas, kurios užsienio prekyboje su trečiosiomis šalimis sudaro nedidelę dalį. Be to, siekiant kuo efektyvesnio gyvūnų gerovės užtikrinimo, reikia kaip įmanoma daugiau riboti eksporto grąžinamąsias išmokas už gyvus skerstinus gyvūnus. Todėl eksporto grąžinamosios išmokos už šiuos gyvūnus turi būti suteikiamos tik trečiosioms šalims, kurios dėl kultūrinių ir (arba) religinių priežasčių tradiciškai importuoja didelį skaičių skerstinų gyvūnų. Siekiant išvengti bet kokio piktnaudžiavimo su reprodukcijai skirtais gyvais gyvūnais, eksporto grąžinamosios išmokos už grynaveislius veislinius galvijus turi būti ribojamos ir suteikiamos tik už 30 mėnesių ar jaunesnes telyčias ir karves.

| (5) | Grąžinamąsias išmokas reikia suteikti į kai kurias paskirties šalis eksportuojant kai kuriuos šviežios ar atšaldytos mėsos produktus, klasifikuojamus pagal KN kodą 0201, kai kurią sušaldytą mėsą, priede klasifikuojamą pagal KN kodą 0202, kai kurią mėsą arba subproduktus, priede klasifikuojamus pagal KN kodą 0206, ir kai kuriuos gaminius arba konservus iš mėsos arba iš mėsos subproduktų, priede klasifikuojamus pagal KN kodą 1602 50 10. |
| --- | --- |

(5)

Grąžinamąsias išmokas reikia suteikti į kai kurias paskirties šalis eksportuojant kai kuriuos šviežios ar atšaldytos mėsos produktus, klasifikuojamus pagal KN kodą 0201, kai kurią sušaldytą mėsą, priede klasifikuojamą pagal KN kodą 0202, kai kurią mėsą arba subproduktus, priede klasifikuojamus pagal KN kodą 0206, ir kai kuriuos gaminius arba konservus iš mėsos arba iš mėsos subproduktų, priede klasifikuojamus pagal KN kodą 1602 50 10.

| (6) | Kalbant apie sūdytos arba džiovintos galvijų mėsos be kaulų eksportą, tradiciškai yra susiklostę tam tikri šios prekybos srautai į Šveicariją. Todėl siekiant išlaikyti esamas prekybos apimtis, reikia nustatyti grąžinamąsias išmokas, kurios padengtų skirtumą tarp rinkos kainų Šveicarijoje ir eksporto kainų valstybėse narėse. |
| --- | --- |

(6)

Kalbant apie sūdytos arba džiovintos galvijų mėsos be kaulų eksportą, tradiciškai yra susiklostę tam tikri šios prekybos srautai į Šveicariją. Todėl siekiant išlaikyti esamas prekybos apimtis, reikia nustatyti grąžinamąsias išmokas, kurios padengtų skirtumą tarp rinkos kainų Šveicarijoje ir eksporto kainų valstybėse narėse.

| (7) | Kalbant apie kitus mėsos gabalus ir mėsos arba subproduktų konservus, priede klasifikuojamus pagal KN kodus nuo 1602 50 31 iki 1602 50 80, Bendrijos dalyvavimą tarptautinėje prekyboje galima palaikyti suteikiant grąžinamąsias išmokas, lygias eksportuotojams pastaruoju metu teikiamoms grąžinamosioms išmokoms. |
| --- | --- |

(7)

Kalbant apie kitus mėsos gabalus ir mėsos arba subproduktų konservus, priede klasifikuojamus pagal KN kodus nuo 1602 50 31 iki 1602 50 80, Bendrijos dalyvavimą tarptautinėje prekyboje galima palaikyti suteikiant grąžinamąsias išmokas, lygias eksportuotojams pastaruoju metu teikiamoms grąžinamosioms išmokoms.

| (8) | Kalbant apie kitus galvijienos sektoriaus produktus, kadangi Bendrijos dalis pasaulinėje šių produktų prekyboje nėra reikšminga, nustatyti grąžinamąsias išmokas nebūtina. |
| --- | --- |

(8)

Kalbant apie kitus galvijienos sektoriaus produktus, kadangi Bendrijos dalis pasaulinėje šių produktų prekyboje nėra reikšminga, nustatyti grąžinamąsias išmokas nebūtina.

| (9) | Komisijos reglamente (EEB) Nr. 3846/87 (7) nustatyta žemės ūkio produktams taikoma grąžinamųjų išmokų nomenklatūra, o pačios išmokos nustatomos produktų kodų pagrindu taip, kaip apibrėžta toje nomenklatūroje. |
| --- | --- |

(9)

Komisijos reglamente (EEB) Nr. 3846/87 (7) nustatyta žemės ūkio produktams taikoma grąžinamųjų išmokų nomenklatūra, o pačios išmokos nustatomos produktų kodų pagrindu taip, kaip apibrėžta toje nomenklatūroje.

| (10) | Siekiant operatoriams supaprastinti eksporto muitinės procedūras, deras suvienodinti grąžinamąsias išmokas už visą sušaldytą mėsą ir grąžinamąsias išmokas, mokamas už šviežią arba atšaldytą mėsą, išskyrus suaugusių galvijų patinų mėsą. |
| --- | --- |

(10)

Siekiant operatoriams supaprastinti eksporto muitinės procedūras, deras suvienodinti grąžinamąsias išmokas už visą sušaldytą mėsą ir grąžinamąsias išmokas, mokamas už šviežią arba atšaldytą mėsą, išskyrus suaugusių galvijų patinų mėsą.

| (11) | Siekiant sugriežtinti produktų, kurių KN kodai yra 1602 50, kontrolę, reikia nustatyti, kad už šiuos produktus gali būti mokama grąžinamoji išmoka tik tuo atveju, kai jie gaminami, laikantis 1980 m. kovo 4 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 565/80 dėl eksporto grąžinamųjų išmokų už žemės ūkio produktus išankstinio išmokėjimo (8) nustatytos tvarkos. |
| --- | --- |

(11)

Siekiant sugriežtinti produktų, kurių KN kodai yra 1602 50, kontrolę, reikia nustatyti, kad už šiuos produktus gali būti mokama grąžinamoji išmoka tik tuo atveju, kai jie gaminami, laikantis 1980 m. kovo 4 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 565/80 dėl eksporto grąžinamųjų išmokų už žemės ūkio produktus išankstinio išmokėjimo (8) nustatytos tvarkos.

| (12) | Išmokos turi būti suteikiamos tik tiems produktams, kuriems leidžiama laisvai judėti Bendrijoje. Todėl, jei norima gauti išmokas, produktai turi atitikti sanitarinio žymėjimo sąlygas, nustatytas Tarybos direktyva 64/433/EEB (9), Tarybos direktyva 94/65/EEB (10) ir Tarybos direktyva 77/99/EEB (11). |
| --- | --- |

(12)

Išmokos turi būti suteikiamos tik tiems produktams, kuriems leidžiama laisvai judėti Bendrijoje. Todėl, jei norima gauti išmokas, produktai turi atitikti sanitarinio žymėjimo sąlygas, nustatytas Tarybos direktyva 64/433/EEB (9), Tarybos direktyva 94/65/EEB (10) ir Tarybos direktyva 77/99/EEB (11).

| (13) | Reglamento (EEB) Nr. 1964/82 6 straipsnio 2 dalyje nurodytos sąlygos leidžia sumažinti specialiąsias grąžinamąsias išmokas tuo atveju, kai eksportuotinos mėsos be kaulų svoris yra mažesnis negu 95 % viso iškaulinėtų gabalų svorio, tačiau ne mažesnis negu 85 % šio svorio. |
| --- | --- |

(13)

Reglamento (EEB) Nr. 1964/82 6 straipsnio 2 dalyje nurodytos sąlygos leidžia sumažinti specialiąsias grąžinamąsias išmokas tuo atveju, kai eksportuotinos mėsos be kaulų svoris yra mažesnis negu 95 % viso iškaulinėtų gabalų svorio, tačiau ne mažesnis negu 85 % šio svorio.

| (14) | Derybose dėl papildomų lengvatų patvirtinimo, kurios pagal Europos sutartis vyksta tarp Europos bendrijos ir asocijuotų Centrinės ir Rytų Europos valstybių, ypač siekiama liberalizuoti prekybą produktais, susijusiais su bendru galvijienos sektoriaus rinkos organizavimu. Susiklosčius tokioms aplinkybėms, taip pat buvo nuspręsta, inter alia, panaikinti eksporto grąžinamąsias išmokas produktams, skirtiems eksportuoti į Rumuniją. Todėl šia šalį dera išbraukti iš paskirčių vietų sąrašo, kurioms yra galimos grąžinamosios išmokos, ir numatyti, kad grąžinamųjų išmokų panaikinimas šiai šaliai negali būti pagrindu nustatyti eksporto į kitas šalis diferencijuotą grąžinamąją išmoką. |
| --- | --- |

(14)

Derybose dėl papildomų lengvatų patvirtinimo, kurios pagal Europos sutartis vyksta tarp Europos bendrijos ir asocijuotų Centrinės ir Rytų Europos valstybių, ypač siekiama liberalizuoti prekybą produktais, susijusiais su bendru galvijienos sektoriaus rinkos organizavimu. Susiklosčius tokioms aplinkybėms, taip pat buvo nuspręsta, inter alia, panaikinti eksporto grąžinamąsias išmokas produktams, skirtiems eksportuoti į Rumuniją. Todėl šia šalį dera išbraukti iš paskirčių vietų sąrašo, kurioms yra galimos grąžinamosios išmokos, ir numatyti, kad grąžinamųjų išmokų panaikinimas šiai šaliai negali būti pagrindu nustatyti eksporto į kitas šalis diferencijuotą grąžinamąją išmoką.

| (15) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Galvijienos vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(15)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Galvijienos vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Produktų, už kurių eksportavimą mokamos grąžinamosios išmokos, numatytos Reglamento (EB) Nr. 1254/1999 33 straipsnyje, sąrašas, grąžinamųjų išmokų dydžiai ir eksporto paskirties šalys nurodomos šio reglamento priede.

2.   Produktai turi tenkinti sanitarinio žymėjimo reikalavimus, kurie išvardyti:

| — | Direktyvos 64/433/EEB I priedo XI skyriuje, |
| --- | --- |

—

Direktyvos 64/433/EEB I priedo XI skyriuje,

| — | Direktyvos 94/65/EB I priedo VI skyriuje, |
| --- | --- |

—

Direktyvos 94/65/EB I priedo VI skyriuje,

| — | Direktyvos 77/99/EEB B priedo VI skyriuje. |
| --- | --- |

—

Direktyvos 77/99/EEB B priedo VI skyriuje.

2 straipsnis

Reglamento (EEB) Nr. 1964/82 6 straipsnio 2 dalies trečiojoje pastraipoje nurodytu atveju grąžinamosios išmokos už produktus, kurių KN kodas yra 0201 30 00 9100, dydis sumažinamas 14 EUR už 100 kg.

3 straipsnis

Eksporto į Rumuniją grąžinamųjų išmokų nenustatymas nelaikomas diferencijuotos grąžinamosios išmokos nustatymu.

4 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2004 m. gruodžio 7 d.

Komisijos vardu

Mariann FISCHER BOEL

Komisijos narys

---

(1)  OL L 160, 1999 6 26, p. 21. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1782/2003 (OL L 270, 2003 10 21, p. 1).

1

(2)  OL L 4, 1982 1 8, p. 11. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 744/2000 (OL L 89, 2000 4 11, p. 3).

2

(3)  OL L 212, 1982 7 21, p. 48. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2772/2000 (OL L 321, 2000 12 19, p. 35).

3

(4)  OL L 221, 1984 8 18, p. 28. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 3661/92 (OL L 370, 1992 12 19, p. 16).

4

(5)  OL L 336, 1979 12 29, p. 44. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 3434/87 (OL L 327, 1987 11 18, p. 7).

5

(6)  OL L 274, 1996 10 26, p. 18. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2333/96 (OL L 317, 1996 12 6, p. 13).

6

(7)  OL L 366, 1987 12 24, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 118/2003 (OL L 20, 2003 1 24, p. 3).

7

(8)  OL L 62, 1980 3 7, p. 5. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 444/2003 (OL L 67, 2003 3 12, p. 3).

8

(9)  OL 121, 1964 7 29, p. 2012/64. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 95/23/EB (OL L 243, 1995 10 11, p. 7).

9

(10)  OL L 368, 1994 12 31, p. 10. Direktyva su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 806/2003 (OL L 122, 2003 5 16, p. 1).

10

(11)  OL L 26, 1977 1 31, p. 85. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 807/2003 (OL L 122, 2003 5 16, p. 36).

11

---

PRIEDAS

prie 2004 m. gruodžio 7 d. Komisijos reglamento, nustatančio eksporto grąžinamąsias išmokas galvijienos sektoriuje

| Produktų kodas | Paskirties šalys | Mato vienetas | Grąžinamųjų išmokų dydis (7) |
| --- | --- | --- | --- |
| 0102 10 10 9140 | B00 | EUR/100 kg gyvojo svorio | 53,00 |
| 0102 10 30 9140 | B00 | EUR/100 kg gyvojo svorio | 53,00 |
| 0102 90 71 9000 | B11 | EUR/100 kg gyvojo svorio | 41,00 |
| 0201 10 00 9110 (1) | B02 | EUR/100 kg grynojo svorio | 71,50 |
| B03 | EUR/100 kg grynojo svorio | 43,00 |
| 039 | EUR/100 kg grynojo svorio | 23,50 |
| 0201 10 00 9120 | B02 | EUR/100 kg grynojo svorio | 33,50 |
| B03 | EUR/100 kg grynojo svorio | 10,00 |
| 039 | EUR/100 kg grynojo svorio | 11,50 |
| 0201 10 00 9130 (1) | B02 | EUR/100 kg grynojo svorio | 97,00 |
| B03 | EUR/100 kg grynojo svorio | 56,50 |
| 039 | EUR/100 kg grynojo svorio | 33,50 |
| 0201 10 00 9140 | B02 | EUR/100 kg grynojo svorio | 46,00 |
| B03 | EUR/100 kg grynojo svorio | 14,00 |
| 039 | EUR/100 kg grynojo svorio | 16,00 |
| 0201 20 20 9110 (1) | B02 | EUR/100 kg grynojo svorio | 97,00 |
| B03 | EUR/100 kg grynojo svorio | 56,50 |
| 039 | EUR/100 kg grynojo svorio | 33,50 |
| 0201 20 20 9120 | B02 | EUR/100 kg grynojo svorio | 46,00 |
| B03 | EUR/100 kg grynojo svorio | 14,00 |
| 039 | EUR/100 kg grynojo svorio | 16,00 |
| 0201 20 30 9110 (1) | B02 | EUR/100 kg grynojo svorio | 71,50 |
| B03 | EUR/100 kg grynojo svorio | 43,00 |
| 039 | EUR/100 kg grynojo svorio | 23,50 |
| 0201 20 30 9120 | B02 | EUR/100 kg grynojo svorio | 33,50 |
| B03 | EUR/100 kg grynojo svorio | 10,00 |
| 039 | EUR/100 kg grynojo svorio | 11,50 |
| 0201 20 50 9110 (1) | B02 | EUR/100 kg grynojo svorio | 123,00 |
| B03 | EUR/100 kg grynojo svorio | 71,50 |
| 039 | EUR/100 kg grynojo svorio | 41,00 |
| 0201 20 50 9120 | B02 | EUR/100 kg grynojo svorio | 58,50 |
| B03 | EUR/100 kg grynojo svorio | 17,50 |
| 039 | EUR/100 kg grynojo svorio | 19,50 |
| 0201 20 50 9130 (1) | B02 | EUR/100 kg grynojo svorio | 71,50 |
| B03 | EUR/100 kg grynojo svorio | 43,00 |
| 039 | EUR/100 kg grynojo svorio | 23,50 |
| 0201 20 50 9140 | B02 | EUR/100 kg grynojo svorio | 33,50 |
| B03 | EUR/100 kg grynojo svorio | 10,00 |
| 039 | EUR/100 kg grynojo svorio | 11,50 |
| 0201 20 90 9700 | B02 | EUR/100 kg grynojo svorio | 33,50 |
| B03 | EUR/100 kg grynojo svorio | 10,00 |
| 039 | EUR/100 kg grynojo svorio | 11,50 |
| 0201 30 00 9050 | 400 (3) | EUR/100 kg grynojo svorio | 23,50 |
| 404 (4) | EUR/100 kg grynojo svorio | 23,50 |
| 0201 30 00 9060 (6) | B02 | EUR/100 kg grynojo svorio | 46,00 |
| B03 | EUR/100 kg grynojo svorio | 13,00 |
| 039 | EUR/100 kg grynojo svorio | 15,00 |
| 809, 822 | EUR/100 kg grynojo svorio | 37,00 |
| 0201 30 00 9100 (2)
   (6) | B08, B09 | EUR/100 kg grynojo svorio | 172,00 |
| B03 | EUR/100 kg grynojo svorio | 102,00 |
| 039 | EUR/100 kg grynojo svorio | 60,00 |
| 809, 822 | EUR/100 kg grynojo svorio | 152,50 |
| 220 | EUR/100 kg grynojo svorio | 205,00 |
| 0201 30 00 9120 (2)
   (6) | B08 | EUR/100 kg grynojo svorio | 94,50 |
| B09 | EUR/100 kg grynojo svorio | 88,00 |
| B03 | EUR/100 kg grynojo svorio | 56,50 |
| 039 | EUR/100 kg grynojo svorio | 33,00 |
| 809, 822 | EUR/100 kg grynojo svorio | 83,50 |
| 220 | EUR/100 kg grynojo svorio | 123,00 |
| 0202 10 00 9100 | B02 | EUR/100 kg grynojo svorio | 33,50 |
| B03 | EUR/100 kg grynojo svorio | 10,00 |
| 039 | EUR/100 kg grynojo svorio | 11,50 |
| 0202 10 00 9900 | B02 | EUR/100 kg grynojo svorio | 46,00 |
| B03 | EUR/100 kg grynojo svorio | 14,00 |
| 039 | EUR/100 kg grynojo svorio | 16,00 |
| 0202 20 10 9000 | B02 | EUR/100 kg grynojo svorio | 46,00 |
| B03 | EUR/100 kg grynojo svorio | 14,00 |
| 039 | EUR/100 kg grynojo svorio | 16,00 |
| 0202 20 30 9000 | B02 | EUR/100 kg grynojo svorio | 33,50 |
| B03 | EUR/100 kg grynojo svorio | 10,00 |
| 039 | EUR/100 kg grynojo svorio | 11,50 |
| 0202 20 50 9100 | B02 | EUR/100 kg grynojo svorio | 58,50 |
| B03 | EUR/100 kg grynojo svorio | 17,50 |
| 039 | EUR/100 kg grynojo svorio | 19,50 |
| 0202 20 50 9900 | B02 | EUR/100 kg grynojo svorio | 33,50 |
| B03 | EUR/100 kg grynojo svorio | 10,00 |
| 039 | EUR/100 kg grynojo svorio | 11,50 |
| 0202 20 90 9100 | B02 | EUR/100 kg grynojo svorio | 33,50 |
| B03 | EUR/100 kg grynojo svorio | 10,00 |
| 039 | EUR/100 kg grynojo svorio | 11,50 |
| 0202 30 90 9100 | 400 (3) | EUR/100 kg grynojo svorio | 23,50 |
| 404 (4) | EUR/100 kg grynojo svorio | 23,50 |
| 0202 30 90 9200 (6) | B02 | EUR/100 kg grynojo svorio | 46,00 |
| B03 | EUR/100 kg grynojo svorio | 13,00 |
| 039 | EUR/100 kg grynojo svorio | 15,00 |
| 809, 822 | EUR/100 kg grynojo svorio | 37,00 |
| 0206 10 95 9000 | B02 | EUR/100 kg grynojo svorio | 46,00 |
| B03 | EUR/100 kg grynojo svorio | 13,00 |
| 039 | EUR/100 kg grynojo svorio | 15,00 |
| 809, 822 | EUR/100 kg grynojo svorio | 37,00 |
| 0206 29 91 9000 | B02 | EUR/100 kg grynojo svorio | 46,00 |
| B03 | EUR/100 kg grynojo svorio | 13,00 |
| 039 | EUR/100 kg grynojo svorio | 15,00 |
| 809, 822 | EUR/100 kg grynojo svorio | 37,00 |
| 0210 20 90 9100 | 039 | EUR/100 kg grynojo svorio | 23,00 |
| 1602 50 10 9170 (8) | B02 | EUR/100 kg grynojo svorio | 22,50 |
| B03 | EUR/100 kg grynojo svorio | 15,00 |
| 039 | EUR/100 kg grynojo svorio | 17,50 |
| 1602 50 31 9125 (5) | B00 | EUR/100 kg grynojo svorio | 88,50 |
| 1602 50 31 9325 (5) | B00 | EUR/100 kg grynojo svorio | 79,00 |
| 1602 50 39 9125 (5) | B00 | EUR/100 kg grynojo svorio | 88,50 |
| 1602 50 39 9325 (5) | B00 | EUR/100 kg grynojo svorio | 79,00 |
| 1602 50 39 9425 (5) | B00 | EUR/100 kg grynojo svorio | 30,00 |
| 1602 50 39 9525 (5) | B00 | EUR/100 kg grynojo svorio | 30,00 |
| 1602 50 80 9535 (8) | B00 | EUR/100 kg grynojo svorio | 17,50 |

Produktų kodas

Paskirties šalys

Mato vienetas

Grąžinamųjų išmokų dydis (7)

0102 10 10 9140

B00

EUR/100 kg gyvojo svorio

53,00

0102 10 30 9140

B00

EUR/100 kg gyvojo svorio

53,00

0102 90 71 9000

B11

EUR/100 kg gyvojo svorio

41,00

0201 10 00 9110 (1)

B02

EUR/100 kg grynojo svorio

71,50

B03

EUR/100 kg grynojo svorio

43,00

039

EUR/100 kg grynojo svorio

23,50

0201 10 00 9120

B02

EUR/100 kg grynojo svorio

33,50

B03

EUR/100 kg grynojo svorio

10,00

039

EUR/100 kg grynojo svorio

11,50

0201 10 00 9130 (1)

B02

EUR/100 kg grynojo svorio

97,00

B03

EUR/100 kg grynojo svorio

56,50

039

EUR/100 kg grynojo svorio

33,50

0201 10 00 9140

B02

EUR/100 kg grynojo svorio

46,00

B03

EUR/100 kg grynojo svorio

14,00

039

EUR/100 kg grynojo svorio

16,00

0201 20 20 9110 (1)

B02

EUR/100 kg grynojo svorio

97,00

B03

EUR/100 kg grynojo svorio

56,50

039

EUR/100 kg grynojo svorio

33,50

0201 20 20 9120

B02

EUR/100 kg grynojo svorio

46,00

B03

EUR/100 kg grynojo svorio

14,00

039

EUR/100 kg grynojo svorio

16,00

0201 20 30 9110 (1)

B02

EUR/100 kg grynojo svorio

71,50

B03

EUR/100 kg grynojo svorio

43,00

039

EUR/100 kg grynojo svorio

23,50

0201 20 30 9120

B02

EUR/100 kg grynojo svorio

33,50

B03

EUR/100 kg grynojo svorio

10,00

039

EUR/100 kg grynojo svorio

11,50

0201 20 50 9110 (1)

B02

EUR/100 kg grynojo svorio

123,00

B03

EUR/100 kg grynojo svorio

71,50

039

EUR/100 kg grynojo svorio

41,00

0201 20 50 9120

B02

EUR/100 kg grynojo svorio

58,50

B03

EUR/100 kg grynojo svorio

17,50

039

EUR/100 kg grynojo svorio

19,50

0201 20 50 9130 (1)

B02

EUR/100 kg grynojo svorio

71,50

B03

EUR/100 kg grynojo svorio

43,00

039

EUR/100 kg grynojo svorio

23,50

0201 20 50 9140

B02

EUR/100 kg grynojo svorio

33,50

B03

EUR/100 kg grynojo svorio

10,00

039

EUR/100 kg grynojo svorio

11,50

0201 20 90 9700

B02

EUR/100 kg grynojo svorio

33,50

B03

EUR/100 kg grynojo svorio

10,00

039

EUR/100 kg grynojo svorio

11,50

0201 30 00 9050

400 (3)

EUR/100 kg grynojo svorio

23,50

404 (4)

EUR/100 kg grynojo svorio

23,50

0201 30 00 9060 (6)

B02

EUR/100 kg grynojo svorio

46,00

B03

EUR/100 kg grynojo svorio

13,00

039

EUR/100 kg grynojo svorio

15,00

809, 822

EUR/100 kg grynojo svorio

37,00

0201 30 00 9100 (2)
   (6)

B08, B09

EUR/100 kg grynojo svorio

172,00

B03

EUR/100 kg grynojo svorio

102,00

039

EUR/100 kg grynojo svorio

60,00

809, 822

EUR/100 kg grynojo svorio

152,50

220

EUR/100 kg grynojo svorio

205,00

0201 30 00 9120 (2)
   (6)

B08

EUR/100 kg grynojo svorio

94,50

B09

EUR/100 kg grynojo svorio

88,00

B03

EUR/100 kg grynojo svorio

56,50

039

EUR/100 kg grynojo svorio

33,00

809, 822

EUR/100 kg grynojo svorio

83,50

220

EUR/100 kg grynojo svorio

123,00

0202 10 00 9100

B02

EUR/100 kg grynojo svorio

33,50

B03

EUR/100 kg grynojo svorio

10,00

039

EUR/100 kg grynojo svorio

11,50

0202 10 00 9900

B02

EUR/100 kg grynojo svorio

46,00

B03

EUR/100 kg grynojo svorio

14,00

039

EUR/100 kg grynojo svorio

16,00

0202 20 10 9000

B02

EUR/100 kg grynojo svorio

46,00

B03

EUR/100 kg grynojo svorio

14,00

039

EUR/100 kg grynojo svorio

16,00

0202 20 30 9000

B02

EUR/100 kg grynojo svorio

33,50

B03

EUR/100 kg grynojo svorio

10,00

039

EUR/100 kg grynojo svorio

11,50

0202 20 50 9100

B02

EUR/100 kg grynojo svorio

58,50

B03

EUR/100 kg grynojo svorio

17,50

039

EUR/100 kg grynojo svorio

19,50

0202 20 50 9900

B02

EUR/100 kg grynojo svorio

33,50

B03

EUR/100 kg grynojo svorio

10,00

039

EUR/100 kg grynojo svorio

11,50

0202 20 90 9100

B02

EUR/100 kg grynojo svorio

33,50

B03

EUR/100 kg grynojo svorio

10,00

039

EUR/100 kg grynojo svorio

11,50

0202 30 90 9100

400 (3)

EUR/100 kg grynojo svorio

23,50

404 (4)

EUR/100 kg grynojo svorio

23,50

0202 30 90 9200 (6)

B02

EUR/100 kg grynojo svorio

46,00

B03

EUR/100 kg grynojo svorio

13,00

039

EUR/100 kg grynojo svorio

15,00

809, 822

EUR/100 kg grynojo svorio

37,00

0206 10 95 9000

B02

EUR/100 kg grynojo svorio

46,00

B03

EUR/100 kg grynojo svorio

13,00

039

EUR/100 kg grynojo svorio

15,00

809, 822

EUR/100 kg grynojo svorio

37,00

0206 29 91 9000

B02

EUR/100 kg grynojo svorio

46,00

B03

EUR/100 kg grynojo svorio

13,00

039

EUR/100 kg grynojo svorio

15,00

809, 822

EUR/100 kg grynojo svorio

37,00

0210 20 90 9100

039

EUR/100 kg grynojo svorio

23,00

1602 50 10 9170 (8)

B02

EUR/100 kg grynojo svorio

22,50

B03

EUR/100 kg grynojo svorio

15,00

039

EUR/100 kg grynojo svorio

17,50

1602 50 31 9125 (5)

B00

EUR/100 kg grynojo svorio

88,50

1602 50 31 9325 (5)

B00

EUR/100 kg grynojo svorio

79,00

1602 50 39 9125 (5)

B00

EUR/100 kg grynojo svorio

88,50

1602 50 39 9325 (5)

B00

EUR/100 kg grynojo svorio

79,00

1602 50 39 9425 (5)

B00

EUR/100 kg grynojo svorio

30,00

1602 50 39 9525 (5)

B00

EUR/100 kg grynojo svorio

30,00

1602 50 80 9535 (8)

B00

EUR/100 kg grynojo svorio

17,50

---

(1)  Įtraukimui į šią subpoziciją reikia pateikti Reglamento (EEB) Nr. 32/82 su pakeitimais priede nurodytą pažymą.

(2)  Grąžinamoji išmoka suteikiama tuo atveju, kai laikomasi Reglamento (EEB) Nr. 1964/82 su pakeitimais numatytų sąlygų.

(3)  Realizuotos laikantis Reglamento (EEB) Nr. 2973/79 su pakeitimais numatytų sąlygų.

(4)  Realizuotos laikantis Reglamento (EB) Nr. 2051/96 su pakeitimais numatytų sąlygų.

(5)  Grąžinamąją išmoką galima gauti laikantis sąlygų, numatytų Reglamentu (EEB) Nr. 2388/84 su pakeitimais.

(6)  Liesos galvijienos be riebalų kiekis nustatomas Komisijos reglamento (EB) Nr. 2429/86 (OL L 210, 1986 8 1, p. 39) priede nurodyta analizės tvarka. Terminas „vidutinis kiekis“ reiškia kiekį ėminyje, kaip jis yra apibrėžtas Reglamento (EB) Nr. 765/2002 (OL L 117, 2002 5 4, p. 6) 2 straipsnio 1 dalyje. Ėminys paimamas iš tos prekių siuntos dalies, kurios keliama rizika yra pati didžiausia.

(7)  Laikantis Reglamento (EB) Nr. 1254/1999 su pakeitimais 33 straipsnio 10 dalies nuostatų, iš trečiųjų šalių importuojamiems ir reeksportuojamiems į trečiąsias šalis produktams eksporto grąžinamoji išmoka nesuteikiama.

(8)  Grąžinamoji išmoka suteikiama tuo atveju, kai produktas naudojamas gamybai Tarybos reglamento (EEB) Nr. 565/80 su pakeitimais 4 straipsnyje nurodyta tvarka.

NB: Produktų kodai ir „A“ serijos paskirčių kodai yra nustatyti Komisijos reglamente (EEB) Nr. 3846/87 (OL L 366, 1987 12 24, p. 1) su pakeitimais.

Paskirties šalių skaitiniai kodai nurodyti Komisijos reglamente (EB) Nr. 2081/2003 (OL L 313, 2003 11 28, p. 11).

Kitos paskirties šalys apibrėžiamos taip:

| B00 | : | visos paskirties šalys (trečiosios valstybės, kitos teritorijos, aprūpinimas būtinomis atsargomis ir paskirties šalys, prilygintos eksporto už Bendrijos ribų paskirties šalims), išskyrus Rumuniją. |
| --- | --- | --- |
| B02 | : | B08, B09 ir paskirties šalis 220. |
| B03 | : | Seuta, Melilja, Islandija, Norvegija, Farerų salos, Andora, Gibraltaras, Šventasis Sostas, Bulgarija, Albanija, Kroatija, Bosnija ir Hercegovina, Serbija ir Juodkalnija, Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija, Italijos komunos Livinjo ir Kampionė, Helgolando sala, Grenlandija, aprūpinimas būtinomis atsargomis ir kuro tiekimas (paskirties šalys, išvardytos Komisijos reglamento (EB) Nr. 800/1999 36 ir 45 straipsniuose ir, jei tinka, 44 straipsnyje (OL L 102, 1999 4 17, p. 11) su pakeitimais). |
| B08 | : | Turkija, Ukraina, Baltarusija, Moldova, Rusija, Gruzija, Armėnija, Azerbaidžanas, Kazachstanas, Turkmėnistanas, Uzbekistanas, Tadžikistanas, Kirgizija, Marokas, Alžyras, Tunisas, Libija, Libanas, Sirija, Irakas, Iranas, Izraelis, Vakarų Krantas ir Gazos Ruožas, Jordanija, Saudo Arabija, Kuveitas, Bahreinas, Kataras, Jungtiniai Arabų Emyratai, Omanas, Jemenas, Pakistanas, Šri Lanka, Mianmaras (Birma), Tailandas, Vietnamas, Indonezija, Filipinai, Kinija, Šiaurės Korėja, Honkongas. |
| B09 | : | Sudanas, Mauritanija, Malis, Burkina Faso, Nigeris, Čadas, Žaliojo Kyšulio Respublika, Senegalas, Gambija, Gvinėja Bisau, Gvinėja, Siera Leonė, Liberija, Dramblio Kaulo Kranto Respublika, Gana, Togas, Beninas, Nigerija, Kamerūnas, Centrinė Afrikos Respublika, Pusiaujo Gvinėja, San Tomė ir Prinsipė, Gabonas, Kongas, Kongo Demokratinė Respublika, Ruanda, Burundis, Šventosios Elenos sala ir priklausomos teritorijos, Angola, Etiopija, Eritrėja, Džibutis, Somalis, Uganda, Tanzanija, Seišeliai ir priklausomos teritorijos, Britų Indijos vandenyno teritorija, Mozambikas, Mauricijus, Komorai, Majotė, Zambija, Malavis, Pietų Afrika, Lesotas. |
| B11 | : | Libanas ir Egiptas. |

B00

:

visos paskirties šalys (trečiosios valstybės, kitos teritorijos, aprūpinimas būtinomis atsargomis ir paskirties šalys, prilygintos eksporto už Bendrijos ribų paskirties šalims), išskyrus Rumuniją.

B02

:

B08, B09 ir paskirties šalis 220.

B03

:

Seuta, Melilja, Islandija, Norvegija, Farerų salos, Andora, Gibraltaras, Šventasis Sostas, Bulgarija, Albanija, Kroatija, Bosnija ir Hercegovina, Serbija ir Juodkalnija, Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija, Italijos komunos Livinjo ir Kampionė, Helgolando sala, Grenlandija, aprūpinimas būtinomis atsargomis ir kuro tiekimas (paskirties šalys, išvardytos Komisijos reglamento (EB) Nr. 800/1999 36 ir 45 straipsniuose ir, jei tinka, 44 straipsnyje (OL L 102, 1999 4 17, p. 11) su pakeitimais).

B08

:

Turkija, Ukraina, Baltarusija, Moldova, Rusija, Gruzija, Armėnija, Azerbaidžanas, Kazachstanas, Turkmėnistanas, Uzbekistanas, Tadžikistanas, Kirgizija, Marokas, Alžyras, Tunisas, Libija, Libanas, Sirija, Irakas, Iranas, Izraelis, Vakarų Krantas ir Gazos Ruožas, Jordanija, Saudo Arabija, Kuveitas, Bahreinas, Kataras, Jungtiniai Arabų Emyratai, Omanas, Jemenas, Pakistanas, Šri Lanka, Mianmaras (Birma), Tailandas, Vietnamas, Indonezija, Filipinai, Kinija, Šiaurės Korėja, Honkongas.

B09

:

Sudanas, Mauritanija, Malis, Burkina Faso, Nigeris, Čadas, Žaliojo Kyšulio Respublika, Senegalas, Gambija, Gvinėja Bisau, Gvinėja, Siera Leonė, Liberija, Dramblio Kaulo Kranto Respublika, Gana, Togas, Beninas, Nigerija, Kamerūnas, Centrinė Afrikos Respublika, Pusiaujo Gvinėja, San Tomė ir Prinsipė, Gabonas, Kongas, Kongo Demokratinė Respublika, Ruanda, Burundis, Šventosios Elenos sala ir priklausomos teritorijos, Angola, Etiopija, Eritrėja, Džibutis, Somalis, Uganda, Tanzanija, Seišeliai ir priklausomos teritorijos, Britų Indijos vandenyno teritorija, Mozambikas, Mauricijus, Komorai, Majotė, Zambija, Malavis, Pietų Afrika, Lesotas.

B11

:

Libanas ir Egiptas.

---

Teisingumo

| 8.12.2004 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 361/15 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2004

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 361/15

---

PRAKTINIAI NURODYMAI

dėl tiesioginių ieškinių ir apeliacinių skundų

EUROPOS BENDRIJŲ TEISINGUMO TEISMAS,

vadovaudamasis savo Darbo reglamento 125a straipsniu,

atsižvelgdamas į tai, kad:

| (1) | Siekiant užtikrinti veiksmingą proceso eigą tiesioginių ieškinių ir apeliacinių skundų atvejais, būtina suformuluoti praktinius nurodymus Teisme šalims atstovaujantiems advokatams ir atstovams dėl pareiškimų pateikimo, pasirengimo posėdžiams bei posėdžių eigos. |
| --- | --- |

(1)

Siekiant užtikrinti veiksmingą proceso eigą tiesioginių ieškinių ir apeliacinių skundų atvejais, būtina suformuluoti praktinius nurodymus Teisme šalims atstovaujantiems advokatams ir atstovams dėl pareiškimų pateikimo, pasirengimo posėdžiams bei posėdžių eigos.

| (2) | Šie nurodymai atkartoja, paaiškina ir papildo kai kurias Darbo reglamento nuostatas ir yra skirti tam, kad advokatai ir atstovai galėtų atsižvelgti į Teismo veiklos suvaržymus, ypač susijusius su procesinių dokumentų elektroniniu tvarkymu ir vertimu raštu bei žodžiu. |
| --- | --- |

(2)

Šie nurodymai atkartoja, paaiškina ir papildo kai kurias Darbo reglamento nuostatas ir yra skirti tam, kad advokatai ir atstovai galėtų atsižvelgti į Teismo veiklos suvaržymus, ypač susijusius su procesinių dokumentų elektroniniu tvarkymu ir vertimu raštu bei žodžiu.

| (3) | Darbo reglamentas ir Nurodymai Teisingumo Teismo sekretoriui įpareigoja Teismo sekretorių priimti procesinius dokumentus, užtikrinti, kad jie atitiktų Darbo reglamento nuostatas, ir padėti Teismui bei kolegijoms, ypač organizuojant posėdžius. Vykdydamas savo pareigas, Teismo sekretorius turi užtikrinti, kad atstovai ir advokatai laikosi šių praktinių nurodymų, reikalaudamas, kad visi pateiktų dokumentų neatitikimai būtų pataisyti arba nurodydamas atstovui arba advokatui jų laikytis. |
| --- | --- |

(3)

Darbo reglamentas ir Nurodymai Teisingumo Teismo sekretoriui įpareigoja Teismo sekretorių priimti procesinius dokumentus, užtikrinti, kad jie atitiktų Darbo reglamento nuostatas, ir padėti Teismui bei kolegijoms, ypač organizuojant posėdžius. Vykdydamas savo pareigas, Teismo sekretorius turi užtikrinti, kad atstovai ir advokatai laikosi šių praktinių nurodymų, reikalaudamas, kad visi pateiktų dokumentų neatitikimai būtų pataisyti arba nurodydamas atstovui arba advokatui jų laikytis.

| (4) | Rengiant šiuos praktinius nurodymus buvo išklausytos valstybių narių ir institucijų, dalyvaujančių teisminiame nagrinėjime Teisme, bei Europos Sąjungos advokatūrų tarybos (CCBE) atstovų nuomonės, |
| --- | --- |

(4)

Rengiant šiuos praktinius nurodymus buvo išklausytos valstybių narių ir institucijų, dalyvaujančių teisminiame nagrinėjime Teisme, bei Europos Sąjungos advokatūrų tarybos (CCBE) atstovų nuomonės,

PRIIMA ŠIUOS PRAKTINIUS NURODYMUS:

TECHNINIŲ RYŠIO PRIEMONIŲ NAUDOJIMAS

| 1. | Pagal Darbo reglamento 37 straipsnio 6 dalį pasirašyto procesinio dokumento originalo kopija gali būti perduota Teismo sekretoriatui:






  — | telefaksu: (352) 43 37 66 arba |
| --- | --- | --- |

1.

Pagal Darbo reglamento 37 straipsnio 6 dalį pasirašyto procesinio dokumento originalo kopija gali būti perduota Teismo sekretoriatui:

—

telefaksu: (352) 43 37 66 arba

| — | elektroniniu paštu: ecj.registry@curia.eu.int |
| --- | --- |

—

elektroniniu paštu: ecj.registry@curia.eu.int

| 2. | Dokumentą siunčiant elektroniniu paštu, priimama tik pasirašyto originalo nuskaityta kopija. Paprasta elektroninė rinkmena arba rinkmena su elektroniniu parašu ar kompiuterio sukurtu faksimiliniu parašu nebus pripažinta atitinkančia Darbo reglamento 37 straipsnio 6 dalies nuostatas.
  Pageidautina, jog dokumentai turėtų būti nuskaitomi 300 DPI skiriamąja geba ir, jeigu tai įmanoma, pateikiami PDF formatu (vaizdas ir tekstas) naudojant Acrobat arba Readiris
  7 Pro programinę įrangą. |
| --- | --- |

2.

Dokumentą siunčiant elektroniniu paštu, priimama tik pasirašyto originalo nuskaityta kopija. Paprasta elektroninė rinkmena arba rinkmena su elektroniniu parašu ar kompiuterio sukurtu faksimiliniu parašu nebus pripažinta atitinkančia Darbo reglamento 37 straipsnio 6 dalies nuostatas.

Pageidautina, jog dokumentai turėtų būti nuskaitomi 300 DPI skiriamąja geba ir, jeigu tai įmanoma, pateikiami PDF formatu (vaizdas ir tekstas) naudojant Acrobat arba Readiris
  7 Pro programinę įrangą.

| 3. | Dokumentas, pateiktas telefaksu ar elektroniniu paštu laikomas pateiktu iki atitinkamo termino pabaigos tik tuomet, jeigu Teismo sekretoriatas gauna jo pasirašytą originalą nepasibaigus 10 dienų laikotarpiui nuo tokio jo pateikimo, kaip numatyta Darbo reglamento 37 straipsnio 6 dalyje. Pasirašytas originalas turi būti išsiųstas nedelsiant tuojau pat po kopijos išsiuntimo, nedarant jokių, net nesvarbių, dokumento pataisymų ar pakeitimų. Jeigu pasirašytas originalas ir anksčiau pateikta kopija nors kiek skiriasi, bus atsižvelgiama tik į pasirašyto originalo pateikimo datą. |
| --- | --- |

3.

Dokumentas, pateiktas telefaksu ar elektroniniu paštu laikomas pateiktu iki atitinkamo termino pabaigos tik tuomet, jeigu Teismo sekretoriatas gauna jo pasirašytą originalą nepasibaigus 10 dienų laikotarpiui nuo tokio jo pateikimo, kaip numatyta Darbo reglamento 37 straipsnio 6 dalyje. Pasirašytas originalas turi būti išsiųstas nedelsiant tuojau pat po kopijos išsiuntimo, nedarant jokių, net nesvarbių, dokumento pataisymų ar pakeitimų. Jeigu pasirašytas originalas ir anksčiau pateikta kopija nors kiek skiriasi, bus atsižvelgiama tik į pasirašyto originalo pateikimo datą.

| 4. | Jeigu pagal Darbo reglamento 38 straipsnio 2 dalį šalis sutinka gauti dokumentus telefaksu ar kitomis techninėmis ryšio priemonėmis, tai patvirtinančiame pareiškime turi būti nurodytas telefakso numeris ir (arba) elektroninio pašto adresas, kuriuo Teismo sekretoriatas galėtų siųsti šaliai skirtus dokumentus. Gavėjo kompiuteryje turi būti įdiegta tinkama programinė įranga (pavyzdžiui, Acrobat arba Readiris
  7 Pro), kuri leistų perskaityti Teismo sekretoriato siunčiamus pranešimus PDF formatu. |
| --- | --- |

4.

Jeigu pagal Darbo reglamento 38 straipsnio 2 dalį šalis sutinka gauti dokumentus telefaksu ar kitomis techninėmis ryšio priemonėmis, tai patvirtinančiame pareiškime turi būti nurodytas telefakso numeris ir (arba) elektroninio pašto adresas, kuriuo Teismo sekretoriatas galėtų siųsti šaliai skirtus dokumentus. Gavėjo kompiuteryje turi būti įdiegta tinkama programinė įranga (pavyzdžiui, Acrobat arba Readiris
  7 Pro), kuri leistų perskaityti Teismo sekretoriato siunčiamus pranešimus PDF formatu.

PAREIŠKIMŲ PATEIKIMAS

| 5. | Šalių pateikiami pareiškimai ir kiti procesiniai dokumentai privalo būti pateikti (1) tokia forma, kad Teismas juos galėtų tvarkyti elektroniniu būdu, pirmiausia, turėtų galimybę naudoti dokumentų nuskaitymą ir rašmenų atpažinimą.
  Šių techninių priemonių panaudojimo tikslams turi būti laikomasi šių reikalavimų:






  1) | Popierius turi būti baltos spalvos, be linijų, A4 formato tekstas turi būti tik vienoje lapo pusėje (recto, o ne recto-verso). |
| --- | --- | --- |

5.

Šalių pateikiami pareiškimai ir kiti procesiniai dokumentai privalo būti pateikti (1) tokia forma, kad Teismas juos galėtų tvarkyti elektroniniu būdu, pirmiausia, turėtų galimybę naudoti dokumentų nuskaitymą ir rašmenų atpažinimą.

Šių techninių priemonių panaudojimo tikslams turi būti laikomasi šių reikalavimų:

1)

Popierius turi būti baltos spalvos, be linijų, A4 formato tekstas turi būti tik vienoje lapo pusėje (recto, o ne recto-verso).

| 2) | Pareiškimų ir jų priedų, jeigu tokių yra, puslapiai turi būti sudėti kartu tokiu būdu, kad juos būtų galima lengvai atskirti. Jie negali būti įrišti ar sutvirtinti kitu būdu (pvz., suklijuoti ar susegti). |
| --- | --- |

2)

Pareiškimų ir jų priedų, jeigu tokių yra, puslapiai turi būti sudėti kartu tokiu būdu, kad juos būtų galima lengvai atskirti. Jie negali būti įrišti ar sutvirtinti kitu būdu (pvz., suklijuoti ar susegti).

| 3) | Tekstas turi būti surinktas vienu iš dažniausiai naudojamų šriftų (pavyzdžiui, Times New Roman, Courier ar Arial) ne mažesniu kaip 12 šriftu, o išnašos – ne mažesniu kaip 10 šriftu, su pusantros eilutės dydžio tarpais, ir viršuje, apačioje, kairėje bei dešinėje paliekant ne mažesnes kaip 2,5 cm paraštes. |
| --- | --- |

3)

Tekstas turi būti surinktas vienu iš dažniausiai naudojamų šriftų (pavyzdžiui, Times New Roman, Courier ar Arial) ne mažesniu kaip 12 šriftu, o išnašos – ne mažesniu kaip 10 šriftu, su pusantros eilutės dydžio tarpais, ir viršuje, apačioje, kairėje bei dešinėje paliekant ne mažesnes kaip 2,5 cm paraštes.

| 4) | Pareiškimo puslapiai turi būti sunumeruoti viršutiniame dešiniajame kampe didėjančia eilės tvarka. Tokia numeracija taip pat turi apimti visus pareiškimo priedų puslapius, kad būtų galima patikrinti, ar visi priedų puslapiai buvo tinkamai nuskaityti. |
| --- | --- |

4)

Pareiškimo puslapiai turi būti sunumeruoti viršutiniame dešiniajame kampe didėjančia eilės tvarka. Tokia numeracija taip pat turi apimti visus pareiškimo priedų puslapius, kad būtų galima patikrinti, ar visi priedų puslapiai buvo tinkamai nuskaityti.

| 6. | Pirmame pareiškimo puslapyje turi būti pateikta ši informacija:






  1) | pareiškimo pavadinimas (ieškinys, apeliacinis skundas, atsiliepimas į ieškinį, atsiliepimas į apeliacinį skundą, pareiškėjo dublikas, atsakovo triplikas, prašymas leisti įstoti į bylą, įstojimo į bylą paaiškinimas, pastabos dėl įstojimo į bylą paaiškinimo, prieštaravimas dėl priimtinumo, ir t. t.).
  Jeigu atsiliepimu į apeliacinį skundą prašoma visiškai arba iš dalies panaikinti Pirmosios instancijos teismo sprendimą dėl teisinio pagrindo, kurio apeliaciniame skunde nėra, pareiškimo pavadinime turi būti nurodoma, kad tas dokumentas yra kartu atsiliepimas ir priešpriešinis apeliacinis skundas. |
| --- | --- | --- |

6.

Pirmame pareiškimo puslapyje turi būti pateikta ši informacija:

1)

pareiškimo pavadinimas (ieškinys, apeliacinis skundas, atsiliepimas į ieškinį, atsiliepimas į apeliacinį skundą, pareiškėjo dublikas, atsakovo triplikas, prašymas leisti įstoti į bylą, įstojimo į bylą paaiškinimas, pastabos dėl įstojimo į bylą paaiškinimo, prieštaravimas dėl priimtinumo, ir t. t.).

Jeigu atsiliepimu į apeliacinį skundą prašoma visiškai arba iš dalies panaikinti Pirmosios instancijos teismo sprendimą dėl teisinio pagrindo, kurio apeliaciniame skunde nėra, pareiškimo pavadinime turi būti nurodoma, kad tas dokumentas yra kartu atsiliepimas ir priešpriešinis apeliacinis skundas.

| 2) | bylos numeris (C-.../...), jeigu jį jau suteikė Teismo sekretoriatas; |
| --- | --- |

2)

bylos numeris (C-.../...), jeigu jį jau suteikė Teismo sekretoriatas;

| 3) | ieškovo (apelianto) ir atsakovo pavardės arba pavadinimai ir, apeliacinių skundų atveju, skundžiamas sprendimas ir Pirmosios instancijos teismo bylos šalys; |
| --- | --- |

3)

ieškovo (apelianto) ir atsakovo pavardės arba pavadinimai ir, apeliacinių skundų atveju, skundžiamas sprendimas ir Pirmosios instancijos teismo bylos šalys;

| 4) | šalies, kurios vardu pateikiamas pareiškimas, pavardė arba pavadinimas. |
| --- | --- |

4)

šalies, kurios vardu pateikiamas pareiškimas, pavardė arba pavadinimas.

| 7. | Visos pareiškimo dalys turi būti sunumeruotos. |
| --- | --- |

7.

Visos pareiškimo dalys turi būti sunumeruotos.

| 8. | Pareiškimo pabaigoje turi būti šalies advokato ar atstovo parašas. |
| --- | --- |

8.

Pareiškimo pabaigoje turi būti šalies advokato ar atstovo parašas.

PAGRINDINIŲ PAREIŠKIMO TIPŲ STRUKTŪRA IR TURINY

A.   Tiesioginiai ieškiniai

Ieškinys

| 9. | Ieškinyje turi būti pateikiama Darbo reglamento 38 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodyta informacija. |
| --- | --- |

9.

Ieškinyje turi būti pateikiama Darbo reglamento 38 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodyta informacija.

| 10. | Kiekvieno ieškinio pradžioje turi būti nurodyta:






  1) | ieškovo pavardė arba pavadinimas ir adresas; |
| --- | --- | --- |

10.

Kiekvieno ieškinio pradžioje turi būti nurodyta:

1)

ieškovo pavardė arba pavadinimas ir adresas;

| 2) | ieškovo atstovo ar advokato pavardė ir statusas; |
| --- | --- |

2)

ieškovo atstovo ar advokato pavardė ir statusas;

| 3) | šalis (šalys), prieš kurią (kurias) ieškinys yra nukreiptas; |
| --- | --- |

3)

šalis (šalys), prieš kurią (kurias) ieškinys yra nukreiptas;

| 4) | Darbo reglamento 38 straipsnio 2 dalyje nurodyti pareiškimai (adresas dokumentams įteikti Liuksemburge, arba sutikimas, kad dokumentai būtų įteikiami telefaksu ar kitomis techninėmis ryšio priemonėmis). |
| --- | --- |

4)

Darbo reglamento 38 straipsnio 2 dalyje nurodyti pareiškimai (adresas dokumentams įteikti Liuksemburge, arba sutikimas, kad dokumentai būtų įteikiami telefaksu ar kitomis techninėmis ryšio priemonėmis).

| 11. | Jei tai ieškinys dėl panaikinimo, turi būti pridedama ginčijamo akto kopija, nurodant, kad jis yra ginčijamas. |
| --- | --- |

11.

Jei tai ieškinys dėl panaikinimo, turi būti pridedama ginčijamo akto kopija, nurodant, kad jis yra ginčijamas.

| 12. | Prie kiekvieno ieškinio rekomenduojama pridėti teisinių pagrindų ir pagrindinių argumentų santrauką, kad būtų palengvintas Darbo reglamento 16 straipsnio 6 dalyje numatyto Oficialiajame leidinyje skelbiamo pranešimo, kurį parengia Teismo sekretoriatas, parengimas. Minėta santrauka negali būti ilgesnė kaip du puslapiai. |
| --- | --- |

12.

Prie kiekvieno ieškinio rekomenduojama pridėti teisinių pagrindų ir pagrindinių argumentų santrauką, kad būtų palengvintas Darbo reglamento 16 straipsnio 6 dalyje numatyto Oficialiajame leidinyje skelbiamo pranešimo, kurį parengia Teismo sekretoriatas, parengimas. Minėta santrauka negali būti ilgesnė kaip du puslapiai.

| 13. | Ieškinio pradžioje arba pabaigoje turi būti tiksliai išdėstyti ieškovo reikalavimai. |
| --- | --- |

13.

Ieškinio pradžioje arba pabaigoje turi būti tiksliai išdėstyti ieškovo reikalavimai.

| 14. | Po ieškinio įžanginės dalies turi būti trumpai išdėstytos faktinės ginčo aplinkybės. |
| --- | --- |

14.

Po ieškinio įžanginės dalies turi būti trumpai išdėstytos faktinės ginčo aplinkybės.

| 15. | Teisinių argumentų išdėstymas turi atspindėti teisinius pagrindus, kuriais remiamasi. Po faktinių ginčo aplinkybių išdėstymo rekomenduojama apibendrintai ir schematiškai pateikti teisinius pagrindus. |
| --- | --- |

15.

Teisinių argumentų išdėstymas turi atspindėti teisinius pagrindus, kuriais remiamasi. Po faktinių ginčo aplinkybių išdėstymo rekomenduojama apibendrintai ir schematiškai pateikti teisinius pagrindus.

Atsiliepimas į ieškinį

| 16. | Atsiliepime į ieškinį turi būti pateikiama Darbo reglamento 40 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodyta informacija. |
| --- | --- |

16.

Atsiliepime į ieškinį turi būti pateikiama Darbo reglamento 40 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodyta informacija.

| 17. | Be bylos numerio ir ieškovo pavardės arba pavadinimo, kiekvieno atsiliepimo į ieškinį pradžioje turi būti nurodyta:






  1) | atsakovo pavardė arba pavadinimas ir adresas; |
| --- | --- | --- |

17.

Be bylos numerio ir ieškovo pavardės arba pavadinimo, kiekvieno atsiliepimo į ieškinį pradžioje turi būti nurodyta:

1)

atsakovo pavardė arba pavadinimas ir adresas;

| 2) | atsakovo atstovo ar advokato pavardė ir statusas; |
| --- | --- |

2)

atsakovo atstovo ar advokato pavardė ir statusas;

| 3) | adresas dokumentams įteikti Liuksemburge, ir (arba) sutikimas, kad dokumentai būtų įteikiami telefaksu ar kitomis techninėmis ryšio priemonėmis (Darbo reglamento 40 straipsnio 1 dalies antroji pastraipa). |
| --- | --- |

3)

adresas dokumentams įteikti Liuksemburge, ir (arba) sutikimas, kad dokumentai būtų įteikiami telefaksu ar kitomis techninėmis ryšio priemonėmis (Darbo reglamento 40 straipsnio 1 dalies antroji pastraipa).

| 18. | Atsiliepimo į ieškinį pradžioje arba pabaigoje turi būti tiksliai išdėstyti atsakovo reikalavimai. |
| --- | --- |

18.

Atsiliepimo į ieškinį pradžioje arba pabaigoje turi būti tiksliai išdėstyti atsakovo reikalavimai.

| 19. | Argumentų dėstymas kiek įmanoma turi atspindėti ieškinyje nurodytus teisinius pagrindus. |
| --- | --- |

19.

Argumentų dėstymas kiek įmanoma turi atspindėti ieškinyje nurodytus teisinius pagrindus.

| 20. | Atsiliepime į ieškinį nurodomos faktinės arba teisinės aplinkybės tik tuo atveju, kai ginčijamas jų pateikimas ieškinyje, arba reikalingi jų patikslinimai. Bet koks kitos šalies įrodinėjamos aplinkybės ginčijimas turi būti aiškus bei turi būti tiksliai nurodyta atitinkama aplinkybė. |
| --- | --- |

20.

Atsiliepime į ieškinį nurodomos faktinės arba teisinės aplinkybės tik tuo atveju, kai ginčijamas jų pateikimas ieškinyje, arba reikalingi jų patikslinimai. Bet koks kitos šalies įrodinėjamos aplinkybės ginčijimas turi būti aiškus bei turi būti tiksliai nurodyta atitinkama aplinkybė.

Dublikas ir triplikas

| 21. | Dublike ir triplike nurodomos faktinės arba teisinės aplinkybės tik tuo atveju, kai ginčijamas jų pateikimas ankstesniuose procesiniuose pareiškimuose, arba ypatingais atvejais reikalingi jų patikslinimai. Bet koks ginčijimas turi būti aiškus bei turi būti tiksliai nurodyta atitinkama faktinė ar teisinė aplinkybė. |
| --- | --- |

21.

Dublike ir triplike nurodomos faktinės arba teisinės aplinkybės tik tuo atveju, kai ginčijamas jų pateikimas ankstesniuose procesiniuose pareiškimuose, arba ypatingais atvejais reikalingi jų patikslinimai. Bet koks ginčijimas turi būti aiškus bei turi būti tiksliai nurodyta atitinkama faktinė ar teisinė aplinkybė.

Įstojimo į bylą paaiškinimas

| 22. | Įstojimo į bylą paaiškinime turi būti išdėstyti tik nauji argumentai, skirtingi nuo tų, kuriuos nurodė palaikoma pagrindinė šalis. Pakanka paprasčiausiai daryti nuorodą į kitus argumentus.
  Įstojimo į bylą paaiškinime nurodomos faktinės ir teisinės aplinkybės tik tuo atveju, kai ginčijamas jų pateikimas pagrindinių šalių pareiškimuose, arba reikalingi jų patikslinimai. Bet koks ginčijimas turi būti aiškus bei turi būti tiksliai nurodyta atitinkama faktinė ar teisinė aplinkybė. |
| --- | --- |

22.

Įstojimo į bylą paaiškinime turi būti išdėstyti tik nauji argumentai, skirtingi nuo tų, kuriuos nurodė palaikoma pagrindinė šalis. Pakanka paprasčiausiai daryti nuorodą į kitus argumentus.

Įstojimo į bylą paaiškinime nurodomos faktinės ir teisinės aplinkybės tik tuo atveju, kai ginčijamas jų pateikimas pagrindinių šalių pareiškimuose, arba reikalingi jų patikslinimai. Bet koks ginčijimas turi būti aiškus bei turi būti tiksliai nurodyta atitinkama faktinė ar teisinė aplinkybė.

B.   Apeliacinis procesas

Apeliacinis skundas

| 23. | Apeliaciniame skunde turi būti pateikiama Darbo reglamento 112 straipsnio 1 dalyje nurodyta informacija. |
| --- | --- |

23.

Apeliaciniame skunde turi būti pateikiama Darbo reglamento 112 straipsnio 1 dalyje nurodyta informacija.

| 24. | Kiekvieno apeliacinio skundo pradžioje turi būti nurodyta:






  1) | apelianto pavardė arba pavadinimas ir adresas; |
| --- | --- | --- |

24.

Kiekvieno apeliacinio skundo pradžioje turi būti nurodyta:

1)

apelianto pavardė arba pavadinimas ir adresas;

| 2) | apelianto atstovo ar advokato pavardė ir statusas; |
| --- | --- |

2)

apelianto atstovo ar advokato pavardė ir statusas;

| 3) | skundžiamas Pirmosios instancijos teismo sprendimas (sprendimo rūšis, Teismo sudėtis, bylos data ir numeris) ir Pirmosios instancijos teismo nagrinėtos bylos šalys; |
| --- | --- |

3)

skundžiamas Pirmosios instancijos teismo sprendimas (sprendimo rūšis, Teismo sudėtis, bylos data ir numeris) ir Pirmosios instancijos teismo nagrinėtos bylos šalys;

| 4) | data, kada apeliantui buvo pranešta apie Pirmosios instancijos teismo sprendimą; |
| --- | --- |

4)

data, kada apeliantui buvo pranešta apie Pirmosios instancijos teismo sprendimą;

| 5) | adresas dokumentams įteikti Liuksemburge ir (arba) sutikimas, kad dokumentai būtų įteikiami telefaksu ar kitomis techninėmis ryšio priemonėmis. |
| --- | --- |

5)

adresas dokumentams įteikti Liuksemburge ir (arba) sutikimas, kad dokumentai būtų įteikiami telefaksu ar kitomis techninėmis ryšio priemonėmis.

| 25. | Prie apeliacinio skundo turi būti pridėtas skundžiamas Pirmosios instancijos teismo sprendimas. |
| --- | --- |

25.

Prie apeliacinio skundo turi būti pridėtas skundžiamas Pirmosios instancijos teismo sprendimas.

| 26. | Prie apeliacinio skundo rekomenduojama pridėti apeliacijos pagrindų ir pagrindinių argumentų, kuriais remiamasi, santrauką, kad būtų palengvintas Darbo reglamento 16 straipsnio 6 dalyje numatyto Oficialiajame leidinyje skelbiamo pranešimo parengimas. Minėta santrauka neturi būti ilgesnė kaip du puslapiai. |
| --- | --- |

26.

Prie apeliacinio skundo rekomenduojama pridėti apeliacijos pagrindų ir pagrindinių argumentų, kuriais remiamasi, santrauką, kad būtų palengvintas Darbo reglamento 16 straipsnio 6 dalyje numatyto Oficialiajame leidinyje skelbiamo pranešimo parengimas. Minėta santrauka neturi būti ilgesnė kaip du puslapiai.

| 27. | Apeliacinio skundo pradžioje arba pabaigoje turi būti tiksliai išdėstyti apelianto reikalavimai (Darbo reglamento 113 straipsnio 1 dalis). |
| --- | --- |

27.

Apeliacinio skundo pradžioje arba pabaigoje turi būti tiksliai išdėstyti apelianto reikalavimai (Darbo reglamento 113 straipsnio 1 dalis).

| 28. | Paprastai nėra būtina išdėstyti ginčo aplinkybes arba jo dalyką; pakanka nurodyti Pirmosios instancijos teismo sprendimą. |
| --- | --- |

28.

Paprastai nėra būtina išdėstyti ginčo aplinkybes arba jo dalyką; pakanka nurodyti Pirmosios instancijos teismo sprendimą.

| 29. | Teisinių argumentų dėstymas turi atspindėti apeliacinio skundo pagrindus, pirmiausia nurodomas teisines klaidas. Šiuos pagrindus rekomenduojama apibendrintai nurodyti apeliacinio skundo pradžioje. |
| --- | --- |

29.

Teisinių argumentų dėstymas turi atspindėti apeliacinio skundo pagrindus, pirmiausia nurodomas teisines klaidas. Šiuos pagrindus rekomenduojama apibendrintai nurodyti apeliacinio skundo pradžioje.

Atsiliepimas į apeliacinį skundą

| 30. | Atsiliepime į apeliacinį skundą turi būti pateikiama Darbo reglamento 115 straipsnio 2 dalyje nurodyta informacija. |
| --- | --- |

30.

Atsiliepime į apeliacinį skundą turi būti pateikiama Darbo reglamento 115 straipsnio 2 dalyje nurodyta informacija.

| 31. | Kiekvieno atsiliepimo pradžioje kartu su nurodytu bylos numeriu bei apeliantu turi būti nurodyta:






  1) | jį pateikiančios šalies pavardė arba pavadinimas ir adresas; |
| --- | --- | --- |

31.

Kiekvieno atsiliepimo pradžioje kartu su nurodytu bylos numeriu bei apeliantu turi būti nurodyta:

1)

jį pateikiančios šalies pavardė arba pavadinimas ir adresas;

| 2) | jį pateikiančios šalies atstovo ar advokato pavardė ir statusas; |
| --- | --- |

2)

jį pateikiančios šalies atstovo ar advokato pavardė ir statusas;

| 3) | data, kada atsiliepimą pateikiančiai šaliai buvo pranešta apie apeliacinį skundą; |
| --- | --- |

3)

data, kada atsiliepimą pateikiančiai šaliai buvo pranešta apie apeliacinį skundą;

| 4) | adresas Liuksemburge dokumentams įteikti ir (arba) sutikimas, kad dokumentai būtų įteikiami telefaksu ar kitomis techninėmis ryšio priemonėmis. |
| --- | --- |

4)

adresas Liuksemburge dokumentams įteikti ir (arba) sutikimas, kad dokumentai būtų įteikiami telefaksu ar kitomis techninėmis ryšio priemonėmis.

| 32. | Atsiliepimo pradžioje arba pabaigoje turi būti tiksliai išdėstyti jį pateikiančios šalies reikalavimai. |
| --- | --- |

32.

Atsiliepimo pradžioje arba pabaigoje turi būti tiksliai išdėstyti jį pateikiančios šalies reikalavimai.

| 33. | Jeigu atsiliepimu prašoma visiškai arba iš dalies panaikinti Pirmosios instancijos teismo sprendimą dėl teisinio pagrindo, kurio apeliaciniame skunde nėra, tai turi būti nurodyta atsiliepimo pavadinime (atsiliepimas ir priešpriešinis apeliacinis skundas). |
| --- | --- |

33.

Jeigu atsiliepimu prašoma visiškai arba iš dalies panaikinti Pirmosios instancijos teismo sprendimą dėl teisinio pagrindo, kurio apeliaciniame skunde nėra, tai turi būti nurodyta atsiliepimo pavadinime (atsiliepimas ir priešpriešinis apeliacinis skundas).

| 34. | Teisinių argumentų dėstymo struktūra kiek įmanoma turi atspindėti apelianto nurodytus apeliacinio skundo pagrindus ir (arba) prireikus atitinkamai priešpriešinio apeliacinio skundo teisinius pagrindus. |
| --- | --- |

34.

Teisinių argumentų dėstymo struktūra kiek įmanoma turi atspindėti apelianto nurodytus apeliacinio skundo pagrindus ir (arba) prireikus atitinkamai priešpriešinio apeliacinio skundo teisinius pagrindus.

| 35. | Kadangi faktinės ir teisinės aplinkybės jau buvo ginčijamo sprendimo dalyku, atsiliepime jos nurodomos tik ypatingais atvejais, kai ginčijamas jų pateikimas apeliaciniame skunde, arba reikalingi jų patikslinimai. Bet koks ginčijimas turi būti aiškus bei turi būti tiksliai nurodyta atitinkama faktinė ar teisinė aplinkybė. |
| --- | --- |

35.

Kadangi faktinės ir teisinės aplinkybės jau buvo ginčijamo sprendimo dalyku, atsiliepime jos nurodomos tik ypatingais atvejais, kai ginčijamas jų pateikimas apeliaciniame skunde, arba reikalingi jų patikslinimai. Bet koks ginčijimas turi būti aiškus bei turi būti tiksliai nurodyta atitinkama faktinė ar teisinė aplinkybė.

Dublikas ir triplikas

| 36. | Paprastai dublike ir triplike nenurodomos faktinės arba teisinės aplinkybės. Bet koks ginčijimas turi būti aiškus bei turi būti tiksliai nurodyta atitinkama faktinė ar teisinė aplinkybė. |
| --- | --- |

36.

Paprastai dublike ir triplike nenurodomos faktinės arba teisinės aplinkybės. Bet koks ginčijimas turi būti aiškus bei turi būti tiksliai nurodyta atitinkama faktinė ar teisinė aplinkybė.

Įstojimo į bylą paaiškinimas

| 37. | Įstojimo į bylą paaiškinime turi būti išdėstyti tik nauji argumentai, skirtingi nuo tų, kuriuos nurodė palaikoma pagrindinė šalis. Pakanka paprasčiausiai daryti nuorodą į kitus argumentus.
  Įstojimo į bylą paaiškinime nurodomos faktinės ir teisinės aplinkybės tik tuo atveju, kai ginčijamas jų pateikimas pagrindinių šalių pareiškimuose, arba reikalingi jų patikslinimai. Bet koks ginčijimas turi būti aiškus bei turi būti tiksliai nurodyta atitinkama faktinė ar teisinė aplinkybė. |
| --- | --- |

37.

Įstojimo į bylą paaiškinime turi būti išdėstyti tik nauji argumentai, skirtingi nuo tų, kuriuos nurodė palaikoma pagrindinė šalis. Pakanka paprasčiausiai daryti nuorodą į kitus argumentus.

Įstojimo į bylą paaiškinime nurodomos faktinės ir teisinės aplinkybės tik tuo atveju, kai ginčijamas jų pateikimas pagrindinių šalių pareiškimuose, arba reikalingi jų patikslinimai. Bet koks ginčijimas turi būti aiškus bei turi būti tiksliai nurodyta atitinkama faktinė ar teisinė aplinkybė.

PAREIŠKIMŲ PRIEDAI

| 38. | Teisingumo Teismo nagrinėjimui pateikti teisiniai argumentai turi būti nurodyti pareiškimuose, o ne jų prieduose. |
| --- | --- |

38.

Teisingumo Teismo nagrinėjimui pateikti teisiniai argumentai turi būti nurodyti pareiškimuose, o ne jų prieduose.

| 39. | Kaip priedai gali būti pateikiami tik tie dokumentai, kurie yra paminėti pareiškimo tekste ir kurie yra būtini tam, kad būtų įrodytas ar paaiškintas jo turinys. |
| --- | --- |

39.

Kaip priedai gali būti pateikiami tik tie dokumentai, kurie yra paminėti pareiškimo tekste ir kurie yra būtini tam, kad būtų įrodytas ar paaiškintas jo turinys.

| 40. | Priedai priimami tik tuomet, jeigu prie jų pridedamas priedų sąrašas (Darbo reglamento 37 straipsnio 4 dalis). Šiame sąraše nurodomi šie duomenys apie kiekvieną pridedamą dokumentą:






  1) | priedo numeris; |
| --- | --- | --- |

40.

Priedai priimami tik tuomet, jeigu prie jų pridedamas priedų sąrašas (Darbo reglamento 37 straipsnio 4 dalis). Šiame sąraše nurodomi šie duomenys apie kiekvieną pridedamą dokumentą:

1)

priedo numeris;

| 2) | trumpas priedo apibūdinimas, nurodant jo pobūdį (pvz., „laiškas“ nurodant jo datą, autorių, adresatą ir puslapių skaičių); |
| --- | --- |

2)

trumpas priedo apibūdinimas, nurodant jo pobūdį (pvz., „laiškas“ nurodant jo datą, autorių, adresatą ir puslapių skaičių);

| 3) | pareiškimo puslapio ir punkto, kuriame priedas paminėtas ir kuriuo remiantis jis pateiktas, numeris. |
| --- | --- |

3)

pareiškimo puslapio ir punkto, kuriame priedas paminėtas ir kuriuo remiantis jis pateiktas, numeris.

| 41. | Jeigu Teismo patogumui prie pareiškimo pridedamos teismų sprendimų, teisinių tekstų ar teisės aktų kopijos, jos turi būti pateikiamos atskirai nuo kitų priedų. |
| --- | --- |

41.

Jeigu Teismo patogumui prie pareiškimo pridedamos teismų sprendimų, teisinių tekstų ar teisės aktų kopijos, jos turi būti pateikiamos atskirai nuo kitų priedų.

| 42. | Kiekvienoje nuorodoje į pateiktą dokumentą turi būti nurodomas atitinkamo priedo numeris, pateiktas priedų sąraše, į kurį jis yra įtrauktas, taip pat pareiškimas, prie kurio jis pridėtas. Apeliaciniame procese, kai dokumentas jau buvo pateiktas Pirmosios instancijos teismui, taip pat turi būti nurodytas Pirmosios instancijos teisme naudotas to dokumento apibūdinimas. |
| --- | --- |

42.

Kiekvienoje nuorodoje į pateiktą dokumentą turi būti nurodomas atitinkamo priedo numeris, pateiktas priedų sąraše, į kurį jis yra įtrauktas, taip pat pareiškimas, prie kurio jis pridėtas. Apeliaciniame procese, kai dokumentas jau buvo pateiktas Pirmosios instancijos teismui, taip pat turi būti nurodytas Pirmosios instancijos teisme naudotas to dokumento apibūdinimas.

PAREIŠKIMŲ RENGIMAS IR JŲ APIMTIS

| 43. | Siekiant pagreitinti proceso eigą, rengiant pareiškimus pirmiausia privaloma atsižvelgti į šiuos dalykus:






  — | byla nagrinėjama remiantis pareiškimais; siekiant palengvinti tą nagrinėjimą, dokumentų struktūra turi būti aiški, jie turi būti glausti ir turi būti vengiama pasikartojimų, |
| --- | --- | --- |

43.

Siekiant pagreitinti proceso eigą, rengiant pareiškimus pirmiausia privaloma atsižvelgti į šiuos dalykus:

—

byla nagrinėjama remiantis pareiškimais; siekiant palengvinti tą nagrinėjimą, dokumentų struktūra turi būti aiški, jie turi būti glausti ir turi būti vengiama pasikartojimų,

| — | paprastai pareiškimai turi būti verčiami; siekiant palengvinti vertimą ir užtikrinti kaip galima didesnį jo tikslumą, rekomenduojama vartoti paprastą sakinių struktūrą bei paprastą ir tikslų žodyną, |
| --- | --- |

—

paprastai pareiškimai turi būti verčiami; siekiant palengvinti vertimą ir užtikrinti kaip galima didesnį jo tikslumą, rekomenduojama vartoti paprastą sakinių struktūrą bei paprastą ir tikslų žodyną,

| — | bylos dokumentų vertimui ir nagrinėjimui reikalingas laikas proporcingas pateiktų pareiškimų apimčiai, todėl kuo pareiškimai trumpesni, tuo greičiau byla išsprendžiama. |
| --- | --- |

—

bylos dokumentų vertimui ir nagrinėjimui reikalingas laikas proporcingas pateiktų pareiškimų apimčiai, todėl kuo pareiškimai trumpesni, tuo greičiau byla išsprendžiama.

| 44. | Teismo patirtis rodo, kad, išskyrus ypatingas aplinkybes, veiksmingi pareiškimai neturi būti ilgesni kaip 10 ar 15 puslapių, o dublikų, triplikų ir atsiliepimų apimtis gali būti 5–10 puslapių. |
| --- | --- |

44.

Teismo patirtis rodo, kad, išskyrus ypatingas aplinkybes, veiksmingi pareiškimai neturi būti ilgesni kaip 10 ar 15 puslapių, o dublikų, triplikų ir atsiliepimų apimtis gali būti 5–10 puslapių.

PRAŠYMAI NAGRINĖTI BYLĄ TAIKANT PAGREITINTĄ PROCEDŪRĄ

| 45. | Šalis, kuri pagal Darbo reglamento 62a straipsnį atskiru dokumentu kreipiasi dėl to, kad byla būtų nagrinėjama pagreitinta procedūra, privalo trumpai išdėstyti ypatingo bylos skubumo priežastis. Išskyrus ypatingas aplinkybes, prašymo apimtis negali viršyti 5 puslapių. |
| --- | --- |

45.

Šalis, kuri pagal Darbo reglamento 62a straipsnį atskiru dokumentu kreipiasi dėl to, kad byla būtų nagrinėjama pagreitinta procedūra, privalo trumpai išdėstyti ypatingo bylos skubumo priežastis. Išskyrus ypatingas aplinkybes, prašymo apimtis negali viršyti 5 puslapių.

| 46. | Kadangi bylų nagrinėjimas pagreitinta procedūra daugiausia vyksta žodžiu, jo prašančios šalies pareiškime išdėstoma tik pagrindų, kuriais jame remiamasi, santrauka. Išskyrus ypatingas aplinkybes, pareiškimo apimtis neturi viršyti 10 puslapių. |
| --- | --- |

46.

Kadangi bylų nagrinėjimas pagreitinta procedūra daugiausia vyksta žodžiu, jo prašančios šalies pareiškime išdėstoma tik pagrindų, kuriais jame remiamasi, santrauka. Išskyrus ypatingas aplinkybes, pareiškimo apimtis neturi viršyti 10 puslapių.

PRAŠYMAI LEISTI APELIANTUI PATEIKTI DUBLIKĄ APELIACINIAME PROCESE

| 47. | Gavęs prašymą, pirmininkas gali leisti pateikti dubliką, jeigu tai būtina, kad apeliantas galėtų apginti savo poziciją arba siekiant parengti sprendimą dėl apeliacinio skundo.
  Išskyrus ypatingas aplinkybes, tokio prašymo apimtis negali viršyti 2–3 puslapių ir jame turi būti pateikiama tik konkrečių priežasčių, dėl kurių, apelianto manymu, dublikas yra būtinas, santrauka. Prašymas turi būti aiškus, kad jį nagrinėjant nereikėtų grįžti prie apeliacinio skundo arba atsiliepimo. |
| --- | --- |

47.

Gavęs prašymą, pirmininkas gali leisti pateikti dubliką, jeigu tai būtina, kad apeliantas galėtų apginti savo poziciją arba siekiant parengti sprendimą dėl apeliacinio skundo.

Išskyrus ypatingas aplinkybes, tokio prašymo apimtis negali viršyti 2–3 puslapių ir jame turi būti pateikiama tik konkrečių priežasčių, dėl kurių, apelianto manymu, dublikas yra būtinas, santrauka. Prašymas turi būti aiškus, kad jį nagrinėjant nereikėtų grįžti prie apeliacinio skundo arba atsiliepimo.

PRAŠYMAI SURENGTI POSĖDĮ

| 48. | Teismas gali nuspręsti atsisakyti posėdžio, jeigu nė viena iš šalių neprašė būti išklausyta (Darbo reglamento 44a ir 120 straipsniai). Praktikoje posėdžiai retai rengiami be tokio prašymo.
  Prašyme turi būti nurodyta, kodėl šalis pageidauja būti išklausyta. Argumentai turi būti pagrįsti realiu posėdžio naudos atitinkamai šaliai įvertinimu ir turi būti nurodoma bylos medžiagos informacija arba argumentai, kuriuos, šalies manymu, būtina plačiau išdėstyti arba paneigti posėdžio metu. Nepakanka pateikti bendro pobūdžio nuorodą į su bylos ar spręstinų klausimų svarba susijusias priežastis. |
| --- | --- |

48.

Teismas gali nuspręsti atsisakyti posėdžio, jeigu nė viena iš šalių neprašė būti išklausyta (Darbo reglamento 44a ir 120 straipsniai). Praktikoje posėdžiai retai rengiami be tokio prašymo.

Prašyme turi būti nurodyta, kodėl šalis pageidauja būti išklausyta. Argumentai turi būti pagrįsti realiu posėdžio naudos atitinkamai šaliai įvertinimu ir turi būti nurodoma bylos medžiagos informacija arba argumentai, kuriuos, šalies manymu, būtina plačiau išdėstyti arba paneigti posėdžio metu. Nepakanka pateikti bendro pobūdžio nuorodą į su bylos ar spręstinų klausimų svarba susijusias priežastis.

PASIRENGIMAS POSĖDŽIAMS IR JŲ EIGA

| 49. | Prieš prasidedant posėdžiui atstovai arba advokatai pakviečiami į trumpą susitikimą su atitinkama Teismo kolegija posėdžiui suplanuoti. Tuo metu teisėjas pranešėjas ir generalinis advokatas gali nurodyti klausimus, kurių išsamesnį dėstymą jie norėtų išgirsti pasisakymų metu. |
| --- | --- |

49.

Prieš prasidedant posėdžiui atstovai arba advokatai pakviečiami į trumpą susitikimą su atitinkama Teismo kolegija posėdžiui suplanuoti. Tuo metu teisėjas pranešėjas ir generalinis advokatas gali nurodyti klausimus, kurių išsamesnį dėstymą jie norėtų išgirsti pasisakymų metu.

| 50. | Pasisakymas Teismo plenarinės sesijos, didžiosios kolegijos ar penkių teisėjų kolegijos (penktosios ir šeštosios kolegijos) posėdyje negali būti ilgesnis kaip 30 minučių, o trijų teisėjų kolegijos (pirmosios, antrosios, trečiosios ir ketvirtosios kolegijos) posėdyje – 15 minučių. Bet kurios sudėties Teismo posėdyje įstojusio į bylą asmens pasisakymas negali būti ilgesnis kaip 15 minučių.
  Pasisakymo laikas išimties tvarka gali būti pratęstas pagal atitinkamos Teismo sudėties pirmininkui adresuotą prašymą, kuriame išsamiai išdėstomos priežastys. Teismas turi gauti prašymą kaip galima greičiau ir ne vėliau kaip likus dviem savaitėms iki posėdžio, kad prašymas būtų apsvarstytas.
  Pranešime apie posėdį atstovų ir advokatų prašoma pranešti Teismo sekretoriatui apie numatomą jų pasisakymų trukmę. Pateikta informacija naudojamasi planuojant Teismo ir kolegijų darbą ir pasisakymas negali trukti ilgiau nei buvo pranešta. |
| --- | --- |

50.

Pasisakymas Teismo plenarinės sesijos, didžiosios kolegijos ar penkių teisėjų kolegijos (penktosios ir šeštosios kolegijos) posėdyje negali būti ilgesnis kaip 30 minučių, o trijų teisėjų kolegijos (pirmosios, antrosios, trečiosios ir ketvirtosios kolegijos) posėdyje – 15 minučių. Bet kurios sudėties Teismo posėdyje įstojusio į bylą asmens pasisakymas negali būti ilgesnis kaip 15 minučių.

Pasisakymo laikas išimties tvarka gali būti pratęstas pagal atitinkamos Teismo sudėties pirmininkui adresuotą prašymą, kuriame išsamiai išdėstomos priežastys. Teismas turi gauti prašymą kaip galima greičiau ir ne vėliau kaip likus dviem savaitėms iki posėdžio, kad prašymas būtų apsvarstytas.

Pranešime apie posėdį atstovų ir advokatų prašoma pranešti Teismo sekretoriatui apie numatomą jų pasisakymų trukmę. Pateikta informacija naudojamasi planuojant Teismo ir kolegijų darbą ir pasisakymas negali trukti ilgiau nei buvo pranešta.

| 51. | Perskaitę rašytinius dokumentus, teisėjai ir generalinis advokatas jau būna susipažinę su byla, jos dalyku ir šalių teisiniais pagrindais bei kitais argumentais. Pasisakymo tikslas nėra dar kartą išdėstyti šalies požiūrį, o paaiškinti atstovo ar advokato manymu itin svarbius dalykus, ypač nurodytuosius prašyme surengti posėdį (žr. 48 punktą). Reikia vengti kartoti tai, kas jau buvo išdėstyta rašytiniuose pareiškimuose. Pakanka prireikus pasisakymo metu padaryti nuorodą į juos.
  Pasisakymą rekomenduojama pradėti nurodant dėstymo planą, kurio bus laikomasi. |
| --- | --- |

51.

Perskaitę rašytinius dokumentus, teisėjai ir generalinis advokatas jau būna susipažinę su byla, jos dalyku ir šalių teisiniais pagrindais bei kitais argumentais. Pasisakymo tikslas nėra dar kartą išdėstyti šalies požiūrį, o paaiškinti atstovo ar advokato manymu itin svarbius dalykus, ypač nurodytuosius prašyme surengti posėdį (žr. 48 punktą). Reikia vengti kartoti tai, kas jau buvo išdėstyta rašytiniuose pareiškimuose. Pakanka prireikus pasisakymo metu padaryti nuorodą į juos.

Pasisakymą rekomenduojama pradėti nurodant dėstymo planą, kurio bus laikomasi.

| 52. | Labai dažnai teisėjai ir generaliniai advokatai klausosi pasisakymų sinchroninio vertimo. Siekiant atlikti šį vertimą būtina, kad atstovai ir advokatai kalbėtų natūraliai ir neskubėdami, trumpais paprastais sakiniais.
  Nepatartina skaityti iš anksto paruoštą tekstą. Pageidautina, kad būtų kalbama remiantis tinkamai struktūrizuotais užrašais. Jeigu vis dėlto pasisakymo tekstas parengtas raštu, jį rengiant rekomenduojama atsižvelgti į tai, kad jis skirtas pateikti žodžiu ir todėl dėstymas turėtų būti kiek įmanoma panašus į žodinį pranešimą. Siekiant palengvinti vertimą, atstovų ir advokatų prašoma iš anksto telefaksu nusiųsti savo pasisakymo tekstą arba jo planą vertimų žodžiu tarnybai (faksas (352) 43 03 36 97). |
| --- | --- |

52.

Labai dažnai teisėjai ir generaliniai advokatai klausosi pasisakymų sinchroninio vertimo. Siekiant atlikti šį vertimą būtina, kad atstovai ir advokatai kalbėtų natūraliai ir neskubėdami, trumpais paprastais sakiniais.

Nepatartina skaityti iš anksto paruoštą tekstą. Pageidautina, kad būtų kalbama remiantis tinkamai struktūrizuotais užrašais. Jeigu vis dėlto pasisakymo tekstas parengtas raštu, jį rengiant rekomenduojama atsižvelgti į tai, kad jis skirtas pateikti žodžiu ir todėl dėstymas turėtų būti kiek įmanoma panašus į žodinį pranešimą. Siekiant palengvinti vertimą, atstovų ir advokatų prašoma iš anksto telefaksu nusiųsti savo pasisakymo tekstą arba jo planą vertimų žodžiu tarnybai (faksas (352) 43 03 36 97).

Priimta Liuksemburge, 2003 m. spalio 15 d.

---

(1)

| Cour de justice des Communautés Européenes |
| --- |
| L-2925 Luxembourg |

Cour de justice des Communautés Européenes

L-2925 Luxembourg

---

II Aktai, kurių skelbti neprivaloma

Komisija

| 8.12.2004 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 361/21 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2004

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 361/21

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2003 m. gruodžio 10 d.

dėl valstybės pagalbos, kurią Prancūzija suteikė televizijos kanalams „France 2“ ir „France 3“

(pranešta dokumentu Nr. K(2003) 4497)

(autentiškas tik tekstas prancūzų kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

(2004/838/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 88 straipsnio 2 dalies pirmąją pastraipą,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

pakvietusi suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas remiantis minėtais straipsniais (1) ir atsižvelgdama į šias pastabas,

kadangi:

I.   PROCEDŪRA

| (1) | 1993 m. kovo 10 d.„Télévision Française 1 SA“ (toliau – „TF1“) Komisijai pateikė skundą dėl nacionalinių televizijos kanalų „France 2“ ir „France 3“ (2) finansavimo bei eksploatavimo būdų. Skunde nurodomi Sutarties 81 straipsnio, 86 straipsnio 1 dalies ir 87 straipsnio pažeidimai. |
| --- | --- |

(1)

1993 m. kovo 10 d.„Télévision Française 1 SA“ (toliau – „TF1“) Komisijai pateikė skundą dėl nacionalinių televizijos kanalų „France 2“ ir „France 3“ (2) finansavimo bei eksploatavimo būdų. Skunde nurodomi Sutarties 81 straipsnio, 86 straipsnio 1 dalies ir 87 straipsnio pažeidimai.

| (2) | Remdamasis Sutarties 81 straipsniu „TF1“ mano, kad „France 2“ ir „France 3“ įgyvendino keletą suderintų veiksmų, kuriais siekta apriboti konkurenciją. Remdamasis Sutarties 86 straipsniu „TF1“ mano, kad Prancūzijos valstybė taiko priemones, prieštaraujančias vienodo požiūrio į valstybines ir privačias įmones principui ir primetančias arba skatinančias antikonkurencinius susitarimus. Galiausiai remdamasis Sutarties 87 straipsniu „TF1“ teigia, kad abonentinis televizijos mokestis už naudojimąsi televizijos imtuvais, įvairios subsidijos ir kapitalo dotacijos bei leidimas turėti deficitą, kurie devintojo dešimtmečio pradžioje buvo suteikti „France 2“ ir „France 3“, yra valstybės pagalba. „TF1“ taip pat mano, jog tai, kad Vyriausioji garso ir vaizdo taryba (toliau – CSA) negali valstybiniams televizijos kanalams skirti piniginių nuobaudų, yra valstybės pagalbai lygiaverčio poveikio priemonė. „TF1“ nuomone, ši valstybės pagalba leido nacionalinėms televizijoms, keliant programų transliavimo teisių kainas ir taikant itin žemas, dirbtinai sumažintas kainas už reklamą ir laidų rėmimą, išvengti bet kokių komercinio pajamingumo apribojimų. |
| --- | --- |

(2)

Remdamasis Sutarties 81 straipsniu „TF1“ mano, kad „France 2“ ir „France 3“ įgyvendino keletą suderintų veiksmų, kuriais siekta apriboti konkurenciją. Remdamasis Sutarties 86 straipsniu „TF1“ mano, kad Prancūzijos valstybė taiko priemones, prieštaraujančias vienodo požiūrio į valstybines ir privačias įmones principui ir primetančias arba skatinančias antikonkurencinius susitarimus. Galiausiai remdamasis Sutarties 87 straipsniu „TF1“ teigia, kad abonentinis televizijos mokestis už naudojimąsi televizijos imtuvais, įvairios subsidijos ir kapitalo dotacijos bei leidimas turėti deficitą, kurie devintojo dešimtmečio pradžioje buvo suteikti „France 2“ ir „France 3“, yra valstybės pagalba. „TF1“ taip pat mano, jog tai, kad Vyriausioji garso ir vaizdo taryba (toliau – CSA) negali valstybiniams televizijos kanalams skirti piniginių nuobaudų, yra valstybės pagalbai lygiaverčio poveikio priemonė. „TF1“ nuomone, ši valstybės pagalba leido nacionalinėms televizijoms, keliant programų transliavimo teisių kainas ir taikant itin žemas, dirbtinai sumažintas kainas už reklamą ir laidų rėmimą, išvengti bet kokių komercinio pajamingumo apribojimų.

| (3) | 1993 m. liepos 16 d. Komisija pateikė „TF1“ prašymą suteikti informacijos. „TF1“ atsakė 1993 m. rugsėjo 30 d. laišku. 1993 m. rugpjūčio 12 d. Prancūzijos valdžios institucijoms buvo pateiktas prašymas suteikti informaciją. Šios atsakė 1993 m. gruodžio 9 d. laišku. |
| --- | --- |

(3)

1993 m. liepos 16 d. Komisija pateikė „TF1“ prašymą suteikti informacijos. „TF1“ atsakė 1993 m. rugsėjo 30 d. laišku. 1993 m. rugpjūčio 12 d. Prancūzijos valdžios institucijoms buvo pateiktas prašymas suteikti informaciją. Šios atsakė 1993 m. gruodžio 9 d. laišku.

| (4) | 1994 m. kovo 17 d.„TF1“ išsiuntė Komisijai laišką, kuriame buvo dar kartą išdėstyta skundo esmė. |
| --- | --- |

(4)

1994 m. kovo 17 d.„TF1“ išsiuntė Komisijai laišką, kuriame buvo dar kartą išdėstyta skundo esmė.

| (5) | 1994 m. rugsėjo 23 d. laiške ir 1994 m. gruodžio 12 d. dokumente „TF1“ suteikė papildomos informacijos. Per šį laikotarpį Komisijos ir „TF1“ atstovai buvo keletą kartų susitikę. |
| --- | --- |

(5)

1994 m. rugsėjo 23 d. laiške ir 1994 m. gruodžio 12 d. dokumente „TF1“ suteikė papildomos informacijos. Per šį laikotarpį Komisijos ir „TF1“ atstovai buvo keletą kartų susitikę.

| (6) | 1995 m. birželio 9 d. laiške „TF1“ išreiškė susirūpinimą dėl skundo tyrimo eigos. 1995 m. liepos 5 d. laiške Komisija atsakė, kad dar negavo jos užsakyto tyrimo, susijusio su nacionalinių televizijų finansavimu visose valstybėse narėse, rezultatų. |
| --- | --- |

(6)

1995 m. birželio 9 d. laiške „TF1“ išreiškė susirūpinimą dėl skundo tyrimo eigos. 1995 m. liepos 5 d. laiške Komisija atsakė, kad dar negavo jos užsakyto tyrimo, susijusio su nacionalinių televizijų finansavimu visose valstybėse narėse, rezultatų.

| (7) | 1995 m. spalio 3 d. laiške „TF1“ pareikalavo, kad Komisija imtųsi veiksmų. Ši 1995 m. gruodžio 11 d. laiške atsakė, kad 1995 m. lapkričio 21 d. laiške ji paprašė Prancūzijos valdžios institucijų suteikti jai papildomos informacijos. 1995 m. lapkričio 27 d. laiške „TF1“ suteikė papildomos informacijos. |
| --- | --- |

(7)

1995 m. spalio 3 d. laiške „TF1“ pareikalavo, kad Komisija imtųsi veiksmų. Ši 1995 m. gruodžio 11 d. laiške atsakė, kad 1995 m. lapkričio 21 d. laiške ji paprašė Prancūzijos valdžios institucijų suteikti jai papildomos informacijos. 1995 m. lapkričio 27 d. laiške „TF1“ suteikė papildomos informacijos.

| (8) | 1996 m. vasario 2 d.„TF1“ Europos Bendrijų Pirmosios instancijos teismui prieš Komisiją pateikė ieškinį dėl neveikimo. |
| --- | --- |

(8)

1996 m. vasario 2 d.„TF1“ Europos Bendrijų Pirmosios instancijos teismui prieš Komisiją pateikė ieškinį dėl neveikimo.

| (9) | 1996 m. vasario 16 d. laiške Prancūzijos valdžios institucijos atsakė į joms adresuotą 1995 m. lapkričio 21 d. prašymą suteikti informaciją. 1996 m. vasario 22 d., birželio 28 d., spalio 4 ir 18 d. laiškuose Komisija vėl paprašė Prancūzijos valdžios institucijų suteikti informaciją. Šios laiškais bei faksogramomis atsakė 1996 m. kovo 21 d., kovo 28 d., balandžio 12 d., liepos 18 d. ir gruodžio 20 d. |
| --- | --- |

(9)

1996 m. vasario 16 d. laiške Prancūzijos valdžios institucijos atsakė į joms adresuotą 1995 m. lapkričio 21 d. prašymą suteikti informaciją. 1996 m. vasario 22 d., birželio 28 d., spalio 4 ir 18 d. laiškuose Komisija vėl paprašė Prancūzijos valdžios institucijų suteikti informaciją. Šios laiškais bei faksogramomis atsakė 1996 m. kovo 21 d., kovo 28 d., balandžio 12 d., liepos 18 d. ir gruodžio 20 d.

| (10) | 1997 m. kovo 10 d. laiške Komisijai „TF1“ pateikė priedą prie pradinio skundo. |
| --- | --- |

(10)

1997 m. kovo 10 d. laiške Komisijai „TF1“ pateikė priedą prie pradinio skundo.

| (11) | 1997 m. gegužės 15 d. laiške, skirtame „TF1“, Komisija pareiškė, kad jokia priemonė, kurių ėmėsi Prancūzijos valstybė, nepažeidžia Sutarties 86 straipsnio, kartu su 81 ir 82 straipsniais. |
| --- | --- |

(11)

1997 m. gegužės 15 d. laiške, skirtame „TF1“, Komisija pareiškė, kad jokia priemonė, kurių ėmėsi Prancūzijos valstybė, nepažeidžia Sutarties 86 straipsnio, kartu su 81 ir 82 straipsniais.

| (12) | 1997 m. spalio 21 d. laiške Prancūzijos valdžios institucijos pateikė Komisijai papildomos informacijos. |
| --- | --- |

(12)

1997 m. spalio 21 d. laiške Prancūzijos valdžios institucijos pateikė Komisijai papildomos informacijos.

| (13) | 1998 m. liepos 10 d. įvyko Komisijos ir „TF1“ posėdis. |
| --- | --- |

(13)

1998 m. liepos 10 d. įvyko Komisijos ir „TF1“ posėdis.

| (14) | 1999 m. vasario 2 d. nutarimu Komisija atmetė „TF1“ skunde išdėstytas priemones, pagrįstas Sutarties 81 ir 82 straipsniais. |
| --- | --- |

(14)

1999 m. vasario 2 d. nutarimu Komisija atmetė „TF1“ skunde išdėstytas priemones, pagrįstas Sutarties 81 ir 82 straipsniais.

| (15) | 1999 m. vasario 26 d. Komisija Prancūzijos valdžios institucijoms pateikė įsakymą teikti informaciją. Šios atsakė 1999 m. balandžio 29 d. laišku. |
| --- | --- |

(15)

1999 m. vasario 26 d. Komisija Prancūzijos valdžios institucijoms pateikė įsakymą teikti informaciją. Šios atsakė 1999 m. balandžio 29 d. laišku.

| (16) | 1999 m. gegužės 1 d. įsigaliojus Amsterdamo sutarčiai, prie jos buvo pridėtas Protokolas dėl valstybių narių visuomeninės transliacijos sistemos (toliau – Protokolas). |
| --- | --- |

(16)

1999 m. gegužės 1 d. įsigaliojus Amsterdamo sutarčiai, prie jos buvo pridėtas Protokolas dėl valstybių narių visuomeninės transliacijos sistemos (toliau – Protokolas).

| (17) | 1999 m. birželio 3 d. Pirmosios instancijos teismas, konstatavęs, kad Komisija vengia priimti sprendimą dėl dalies „TF1“ skundo, susijusio su Prancūzijos valstybės pagalba, pripažino Komisiją kalta dėl neveikimo (3). |
| --- | --- |

(17)

1999 m. birželio 3 d. Pirmosios instancijos teismas, konstatavęs, kad Komisija vengia priimti sprendimą dėl dalies „TF1“ skundo, susijusio su Prancūzijos valstybės pagalba, pripažino Komisiją kalta dėl neveikimo (3).

| (18) | 1999 m. rugsėjo 27 d. laiške Komisija pranešė Prancūzijai apie savo sprendimą pradėti Sutarties 88 straipsnio 2 dalyje numatytą procedūrą dėl investicinių subsidijų, kurias 1988–1994 m. gavo „France 2“ bei „France 3“, ir kapitalo dotacijų, kurias gavo „France 2“. |
| --- | --- |

(18)

1999 m. rugsėjo 27 d. laiške Komisija pranešė Prancūzijai apie savo sprendimą pradėti Sutarties 88 straipsnio 2 dalyje numatytą procedūrą dėl investicinių subsidijų, kurias 1988–1994 m. gavo „France 2“ bei „France 3“, ir kapitalo dotacijų, kurias gavo „France 2“.

| (19) | Komisijos sprendimas pradėti procedūrą buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (4). Komisija pakvietė suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas dėl svarstomų priemonių. |
| --- | --- |

(19)

Komisijos sprendimas pradėti procedūrą buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (4). Komisija pakvietė suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas dėl svarstomų priemonių.

| (20) | 1999 m. lapkričio 19 d. įvyko Prancūzijos valdžios institucijų ir Komisijos susitikimas. Prancūzijos valdžios institucijos savo pastabas pateikė 1999 m. gruodžio 10 d. laiške. 2000 m. vasario 1 d. Europos komercinių televizijų asociacija (toliau – ACT) pateikė Komisijai savo pastabas. Prancūzijos valdžios institucijos į šias pastabas atsakė 2000 m. birželio 15 d. laišku. |
| --- | --- |

(20)

1999 m. lapkričio 19 d. įvyko Prancūzijos valdžios institucijų ir Komisijos susitikimas. Prancūzijos valdžios institucijos savo pastabas pateikė 1999 m. gruodžio 10 d. laiške. 2000 m. vasario 1 d. Europos komercinių televizijų asociacija (toliau – ACT) pateikė Komisijai savo pastabas. Prancūzijos valdžios institucijos į šias pastabas atsakė 2000 m. birželio 15 d. laišku.

| (21) | 2000 m. vasario 10 d. įvyko Komisijos ir „TF1“ atstovų posėdis, o vėliau, 2000 m. balandžio 6 d. ir spalio 2 d., – Komisijos, Prancūzijos valdžios institucijų ir Prancūzijos nacionalinių televizijų atstovų posėdis. |
| --- | --- |

(21)

2000 m. vasario 10 d. įvyko Komisijos ir „TF1“ atstovų posėdis, o vėliau, 2000 m. balandžio 6 d. ir spalio 2 d., – Komisijos, Prancūzijos valdžios institucijų ir Prancūzijos nacionalinių televizijų atstovų posėdis.

| (22) | 2001 m. lapkričio 15 d. buvo paskelbtas Komisijos komunikatas dėl taisyklių, taikomų valstybiniams transliuotojams teikiant valstybės pagalbą (5) (toliau – Komunikatas). Jame Komisija apibrėžia principus, kurių ji laikysis tirdama nacionalinių televizijų finansavimo būdus. |
| --- | --- |

(22)

2001 m. lapkričio 15 d. buvo paskelbtas Komisijos komunikatas dėl taisyklių, taikomų valstybiniams transliuotojams teikiant valstybės pagalbą (5) (toliau – Komunikatas). Jame Komisija apibrėžia principus, kurių ji laikysis tirdama nacionalinių televizijų finansavimo būdus.

| (23) | 2002 m. liepos 29 d., spalio 18 d. ir gruodžio 16 d., o vėliau – ir 2003 m. sausio 21 d., kovo 20 d. bei balandžio 15 d. laiškuose Komisija paprašė Prancūzijos valdžios institucijų pateikti papildomos informacijos. Šios atsakė 2002 m. rugpjūčio 19 d., o vėliau – ir 2003 m. sausio 2 d., vasario 11 d., vasario 12 d., gegužės 19 d., rugpjūčio 26 d. ir lapkričio 7 d. laiškuose. |
| --- | --- |

(23)

2002 m. liepos 29 d., spalio 18 d. ir gruodžio 16 d., o vėliau – ir 2003 m. sausio 21 d., kovo 20 d. bei balandžio 15 d. laiškuose Komisija paprašė Prancūzijos valdžios institucijų pateikti papildomos informacijos. Šios atsakė 2002 m. rugpjūčio 19 d., o vėliau – ir 2003 m. sausio 2 d., vasario 11 d., vasario 12 d., gegužės 19 d., rugpjūčio 26 d. ir lapkričio 7 d. laiškuose.

| (24) | Be to, 2002 m. lapkričio 20 d. ir 2003 m. birželio 11 d. įvyko Komisijos, Prancūzijos valdžios institucijų bei Prancūzijos nacionalinių televizijų atstovų posėdis; 2003 m. balandžio 14 d. įvyko Komisijos ir „TF1“ atstovų posėdis. |
| --- | --- |

(24)

Be to, 2002 m. lapkričio 20 d. ir 2003 m. birželio 11 d. įvyko Komisijos, Prancūzijos valdžios institucijų bei Prancūzijos nacionalinių televizijų atstovų posėdis; 2003 m. balandžio 14 d. įvyko Komisijos ir „TF1“ atstovų posėdis.

| (25) | Šis sprendimas skirtas tik finansinėms priemonėms, dėl kurių buvo nuspręsta pradėti procedūrą, t. y. dėl investicinių subsidijų, kurias 1988–1994 m. gavo „France 2“ bei „France 3“, ir kapitalo dotacijų, kurias gavo „France 2“. Šis sprendimas netaikomas mokesčiui už naudojimąsi televizijos imtuvais, kuris buvo įteisintas 1949 m. liepos 30 d. Prancūzijos įstatymu Nr. 49-1032, kadangi pastarasis klausimas nebuvo minimas sprendime pradėti procesą. |
| --- | --- |

(25)

Šis sprendimas skirtas tik finansinėms priemonėms, dėl kurių buvo nuspręsta pradėti procedūrą, t. y. dėl investicinių subsidijų, kurias 1988–1994 m. gavo „France 2“ bei „France 3“, ir kapitalo dotacijų, kurias gavo „France 2“. Šis sprendimas netaikomas mokesčiui už naudojimąsi televizijos imtuvais, kuris buvo įteisintas 1949 m. liepos 30 d. Prancūzijos įstatymu Nr. 49-1032, kadangi pastarasis klausimas nebuvo minimas sprendime pradėti procesą.

| (26) | Tačiau norėdama susidaryti išsamų vaizdą apie Prancūzijos ir nacionalinių televizijų „France 2“ bei „France 3“ finansinius santykius tuo laikotarpiu, kuriam taikomas šis sprendimas, Komisija turi atsižvelgti ne tik į investicines subsidijas ir kapitalo dotacijas, bet ir į mokesčio už naudojimąsi televizijos imtuvais taikymą. Taigi, kai to prireiks 25 konstatuojamojoje dalyje minėtam finansinių priemonių tyrimui, šiame sprendime Komisija atsižvelgs ir į mokesčio už naudojimąsi televizijos imtuvais taikymą. |
| --- | --- |

(26)

Tačiau norėdama susidaryti išsamų vaizdą apie Prancūzijos ir nacionalinių televizijų „France 2“ bei „France 3“ finansinius santykius tuo laikotarpiu, kuriam taikomas šis sprendimas, Komisija turi atsižvelgti ne tik į investicines subsidijas ir kapitalo dotacijas, bet ir į mokesčio už naudojimąsi televizijos imtuvais taikymą. Taigi, kai to prireiks 25 konstatuojamojoje dalyje minėtam finansinių priemonių tyrimui, šiame sprendime Komisija atsižvelgs ir į mokesčio už naudojimąsi televizijos imtuvais taikymą.

II.   IŠSAMUS SVARSTOMŲ PRIEMONIŲ APRAŠYMAS

| (27) | „France 2“ ir „France 3“ finansavimas yra mišraus tipo, kadangi jis grindžiamas tiek mokesčiu už naudojimąsi televizijos imtuvais, tiek reklama, tiek rėmimu. Mokestis už naudojimąsi televizijos imtuvais yra įprastas Prancūzijos nacionalinių televizijų finansavimo būdas. Tačiau, be to, 1988–1994 m. „France 2“ ir „France 3“ buvo skirtos investicinės subsidijos, o „France 2“ – dar ir kapitalo dotacijos. |
| --- | --- |

(27)

„France 2“ ir „France 3“ finansavimas yra mišraus tipo, kadangi jis grindžiamas tiek mokesčiu už naudojimąsi televizijos imtuvais, tiek reklama, tiek rėmimu. Mokestis už naudojimąsi televizijos imtuvais yra įprastas Prancūzijos nacionalinių televizijų finansavimo būdas. Tačiau, be to, 1988–1994 m. „France 2“ ir „France 3“ buvo skirtos investicinės subsidijos, o „France 2“ – dar ir kapitalo dotacijos.

A.   Investicinės subsidijos ir kitos subsidijos

| (28) | 1988–1994 m. abi nacionalinės televizijos, „France 2“ ir „France 3“, atitinkamai iš valstybės gavo investicinių ir kitokių subsidijų, kurios surašytos 1 ir 2 lentelėse.
  1 LENTELĖ
  „France 2“ gautos subsidijos












  (milijonais FRF) |
| --- | --- |
| | 1988 | 1989 | 1990 | 1991 | 1992 | 1993 | 1994 |
| Investicinės subsidijos | 130 | 136 | — | 178,3 | 195 | 139 | — |
| Kitos subsidijos | — | — | 0,74 | 86,52 | — | — | 21 |
| Iš viso gauta subsidijų | 130 | 136 | 0,74 | 264,82 | 195 | 139 | 21 |

(28)

1988–1994 m. abi nacionalinės televizijos, „France 2“ ir „France 3“, atitinkamai iš valstybės gavo investicinių ir kitokių subsidijų, kurios surašytos 1 ir 2 lentelėse.

1 LENTELĖ

„France 2“ gautos subsidijos

(milijonais FRF)

1988

1989

1990

1991

1992

1993

1994

Investicinės subsidijos

130

136

—

178,3

195

139

—

Kitos subsidijos

—

—

0,74

86,52

—

—

21

Iš viso gauta subsidijų

130

136

0,74

264,82

195

139

21

2 LENTELĖ

„France 3“ gautos subsidijos

| (milijonais FRF) |
| --- |
| | 1988 | 1989 | 1990 | 1991 | 1992 | 1993 | 1994 |
| Investicinės subsidijos | 50 | 100 | 40 | 80 | 145 | 159 | — |
| Kitos subsidijos | — | — | — | — | — | 4,5 | — |
| Iš viso gauta subsidijų | 50 | 100 | 40 | 80 | 145 | 163,5 | — |

(milijonais FRF)

1988

1989

1990

1991

1992

1993

1994

Investicinės subsidijos

50

100

40

80

145

159

—

Kitos subsidijos

—

—

—

—

—

4,5

—

Iš viso gauta subsidijų

50

100

40

80

145

163,5

—

B.   Kapitalo dotacijos

| (29) | Minėtu laikotarpiu „France 2“ dar gavo tris kapitalo dotacijas. Pirmąją valstybės skirtą dotaciją, kurią sudarė 500 milijonų FRF, ji gavo 1991 m., antrąją dotaciją (55 milijonų FRF) – 1993 m., o trečiąją (355 milijonų FRF) – 1994 m. |
| --- | --- |

(29)

Minėtu laikotarpiu „France 2“ dar gavo tris kapitalo dotacijas. Pirmąją valstybės skirtą dotaciją, kurią sudarė 500 milijonų FRF, ji gavo 1991 m., antrąją dotaciją (55 milijonų FRF) – 1993 m., o trečiąją (355 milijonų FRF) – 1994 m.

| (30) | Atlikus patikrinimą buvo nustatyta, kad, išskyrus mokestį už naudojimąsi televizijos imtuvais, „France 2“ ir „France 3“ iš valstybės daugiau lėšų jų veiklai finansuoti negavo. |
| --- | --- |

(30)

Atlikus patikrinimą buvo nustatyta, kad, išskyrus mokestį už naudojimąsi televizijos imtuvais, „France 2“ ir „France 3“ iš valstybės daugiau lėšų jų veiklai finansuoti negavo.

III.   TREČIOSIOS SUINTERESUOTOSIOS ŠALIES PASTABOS

| (31) | Atliekant formalų tyrimo procesą 2000 m. vasario 1 d. Komisija gavo laišką su ACT, atstovaujančios daugumai Bendrijos komercinių televizijų, pastabomis. |
| --- | --- |

(31)

Atliekant formalų tyrimo procesą 2000 m. vasario 1 d. Komisija gavo laišką su ACT, atstovaujančios daugumai Bendrijos komercinių televizijų, pastabomis.

| (32) | Visų pirma ACT mano, kad privačios televizijos „TF1“, „M6“ ir „Canal +“ turėjo vykdyti su viešosios paslaugos teikimu susijusius įsipareigojimus, tačiau už juos šie kanalai negavo valstybės kompensacijų, taigi tai, kad „France 2“ ir „France 3“ turi vykdyti tokius įsipareigojimus, nepateisina jų gaunamo valstybės finansavimo. Be to, ji apgailestauja, kad tam tikra informacija, pavyzdžiui, papildomos išlaidos, kurių reikia valstybinėms televizijoms vykdant viešosios paslaugos uždavinius, arba šių televizijų pertvarkos planas, nėra įtraukta į sprendimą pradėti formalų tyrimo procesą. Tačiau ji pritaria Komisijos išvadai dėl minėtos pagalbos poveikio valstybių narių savitarpio konkurencijai ir mainams. |
| --- | --- |

(32)

Visų pirma ACT mano, kad privačios televizijos „TF1“, „M6“ ir „Canal +“ turėjo vykdyti su viešosios paslaugos teikimu susijusius įsipareigojimus, tačiau už juos šie kanalai negavo valstybės kompensacijų, taigi tai, kad „France 2“ ir „France 3“ turi vykdyti tokius įsipareigojimus, nepateisina jų gaunamo valstybės finansavimo. Be to, ji apgailestauja, kad tam tikra informacija, pavyzdžiui, papildomos išlaidos, kurių reikia valstybinėms televizijoms vykdant viešosios paslaugos uždavinius, arba šių televizijų pertvarkos planas, nėra įtraukta į sprendimą pradėti formalų tyrimo procesą. Tačiau ji pritaria Komisijos išvadai dėl minėtos pagalbos poveikio valstybių narių savitarpio konkurencijai ir mainams.

| (33) | ACT pirmiausia teigia, kad liberalizavus garso ir vaizdo sritį mokestis už naudojimąsi televizijos imtuvais yra valstybės pagalba ir kad tai yra nauja pagalba, nes iš šio mokesčio surinkti pinigai kasmet yra skiriami televizijoms. Iš to ji daro išvadą, kad Komisija turėjo mokestį už naudojimąsi televizijos imtuvais priskirti prie priemonių, dėl kurių pradėtas formalaus tyrimo procesas. Be to, ji mano, kad šis mokestis pagal Sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktą ir Sutarties 86 straipsnio 2 dalį negali būti suderinamas su bendrąja rinka. Ji mano, kad valstybės „France 2“ ir „France 3“ skiriamas finansavimas nėra pateisinamas, nes privačios televizijos, kaip ir valstybinės televizijos, taip pat vykdo su viešosios paslaugos teikimu susijusius įsipareigojimus, tačiau iš valstybės jos negauna tokių pat finansinių kompensacijų. |
| --- | --- |

(33)

ACT pirmiausia teigia, kad liberalizavus garso ir vaizdo sritį mokestis už naudojimąsi televizijos imtuvais yra valstybės pagalba ir kad tai yra nauja pagalba, nes iš šio mokesčio surinkti pinigai kasmet yra skiriami televizijoms. Iš to ji daro išvadą, kad Komisija turėjo mokestį už naudojimąsi televizijos imtuvais priskirti prie priemonių, dėl kurių pradėtas formalaus tyrimo procesas. Be to, ji mano, kad šis mokestis pagal Sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktą ir Sutarties 86 straipsnio 2 dalį negali būti suderinamas su bendrąja rinka. Ji mano, kad valstybės „France 2“ ir „France 3“ skiriamas finansavimas nėra pateisinamas, nes privačios televizijos, kaip ir valstybinės televizijos, taip pat vykdo su viešosios paslaugos teikimu susijusius įsipareigojimus, tačiau iš valstybės jos negauna tokių pat finansinių kompensacijų.

| (34) | Dėl svarstomų investicinių subsidijų ir kapitalo dotacijų ACT mano, kad ši pagalba nėra susijusi su kokiu nors kultūros projektu, taigi negali būti pateisinta Sutarties 87 straipsnio 3 dalies d punktu. Ji taip pat mano, kad ši pagalba yra skirta įmonių veiklai finansuoti ir kad čia negali būti taikytina išimtis dėl į sunkią padėtį patekusių įmonių gelbėjimo ir pertvarkos, nes Prancūzijos valdžios institucijos Komisijai nepranešė apie televizijų pertvarkas. |
| --- | --- |

(34)

Dėl svarstomų investicinių subsidijų ir kapitalo dotacijų ACT mano, kad ši pagalba nėra susijusi su kokiu nors kultūros projektu, taigi negali būti pateisinta Sutarties 87 straipsnio 3 dalies d punktu. Ji taip pat mano, kad ši pagalba yra skirta įmonių veiklai finansuoti ir kad čia negali būti taikytina išimtis dėl į sunkią padėtį patekusių įmonių gelbėjimo ir pertvarkos, nes Prancūzijos valdžios institucijos Komisijai nepranešė apie televizijų pertvarkas.

| (35) | Galiausiai Komisijai priminusi metodologiją, kurią ši turi taikyti, kad pagal Sutarties 86 straipsnio 2 dalį įvertintų valstybės pagalbą, ACT teigia, kad čia išnagrinėtos investicinės subsidijos ir kapitalo dotacijos neatitinka minėto straipsnio kriterijų, kadangi tai yra išskirtinė, laikina pagalba, kuri nebuvo teikiama papildomiems viešosios paslaugos uždaviniams finansuoti. |
| --- | --- |

(35)

Galiausiai Komisijai priminusi metodologiją, kurią ši turi taikyti, kad pagal Sutarties 86 straipsnio 2 dalį įvertintų valstybės pagalbą, ACT teigia, kad čia išnagrinėtos investicinės subsidijos ir kapitalo dotacijos neatitinka minėto straipsnio kriterijų, kadangi tai yra išskirtinė, laikina pagalba, kuri nebuvo teikiama papildomiems viešosios paslaugos uždaviniams finansuoti.

| (36) | Pagaliau ACT prašo Komisijos priimti galutinį neigiamą sprendimą dėl investicinių subsidijų, kurias gavo „France 2“ bei „France 3“, ir dėl kapitalo dotacijų, skirtų „France 3“. Ji taip pat prašo pradėti formalų mokesčio už naudojimąsi televizijos imtuvais tyrimo procesą ir suteikti jai daugiau informacijos apie abiejų televizijų įsipareigojimus teikti viešąsias paslaugas bei pranešti apie šių televizijų pertvarkos planus. |
| --- | --- |

(36)

Pagaliau ACT prašo Komisijos priimti galutinį neigiamą sprendimą dėl investicinių subsidijų, kurias gavo „France 2“ bei „France 3“, ir dėl kapitalo dotacijų, skirtų „France 3“. Ji taip pat prašo pradėti formalų mokesčio už naudojimąsi televizijos imtuvais tyrimo procesą ir suteikti jai daugiau informacijos apie abiejų televizijų įsipareigojimus teikti viešąsias paslaugas bei pranešti apie šių televizijų pertvarkos planus.

IV.   PRANCŪZIJOS PASTABOS

A.   Dėl formalaus tyrimo proceso pradžios

| (37) | Prancūzijos valdžios institucijos 1999 m. gruodžio 10 d. laišku pateikė savo pastabas dėl formalaus tyrimo proceso pradžios. Laiške pažymima, kad 1996 m. gruodžio 20 d. ir 1999 m. balandžio 29 d. laiškai yra neatskiriama minėtų pastabų sudedamoji dalis. Čia šių dviejų laiškų turinys bus minimas tik tuo atveju, kai jis nebus paminėtas 1999 m. gruodžio 10 d. laiške. |
| --- | --- |

(37)

Prancūzijos valdžios institucijos 1999 m. gruodžio 10 d. laišku pateikė savo pastabas dėl formalaus tyrimo proceso pradžios. Laiške pažymima, kad 1996 m. gruodžio 20 d. ir 1999 m. balandžio 29 d. laiškai yra neatskiriama minėtų pastabų sudedamoji dalis. Čia šių dviejų laiškų turinys bus minimas tik tuo atveju, kai jis nebus paminėtas 1999 m. gruodžio 10 d. laiške.

| (38) | Prancūzijos valdžios institucijos pirmiausia primena garso ir vaizdo sektoriaus liberalizavimo padarinius. Pasak jų, „TF1“ privatizacija staigiai ir netikėtai sutrikdė „France 2“ ekonominę pusiausvyrą, nes nuo 1987 m. „TF1“ įplaukos iš reklamų didėjo, tuo tarpu „France 2“ – mažėjo. Prancūzijos valdžios institucijos šį pasikeitimą aiškina dviem dalykais. Pirmiausia komerciniais sumetimais „TF1“ programų tinklelis buvo perorientuotas į žiūrovų – „jaunesnių nei 50 metų namų šeimininkių“ tipą, kuris labiausiai domina reklamos užsakovus. Tuo tarpu nacionalinių televizijų programos yra orientuotos į platesnį bei įvairesnį žiūrovų ratą. Kita vertus, įstatymai ir reglamentai nacionalinių televizijų galimybę pasinaudoti reklamos ištekliais riboja labiau nei privačių televizijų. |
| --- | --- |

(38)

Prancūzijos valdžios institucijos pirmiausia primena garso ir vaizdo sektoriaus liberalizavimo padarinius. Pasak jų, „TF1“ privatizacija staigiai ir netikėtai sutrikdė „France 2“ ekonominę pusiausvyrą, nes nuo 1987 m. „TF1“ įplaukos iš reklamų didėjo, tuo tarpu „France 2“ – mažėjo. Prancūzijos valdžios institucijos šį pasikeitimą aiškina dviem dalykais. Pirmiausia komerciniais sumetimais „TF1“ programų tinklelis buvo perorientuotas į žiūrovų – „jaunesnių nei 50 metų namų šeimininkių“ tipą, kuris labiausiai domina reklamos užsakovus. Tuo tarpu nacionalinių televizijų programos yra orientuotos į platesnį bei įvairesnį žiūrovų ratą. Kita vertus, įstatymai ir reglamentai nacionalinių televizijų galimybę pasinaudoti reklamos ištekliais riboja labiau nei privačių televizijų.

| (39) | Be to, programų pirkimo ir rodymo kainos smarkiai padidėjo. Kadangi per ketverius metus atsirado dukart daugiau televizijos kanalų, programų rinkoje sustiprėjo konkurencija ir naujieji kanalai į šią rinką įnešdavo papildomų lėšų. Taigi visų žanrų programų kainos pakilo. Norėdamos kompensuoti šį pabrangimą, nacionalinės televizijos naudojosi savo turimų programų atsargomis. Dėl mažesnio ir retesnio finansavimo programos tapo nebe tokios patrauklios, ir tai ypač didelės įtakos turėjo ženkliam „France 2“ žiūrovų, taigi taip pat ir reklamos išteklių, sumažėjimui. Sumažėjus reklamos ištekliams ir pabrangus programoms, abiejų nacionalinių televizijų padėtis tapo prasta. |
| --- | --- |

(39)

Be to, programų pirkimo ir rodymo kainos smarkiai padidėjo. Kadangi per ketverius metus atsirado dukart daugiau televizijos kanalų, programų rinkoje sustiprėjo konkurencija ir naujieji kanalai į šią rinką įnešdavo papildomų lėšų. Taigi visų žanrų programų kainos pakilo. Norėdamos kompensuoti šį pabrangimą, nacionalinės televizijos naudojosi savo turimų programų atsargomis. Dėl mažesnio ir retesnio finansavimo programos tapo nebe tokios patrauklios, ir tai ypač didelės įtakos turėjo ženkliam „France 2“ žiūrovų, taigi taip pat ir reklamos išteklių, sumažėjimui. Sumažėjus reklamos ištekliams ir pabrangus programoms, abiejų nacionalinių televizijų padėtis tapo prasta.

| (40) | Prancūzijos valdžios institucijos teigia, jog valstybė privalėjo įsikišti, kad užtikrintų tolesnį nacionalinių televizijų egzistavimą ir viešosios paslaugos uždavinių vykdymą, taip užtikrindama pliuralizmo išlaikymą. Viešosios paslaugos uždaviniams būdingi bendri kokybei keliami reikalavimai ir specifinių programų transliavimas. Uždaviniai kyla iš principo, pagal kurį nacionalinių televizijų, užsibrėžusių bendrus tikslus ir surenkančių gana įvairią auditoriją, egzistavimas lemia informacijos pliuralizmą, programų įvairovę bei įvairiapusišką pagalbą garso, vaizdo ir kinematografinei kūrybai. Šių uždavinių vykdymas nacionalinėms televizijoms siejasi ir su papildomomis išlaidomis bei reklamos įplaukų trūkumu. 1988–1994 m. jų padėtis taip pablogėjo, kad net iškilo tolesnio jų egzistavimo klausimas ir atsirado pavojus, kad viešosios paslaugos uždaviniai nebebus vykdomi. Taigi valstybė turėjo įsikišti – suteikti investicinių subsidijų ir kapitalo dotacijų. Iš tiesų spontaniškas mokesčio už naudojimąsi televizijos imtuvais didėjimas negalėjo atsverti greito programų kainų kilimo ir pagerinti prastos abiejų televizijų padėties. Prancūzijos valdžios institucijos mano, kad valstybės intervencija „France 2“ ir „France 3“ naudai yra suderinama tiek su bendrąja rinka, tiek su Sutarties 86 straipsnio 2 dalimi ir 87 straipsnio 3 dalies c punktu, tiek su pagrindinėmis nuostatomis dėl į sunkią padėtį patekusių įmonių gelbėjimo ir pertvarkos (8). |
| --- | --- |

(40)

Prancūzijos valdžios institucijos teigia, jog valstybė privalėjo įsikišti, kad užtikrintų tolesnį nacionalinių televizijų egzistavimą ir viešosios paslaugos uždavinių vykdymą, taip užtikrindama pliuralizmo išlaikymą. Viešosios paslaugos uždaviniams būdingi bendri kokybei keliami reikalavimai ir specifinių programų transliavimas. Uždaviniai kyla iš principo, pagal kurį nacionalinių televizijų, užsibrėžusių bendrus tikslus ir surenkančių gana įvairią auditoriją, egzistavimas lemia informacijos pliuralizmą, programų įvairovę bei įvairiapusišką pagalbą garso, vaizdo ir kinematografinei kūrybai. Šių uždavinių vykdymas nacionalinėms televizijoms siejasi ir su papildomomis išlaidomis bei reklamos įplaukų trūkumu. 1988–1994 m. jų padėtis taip pablogėjo, kad net iškilo tolesnio jų egzistavimo klausimas ir atsirado pavojus, kad viešosios paslaugos uždaviniai nebebus vykdomi. Taigi valstybė turėjo įsikišti – suteikti investicinių subsidijų ir kapitalo dotacijų. Iš tiesų spontaniškas mokesčio už naudojimąsi televizijos imtuvais didėjimas negalėjo atsverti greito programų kainų kilimo ir pagerinti prastos abiejų televizijų padėties. Prancūzijos valdžios institucijos mano, kad valstybės intervencija „France 2“ ir „France 3“ naudai yra suderinama tiek su bendrąja rinka, tiek su Sutarties 86 straipsnio 2 dalimi ir 87 straipsnio 3 dalies c punktu, tiek su pagrindinėmis nuostatomis dėl į sunkią padėtį patekusių įmonių gelbėjimo ir pertvarkos (8).

| (41) | Prancūzijos valdžios institucijos „France 2“ ir „France 3“ suteiktas investicines subsidijas ir kapitalo dotacijas teisina būtinybe padėti abiem televizijoms prisiderinti prie kylančių programų kainų. Be to, po įmonės „Coopers & Lybrand“ atlikto audito 1991 m. liepos mėn. abi nacionalinės televizijos parengė strateginį planą, susidedantį iš abiejų televizijų vidaus pertvarkos projekto ir socialinio plano, kuriais siekiama skatinti ūkiškumą ir yra apibrėžiama strategija, turinti geriau atitikti žiūrovų lūkesčius, kartu išlaikant visuomeninio transliuotojo savitumą. Valstybė šio strateginio plano įgyvendinimui skyrė papildomą finansavimą, t. y. anksčiau minėtas investicines subsidijas ir „France 2“ dar skyrė kapitalo dotaciją, kuri turėjo pagerinti jos balanso struktūrą. Paaiškėjus, kad pirmoji, 500 milijonų FRF dotacija, yra per maža, valstybė nusprendė 1993 m. ir 1994 m. „France 2“ skirti dar dvi dotacijas. Antroji buvo skirta po dar vieno įmonės „Coopers & Lybrand“ atlikto audito ir atitinkamai po naujo ūkiškumo plano sudarymo. Šios taupymo priemonės leido „France 2“ pagerinti savo finansinę padėtį. Prancūzijos valdžios institucijos mano, kad šios finansinės priemonės padėjo nacionalinėms televizijoms prisitaikyti prie naujo konkurencinio konteksto. |
| --- | --- |

(41)

Prancūzijos valdžios institucijos „France 2“ ir „France 3“ suteiktas investicines subsidijas ir kapitalo dotacijas teisina būtinybe padėti abiem televizijoms prisiderinti prie kylančių programų kainų. Be to, po įmonės „Coopers & Lybrand“ atlikto audito 1991 m. liepos mėn. abi nacionalinės televizijos parengė strateginį planą, susidedantį iš abiejų televizijų vidaus pertvarkos projekto ir socialinio plano, kuriais siekiama skatinti ūkiškumą ir yra apibrėžiama strategija, turinti geriau atitikti žiūrovų lūkesčius, kartu išlaikant visuomeninio transliuotojo savitumą. Valstybė šio strateginio plano įgyvendinimui skyrė papildomą finansavimą, t. y. anksčiau minėtas investicines subsidijas ir „France 2“ dar skyrė kapitalo dotaciją, kuri turėjo pagerinti jos balanso struktūrą. Paaiškėjus, kad pirmoji, 500 milijonų FRF dotacija, yra per maža, valstybė nusprendė 1993 m. ir 1994 m. „France 2“ skirti dar dvi dotacijas. Antroji buvo skirta po dar vieno įmonės „Coopers & Lybrand“ atlikto audito ir atitinkamai po naujo ūkiškumo plano sudarymo. Šios taupymo priemonės leido „France 2“ pagerinti savo finansinę padėtį. Prancūzijos valdžios institucijos mano, kad šios finansinės priemonės padėjo nacionalinėms televizijoms prisitaikyti prie naujo konkurencinio konteksto.

| (42) | Prancūzijos valdžios institucijos primena, kad nacionalinėms televizijoms skirta pagalba buvo teikiama iš naujo apibrėžus joms patikėtus viešosios paslaugos uždavinius ir pagal konkrečias sutartis nustačius santykius su valstybe. |
| --- | --- |

(42)

Prancūzijos valdžios institucijos primena, kad nacionalinėms televizijoms skirta pagalba buvo teikiama iš naujo apibrėžus joms patikėtus viešosios paslaugos uždavinius ir pagal konkrečias sutartis nustačius santykius su valstybe.

| (43) | Galiausiai Prancūzijos valdžios institucijos pažymi, kad žiūrimumo, programų ir garso bei vaizdo reklamos rinkos yra valstybinės reikšmės, ir priekaištauja Komisijai, kad ši neįrodė, jog šios valstybės finansinės priemonės daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(43)

Galiausiai Prancūzijos valdžios institucijos pažymi, kad žiūrimumo, programų ir garso bei vaizdo reklamos rinkos yra valstybinės reikšmės, ir priekaištauja Komisijai, kad ši neįrodė, jog šios valstybės finansinės priemonės daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai.

| (44) | 1999 m. balandžio 29 d. atsakyme Prancūzijos valdžios institucijos pareiškė pastabas dėl „France 2“ ir „France 3“ užimamų pozicijų garso ir vaizdo srities bei reklamos teisių įsigijimo rinkoje. Jos pažymi, kad nacionalinės televizijos garso ir vaizdo, taip pat ir reklamos teisių įsigijimo rinkoje negali kelti grėsmės komercinių televizijų pozicijoms, nes neturi tokio finansinio pajėgumo ir jų programų sudarymui bei įvairovei yra keliami itin dideli reikalavimai, tuo tarpu komercinės televizijos žiūrovams siūlo tik patrauklias programas. Prancūzijos valdžios institucijos taip pat prieštarauja teiginiui, kad „France 2“ ir „France 3“ reklamai skirtos vietos pardavimo srityje vykdė „dirbtinai žemą“ kainų politiką. Jos ypač pabrėžė, kad nors reklamos rodymui skirtas laikas yra 2 kartus trumpesnis, „France 2“ eteryje reklamai skirtos vietos kainos tėra 5–10 % mažesnės nei „TF1“. Abiejų nacionalinių televizijų ir „TF1“ nustatytų kainų skirtumas gerai atspindi reklamos rodymui duoto laiko skirtumą. |
| --- | --- |

(44)

1999 m. balandžio 29 d. atsakyme Prancūzijos valdžios institucijos pareiškė pastabas dėl „France 2“ ir „France 3“ užimamų pozicijų garso ir vaizdo srities bei reklamos teisių įsigijimo rinkoje. Jos pažymi, kad nacionalinės televizijos garso ir vaizdo, taip pat ir reklamos teisių įsigijimo rinkoje negali kelti grėsmės komercinių televizijų pozicijoms, nes neturi tokio finansinio pajėgumo ir jų programų sudarymui bei įvairovei yra keliami itin dideli reikalavimai, tuo tarpu komercinės televizijos žiūrovams siūlo tik patrauklias programas. Prancūzijos valdžios institucijos taip pat prieštarauja teiginiui, kad „France 2“ ir „France 3“ reklamai skirtos vietos pardavimo srityje vykdė „dirbtinai žemą“ kainų politiką. Jos ypač pabrėžė, kad nors reklamos rodymui skirtas laikas yra 2 kartus trumpesnis, „France 2“ eteryje reklamai skirtos vietos kainos tėra 5–10 % mažesnės nei „TF1“. Abiejų nacionalinių televizijų ir „TF1“ nustatytų kainų skirtumas gerai atspindi reklamos rodymui duoto laiko skirtumą.

B.   Dėl ACT pastabų

| (45) | 2000 m. birželio 15 d. laiške Prancūzijos valdžios institucijos Komisijai pateikė ACT pastabų komentarus. Komentaruose išsakoma nuomonė, kad mokestis už naudojimąsi televizijos imtuvais yra esama pagalba, ir prieštaraujama teiginiui, kad privatūs hercų dažniu transliuojantys kanalai vykdo panašius įsipareigojimus kaip ir valstybiniai kanalai. Institucijos pateikia jų atliktos analizės rezultatus, pagal kuriuos šiame sprendime nagrinėjamos investicinės subsidijos ir kapitalo dotacijos yra suderinamos su bendrąja rinka pagal Sutarties 86 straipsnio 2 dalį ir 87 straipsnio 3 dalies c punktą, taip pat nurodo, kad neprašė taikyti 87 straipsnio 3 dalies d punkto, susijusio su kultūros rėmimu. Galiausiai valdžios institucijos pažymi, kad Komisija turėtų įvertinti turimą informaciją nurodydama, ar jos užtenka procedūrai užbaigti, taip pat pažymi, kad valstybės dokumentai gali būti perduoti ACT. |
| --- | --- |

(45)

2000 m. birželio 15 d. laiške Prancūzijos valdžios institucijos Komisijai pateikė ACT pastabų komentarus. Komentaruose išsakoma nuomonė, kad mokestis už naudojimąsi televizijos imtuvais yra esama pagalba, ir prieštaraujama teiginiui, kad privatūs hercų dažniu transliuojantys kanalai vykdo panašius įsipareigojimus kaip ir valstybiniai kanalai. Institucijos pateikia jų atliktos analizės rezultatus, pagal kuriuos šiame sprendime nagrinėjamos investicinės subsidijos ir kapitalo dotacijos yra suderinamos su bendrąja rinka pagal Sutarties 86 straipsnio 2 dalį ir 87 straipsnio 3 dalies c punktą, taip pat nurodo, kad neprašė taikyti 87 straipsnio 3 dalies d punkto, susijusio su kultūros rėmimu. Galiausiai valdžios institucijos pažymi, kad Komisija turėtų įvertinti turimą informaciją nurodydama, ar jos užtenka procedūrai užbaigti, taip pat pažymi, kad valstybės dokumentai gali būti perduoti ACT.

V.   SVARSTOMŲ PRIEMONIŲ ĮVERTINIMAS

| (46) | Sutarties 87 straipsnio 1 dalyje numatoma, kad „išskyrus tuos atvejus, kai ši Sutartis nustato kitaip, valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su bendrąja rinka, kai ji daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai“. |
| --- | --- |

(46)

Sutarties 87 straipsnio 1 dalyje numatoma, kad „išskyrus tuos atvejus, kai ši Sutartis nustato kitaip, valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su bendrąja rinka, kai ji daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai“.

| (47) | Kad finansinė priemonė sudarytų valstybės pagalbą pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį, turi būti įgyvendintos tokios sąlygos:






  — | pagalbą suteikia valstybė narė panaudodama valstybinius išteklius, |
| --- | --- | --- |

(47)

Kad finansinė priemonė sudarytų valstybės pagalbą pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį, turi būti įgyvendintos tokios sąlygos:

—

pagalbą suteikia valstybė narė panaudodama valstybinius išteklius,

| — | pagalba skirta tam tikroms įmonėms arba tam tikrų prekių gamybai, ji neiškraipo arba nesuteikia galimybės iškraipyti konkurenciją, |
| --- | --- |

—

pagalba skirta tam tikroms įmonėms arba tam tikrų prekių gamybai, ji neiškraipo arba nesuteikia galimybės iškraipyti konkurenciją,

| — | pagalba daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

—

pagalba daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai.

A.   Dėl valstybinių išteklių

| (48) | Šiame sprendime svarstomos subsidijos ir kapitalo dotacijos skiriamos iš valstybės biudžeto. Jos skiriamos arba įstatyminiu aktu arba reglamentuojančiu teisės aktu. Tokiu būdu nekyla abejonių, kad priemonės finansuojamos iš valstybinių išteklių. |
| --- | --- |

(48)

Šiame sprendime svarstomos subsidijos ir kapitalo dotacijos skiriamos iš valstybės biudžeto. Jos skiriamos arba įstatyminiu aktu arba reglamentuojančiu teisės aktu. Tokiu būdu nekyla abejonių, kad priemonės finansuojamos iš valstybinių išteklių.

B.   Dėl naudos vykdant atranką ir konkurencijos iškraipymo

| (49) | Iš 1998–1994 m. gautų subsidijų „France 2“ ir „France 3“ finansavo savo veiklą arba panaudojo jas investicijoms; valstybiniai kanalai gavo subsidijas neskirdami savo pačių išteklių ir nesiskolindami rinkoje. Taigi subsidijos buvo jiems suteikta nauda. Be to, ši nauda skirta vykdant atranką, kadangi subsidijos suteiktos tik dviems valstybiniams kanalams, o ne visiems televizijų operatoriams, nepriklausomai nuo to, ar jie būtų valstybiniai, ar privatūs. |
| --- | --- |

(49)

Iš 1998–1994 m. gautų subsidijų „France 2“ ir „France 3“ finansavo savo veiklą arba panaudojo jas investicijoms; valstybiniai kanalai gavo subsidijas neskirdami savo pačių išteklių ir nesiskolindami rinkoje. Taigi subsidijos buvo jiems suteikta nauda. Be to, ši nauda skirta vykdant atranką, kadangi subsidijos suteiktos tik dviems valstybiniams kanalams, o ne visiems televizijų operatoriams, nepriklausomai nuo to, ar jie būtų valstybiniai, ar privatūs.

| (50) | 1988–1994 m. valstybė „France 2“ taip pat išmokėjo tris kapitalo dotacijas. Komisija mano, kad valstybės įnašas į įmonės kapitalą nevertintinas kaip atrankos būdu gauta nauda, jei kapitalas įnešamas standartinėmis rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančiam privačiam investuotojui priimtinomis aplinkybėmis. Toks palyginimas su privačiu rinkos ekonomikos investuotoju galimas tik tuomet, kai investuojama į pelningą komercinę veiklą. Analizuojamu atveju „France 2“ kanalas, atsižvelgdamas į valstybės patikėtus uždavinius, vykdo su televizijos laidų kūrimu ir programų sudarymu susijusią veiklą; didžiąją dalį kanalo veiklos tiesiogiai finansuoja valstybė panaudodama televizijos mokestį. Sudarant programų tinklelį nekeliamas tikslas iš laidų gauti kuo didesnes pajamas. Taigi suteikdama „France 2“ kapitalo dotacijas valstybė neturėjo tikslo gauti kuo didesnį pelną. Atitinkamai galima teigti, kad valstybė šias dotacijas suteikė vedama ne tų pačių motyvų, kuriais būtų rėmęsis privatus rinkos ekonomikos investuotojas. 1996 m. gruodžio 20 d. ir 1999 m. balandžio 29 d. pateiktose pastabose Prancūzijos valdžios institucijos iškėlė argumentą, kad valstybė veikė kaip privatus rinkos ekonomikos investuotojas. Tačiau vienose pastabose išsakyta nuomonė dėl privataus rinkos ekonomikos investuotojo prieštarauja pastabose, susijusiose su formalaus tyrimo proceso pradžia, išsakytai minčiai, kad suteikiant valstybės pagalbą „France 2“ buvo laikomasi pagrindinių taisyklių dėl pagalbos skyrimo į sunkią padėtį patekusių įmonių gelbėjimui ir pertvarkai. Tokios taisyklės taikomos tada, kai kalbama apie įmonių gelbėjimą arba pertvarką, o ne apie privataus rinkos ekonomikos investuotojo intervenciją. |
| --- | --- |

(50)

1988–1994 m. valstybė „France 2“ taip pat išmokėjo tris kapitalo dotacijas. Komisija mano, kad valstybės įnašas į įmonės kapitalą nevertintinas kaip atrankos būdu gauta nauda, jei kapitalas įnešamas standartinėmis rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančiam privačiam investuotojui priimtinomis aplinkybėmis. Toks palyginimas su privačiu rinkos ekonomikos investuotoju galimas tik tuomet, kai investuojama į pelningą komercinę veiklą. Analizuojamu atveju „France 2“ kanalas, atsižvelgdamas į valstybės patikėtus uždavinius, vykdo su televizijos laidų kūrimu ir programų sudarymu susijusią veiklą; didžiąją dalį kanalo veiklos tiesiogiai finansuoja valstybė panaudodama televizijos mokestį. Sudarant programų tinklelį nekeliamas tikslas iš laidų gauti kuo didesnes pajamas. Taigi suteikdama „France 2“ kapitalo dotacijas valstybė neturėjo tikslo gauti kuo didesnį pelną. Atitinkamai galima teigti, kad valstybė šias dotacijas suteikė vedama ne tų pačių motyvų, kuriais būtų rėmęsis privatus rinkos ekonomikos investuotojas. 1996 m. gruodžio 20 d. ir 1999 m. balandžio 29 d. pateiktose pastabose Prancūzijos valdžios institucijos iškėlė argumentą, kad valstybė veikė kaip privatus rinkos ekonomikos investuotojas. Tačiau vienose pastabose išsakyta nuomonė dėl privataus rinkos ekonomikos investuotojo prieštarauja pastabose, susijusiose su formalaus tyrimo proceso pradžia, išsakytai minčiai, kad suteikiant valstybės pagalbą „France 2“ buvo laikomasi pagrindinių taisyklių dėl pagalbos skyrimo į sunkią padėtį patekusių įmonių gelbėjimui ir pertvarkai. Tokios taisyklės taikomos tada, kai kalbama apie įmonių gelbėjimą arba pertvarką, o ne apie privataus rinkos ekonomikos investuotojo intervenciją.

| (51) | Kadangi Prancūzijos institucijos palygino savo veiksmus „France 2“ atžvilgiu su privataus rinkos ekonomikos investuotojo veiksmais, šis argumentas turėtų būti analizuojamas. Siekiant įvertinti, ar kapitalo dotacijos skirtos įprastomis rinkos sąlygomis, reikėtų išanalizuoti prieš kapitalo dotacijų suteikimą užfiksuotus naudos gavėjo ekonominius rezultatus ir finansines perspektyvas, nustatytas pagal rinkos prognozes. 3 lentelėje pateikiami „France 2“ veiklos rezultatai prieš suteikiant tris kapitalo dotacijas ir po jų suteikimo.
  3 LENTELĖ
  1988–1994 m. „France 2“ finansinės veiklos duomenys













  (milijonais FRF) |
| --- | --- |
| | 1988 | 1989 | 1990 | 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 |
| Apyvarta | 2 835,66 | 2 878,81 | 3 047,18 | 3 414,15 | 4 393,52 | 4 367,65 | 4 935,79 | 5 073,76 |
| Finansinių metų veiklos rezultatai | – 99,92 | – 329,19 | – 744,25 | – 92,92 | 75,51 | 52,01 | 73,13 | 60,73 |
| Šaltinis:„France 2“ veiklos ataskaita |

(51)

Kadangi Prancūzijos institucijos palygino savo veiksmus „France 2“ atžvilgiu su privataus rinkos ekonomikos investuotojo veiksmais, šis argumentas turėtų būti analizuojamas. Siekiant įvertinti, ar kapitalo dotacijos skirtos įprastomis rinkos sąlygomis, reikėtų išanalizuoti prieš kapitalo dotacijų suteikimą užfiksuotus naudos gavėjo ekonominius rezultatus ir finansines perspektyvas, nustatytas pagal rinkos prognozes. 3 lentelėje pateikiami „France 2“ veiklos rezultatai prieš suteikiant tris kapitalo dotacijas ir po jų suteikimo.

3 LENTELĖ

1988–1994 m. „France 2“ finansinės veiklos duomenys

(milijonais FRF)

1988

1989

1990

1991

1992

1993

1994

1995

Apyvarta

2 835,66

2 878,81

3 047,18

3 414,15

4 393,52

4 367,65

4 935,79

5 073,76

Finansinių metų veiklos rezultatai

– 99,92

– 329,19

– 744,25

– 92,92

75,51

52,01

73,13

60,73

Šaltinis:„France 2“ veiklos ataskaita

| (52) | Lentelė rodo, kad „France 2“ tuo laiku, kai buvo skirtos kapitalo dotacijos, dirbo nepelningai. Prancūzijos valdžios institucijos pagal ankstesnes kanalo pajamas negalėjo tikėtis, kad jų investicijos bus pelningos. Pagal finansines įmonės perspektyvas arba rinkos prognozes jos taip pat negalėjo tikėtis, kad investicijos atsipirks. Po keletos nuostolingų metų „France 2“ veiklos pagyvėjimą ir nedidelį kanalo pelną nuo 1992 m. lėmė papildomi valstybės kapitalo įnašai 1993 ir 1994 m. Taigi Prancūzijos valdžios institucijų argumentas, kad „France 2“ suteiktas kapitalo dotacijas reikėtų vertinti kaip įprastą rinkos investiciją, negali būti priimtas. |
| --- | --- |

(52)

Lentelė rodo, kad „France 2“ tuo laiku, kai buvo skirtos kapitalo dotacijos, dirbo nepelningai. Prancūzijos valdžios institucijos pagal ankstesnes kanalo pajamas negalėjo tikėtis, kad jų investicijos bus pelningos. Pagal finansines įmonės perspektyvas arba rinkos prognozes jos taip pat negalėjo tikėtis, kad investicijos atsipirks. Po keletos nuostolingų metų „France 2“ veiklos pagyvėjimą ir nedidelį kanalo pelną nuo 1992 m. lėmė papildomi valstybės kapitalo įnašai 1993 ir 1994 m. Taigi Prancūzijos valdžios institucijų argumentas, kad „France 2“ suteiktas kapitalo dotacijas reikėtų vertinti kaip įprastą rinkos investiciją, negali būti priimtas.

| (53) | Atitinkamai Komisija mano, kad privatus rinkos ekonomikos investuotojas „France 2“ nebūtų suteikęs tokių kapitalo dotacijų, kokias suteikė valstybė 1991 m., 1993 m. ir 1994 m. Šiuo atžvilgiu „France 2“ skirtos dotacijos yra atrankos būdu gauta nauda, kadangi jos išmokėtos tik vienam kanalui. |
| --- | --- |

(53)

Atitinkamai Komisija mano, kad privatus rinkos ekonomikos investuotojas „France 2“ nebūtų suteikęs tokių kapitalo dotacijų, kokias suteikė valstybė 1991 m., 1993 m. ir 1994 m. Šiuo atžvilgiu „France 2“ skirtos dotacijos yra atrankos būdu gauta nauda, kadangi jos išmokėtos tik vienam kanalui.

| (54) | Be to, remiantis Europos Bendrijų Teisingumo Teismo Altmark
   (9) sprendime nustatytomis sąlygomis turėtų būti išanalizuota, ar įvykdyta sąlyga dėl naudos suteikimo. Sprendime įvardytos sąlygos yra tokios:






  — | įmonė gavėja buvo realiai įpareigota vykdyti aiškiai apibrėžtus su viešųjų paslaugų teikimu susijusius įsipareigojimus, |
| --- | --- | --- |

(54)

Be to, remiantis Europos Bendrijų Teisingumo Teismo Altmark
   (9) sprendime nustatytomis sąlygomis turėtų būti išanalizuota, ar įvykdyta sąlyga dėl naudos suteikimo. Sprendime įvardytos sąlygos yra tokios:

—

įmonė gavėja buvo realiai įpareigota vykdyti aiškiai apibrėžtus su viešųjų paslaugų teikimu susijusius įsipareigojimus,

| — | kriterijai, kuriais remiantis apskaičiuotas kompensacijos dydis, buvo iš anksto objektyviai ir skaidriai nustatyti siekiant išvengti, kad kompensacija įmonei gavėjai nesuteiktų ekonominio pranašumo įmonių konkurenčių atžvilgiu, |
| --- | --- |

—

kriterijai, kuriais remiantis apskaičiuotas kompensacijos dydis, buvo iš anksto objektyviai ir skaidriai nustatyti siekiant išvengti, kad kompensacija įmonei gavėjai nesuteiktų ekonominio pranašumo įmonių konkurenčių atžvilgiu,

| — | kompensacija neviršija sumos, kuri yra reikalinga išlaidoms, atsiradusioms vykdant su viešųjų paslaugų teikimu susijusius įsipareigojimus, visiškai arba iš dalies padengti atsižvelgiant į su tuo susijusias pajamas ir į atitinkamą vykdant įsipareigojimus gaunamą pelną, |
| --- | --- |

—

kompensacija neviršija sumos, kuri yra reikalinga išlaidoms, atsiradusioms vykdant su viešųjų paslaugų teikimu susijusius įsipareigojimus, visiškai arba iš dalies padengti atsižvelgiant į su tuo susijusias pajamas ir į atitinkamą vykdant įsipareigojimus gaunamą pelną,

| — | jei įmonė nebuvo pasirinkta vykdant viešųjų pirkimų procedūrą, reikalingos kompensacijos dydis nustatomas remiantis vidutinės gerai valdomos ir atitinkamai aprūpintos įmonės išlaidų, kurias ji turėtų padaryti įsipareigojimų vykdymui, analize, atsižvelgiant į su tuo susijusias pajamas ir į atitinkamą vykdant įsipareigojimus gaunamą pelną. |
| --- | --- |

—

jei įmonė nebuvo pasirinkta vykdant viešųjų pirkimų procedūrą, reikalingos kompensacijos dydis nustatomas remiantis vidutinės gerai valdomos ir atitinkamai aprūpintos įmonės išlaidų, kurias ji turėtų padaryti įsipareigojimų vykdymui, analize, atsižvelgiant į su tuo susijusias pajamas ir į atitinkamą vykdant įsipareigojimus gaunamą pelną.

| (55) | Šiuo atveju Komisija mano, kad antroji Altmark sprendime iškelta sąlyga nėra įgyvendinta. Skirtos investicinės subsidijos ir kapitalo dotacijos sudaro konkrečias paramos priemones, kurių Prancūzija „France 2“ ir „France 3“ atžvilgiu ėmėsi siekdama pagerinti blogėjančią kanalų ekonominę padėtį. Toks finansavimas buvo skirtas tik a posteriori, kad būtų galima rasti išeitį iš susidariusios nenumatytos situacijos. Taigi finansavimas suteiktas ne pagal iš anksto objektyviai ir skaidriai nustatytus kriterijus. |
| --- | --- |

(55)

Šiuo atveju Komisija mano, kad antroji Altmark sprendime iškelta sąlyga nėra įgyvendinta. Skirtos investicinės subsidijos ir kapitalo dotacijos sudaro konkrečias paramos priemones, kurių Prancūzija „France 2“ ir „France 3“ atžvilgiu ėmėsi siekdama pagerinti blogėjančią kanalų ekonominę padėtį. Toks finansavimas buvo skirtas tik a posteriori, kad būtų galima rasti išeitį iš susidariusios nenumatytos situacijos. Taigi finansavimas suteiktas ne pagal iš anksto objektyviai ir skaidriai nustatytus kriterijus.

| (56) | Be to, atsižvelgdama į ketvirtąją Altmark sprendime iškeltą sąlygą Komisija konstatuoja, kad televizijos kanalai, kuriems Prancūzijos valdžios institucijos patikėjo vykdyti su viešųjų paslaugų teikimu susijusius uždavinius, nebuvo atrinkti vykdant viešųjų pirkimų procedūrą. Abiems valstybiniams kanalams skirtos finansinės kompensacijos dydis taipogi nebuvo nustatytas remiantis vidutinės gerai valdomos ir atitinkamai aprūpintos įmonės išlaidų, kurias ji turėtų padaryti įsipareigojimų vykdymui, analize. |
| --- | --- |

(56)

Be to, atsižvelgdama į ketvirtąją Altmark sprendime iškeltą sąlygą Komisija konstatuoja, kad televizijos kanalai, kuriems Prancūzijos valdžios institucijos patikėjo vykdyti su viešųjų paslaugų teikimu susijusius uždavinius, nebuvo atrinkti vykdant viešųjų pirkimų procedūrą. Abiems valstybiniams kanalams skirtos finansinės kompensacijos dydis taipogi nebuvo nustatytas remiantis vidutinės gerai valdomos ir atitinkamai aprūpintos įmonės išlaidų, kurias ji turėtų padaryti įsipareigojimų vykdymui, analize.

| (57) | Kadangi Altmark sprendime iškeltos sąlygos nebuvo įvykdytos, Komisija konstatuoja, kad šiame sprendime svarstomos subsidijos ir kapitalo dotacijos sudarė atrankos būdu „France 2“ ir „France 3“ skirtą naudą pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(57)

Kadangi Altmark sprendime iškeltos sąlygos nebuvo įvykdytos, Komisija konstatuoja, kad šiame sprendime svarstomos subsidijos ir kapitalo dotacijos sudarė atrankos būdu „France 2“ ir „France 3“ skirtą naudą pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį.

| (58) | Be to, kaip numatyta Teisingumo Teismo praktikoje (10), bet kokia valstybės pagalba, kuri Bendrijoje vykdant tarpusavio prekybą vienos įmonės padėtį sustiprina kitų konkuruojančių įmonių atžvilgiu, iškraipo konkurenciją. 1998 metais, nuo kurių Komisija pradeda su šia byla susijusius tyrimus, Prancūzijos garso ir vaizdo programų sektorius buvo atviras konkurencijai. „France 2“ ir „France 3“ konkuravo su kitais televizijos operatoriais, ir finansinė nauda, kurią minėti kanalai gavo skyrus šiame sprendime svarstomas dotacijas, neabejotinai padėjo išlaikyti tokią pačią įmonių padėtį arba sustiprinti ją konkurentų atžvilgiu. Taigi finansinės priemonės, kuriomis minėti kanalai pasinaudojo, iškraipė konkurenciją pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(58)

Be to, kaip numatyta Teisingumo Teismo praktikoje (10), bet kokia valstybės pagalba, kuri Bendrijoje vykdant tarpusavio prekybą vienos įmonės padėtį sustiprina kitų konkuruojančių įmonių atžvilgiu, iškraipo konkurenciją. 1998 metais, nuo kurių Komisija pradeda su šia byla susijusius tyrimus, Prancūzijos garso ir vaizdo programų sektorius buvo atviras konkurencijai. „France 2“ ir „France 3“ konkuravo su kitais televizijos operatoriais, ir finansinė nauda, kurią minėti kanalai gavo skyrus šiame sprendime svarstomas dotacijas, neabejotinai padėjo išlaikyti tokią pačią įmonių padėtį arba sustiprinti ją konkurentų atžvilgiu. Taigi finansinės priemonės, kuriomis minėti kanalai pasinaudojo, iškraipė konkurenciją pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį.

C.   Poveikis tarpusavio prekybai

| (59) | Valstybės panaudota finansinė priemonė vertintina kaip valstybės pagalba pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį, jei ji daro realų ar galimą poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. Jei Bendrijoje vykdant tarpusavio prekybą valstybės suteikta finansinė pagalba sustiprina vienos įmonės padėtį kitų konkuruojančių įmonių atžvilgiu, pagalbos skyrimas vertinamas kaip padaręs poveikį konkuruojančioms įmonėms (11). Teisingumo Teismas pateikė platų poveikio sąvokos aiškinimą. Tokiu būdu, jei atitinkama įmonė pati nevykdo eksporto operacijų, tai nereiškia, kad poveikis tarpusavio prekybai nebus padarytas. Valstybei narei suteikus pagalbą įmonės veikla gali būti tęsiama arba sustiprinta, dėl to kitose valstybėse narėse veikiančioms įmonėms sumažėja galimybių įeiti į rinką. Taigi suteikta pagalba leidžia išlaikyti tą rinkos dalį, kurią galėtų užimti kitose valstybėse narėse įsisteigusios konkuruojančios įmonės (12). |
| --- | --- |

(59)

Valstybės panaudota finansinė priemonė vertintina kaip valstybės pagalba pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį, jei ji daro realų ar galimą poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. Jei Bendrijoje vykdant tarpusavio prekybą valstybės suteikta finansinė pagalba sustiprina vienos įmonės padėtį kitų konkuruojančių įmonių atžvilgiu, pagalbos skyrimas vertinamas kaip padaręs poveikį konkuruojančioms įmonėms (11). Teisingumo Teismas pateikė platų poveikio sąvokos aiškinimą. Tokiu būdu, jei atitinkama įmonė pati nevykdo eksporto operacijų, tai nereiškia, kad poveikis tarpusavio prekybai nebus padarytas. Valstybei narei suteikus pagalbą įmonės veikla gali būti tęsiama arba sustiprinta, dėl to kitose valstybėse narėse veikiančioms įmonėms sumažėja galimybių įeiti į rinką. Taigi suteikta pagalba leidžia išlaikyti tą rinkos dalį, kurią galėtų užimti kitose valstybėse narėse įsisteigusios konkuruojančios įmonės (12).

| (60) | Remiantis minėtomis teisės nuostatomis Komunikate numatoma, kad „bendrais bruožais, valstybės skiriamas finansavimas valstybinėms transliuotojų organizacijoms daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. Toks poveikis ypač aiškus įsigijant ir parduodant transliavimo teises, kas dažnai vykdoma tarptautiniu mastu. Tuo atveju, kai valstybiniams transliuotojams leidžiama parduoti reklamos laiką, reklama tarptautiniu mastu taip pat daro poveikį prekybai, ypač toje pačioje lingvistinėje pasienio zonoje. Be to, komercinių transliuotojų akcininkai gali būti įsisteigę keliose valstybėse narėse (13).“ |
| --- | --- |

(60)

Remiantis minėtomis teisės nuostatomis Komunikate numatoma, kad „bendrais bruožais, valstybės skiriamas finansavimas valstybinėms transliuotojų organizacijoms daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. Toks poveikis ypač aiškus įsigijant ir parduodant transliavimo teises, kas dažnai vykdoma tarptautiniu mastu. Tuo atveju, kai valstybiniams transliuotojams leidžiama parduoti reklamos laiką, reklama tarptautiniu mastu taip pat daro poveikį prekybai, ypač toje pačioje lingvistinėje pasienio zonoje. Be to, komercinių transliuotojų akcininkai gali būti įsisteigę keliose valstybėse narėse (13).“

| (61) | Įsakyme teikti informaciją (14) ir sprendime pradėti formalaus tyrimo procesą Komisija plačiai svarstė klausimą, susijusį su poveikiu tarpusavio prekybai. Garso ir vaizdo programų transliavimo teisės yra įsigyjamos ir programos yra parduodamos tarptautinėse rinkose, nors paprastai jos ir naudojamos apibrėžtoje geografinėje rinkoje. „France 2“ ir „France 3“ skirta finansinė pagalba buvo papildoma konkurencinė priemonė programų transliavimo teisėms įsigyti ir investuoti į programas, kurios po to buvo parduotos. Be to, minimomis pagalbos priemonėmis buvo sustiprinta „France 2“ ir „France 3“ padėtis jų konkurentų Bendrijoje atžvilgiu ir taip dar labiau sumažintos galimybės pastariesiems įsisteigti Prancūzijoje. Reikėtų pastebėti, kad viena keletoje valstybių narių veikianti garso ir vaizdo programų grupė, kuri tam tikrą šiame sprendime analizuojamo laiko dalį buvo Prancūzijos televizijos kanalo „Cinq“ akcininkė, bankrutavo 1992 m. |
| --- | --- |

(61)

Įsakyme teikti informaciją (14) ir sprendime pradėti formalaus tyrimo procesą Komisija plačiai svarstė klausimą, susijusį su poveikiu tarpusavio prekybai. Garso ir vaizdo programų transliavimo teisės yra įsigyjamos ir programos yra parduodamos tarptautinėse rinkose, nors paprastai jos ir naudojamos apibrėžtoje geografinėje rinkoje. „France 2“ ir „France 3“ skirta finansinė pagalba buvo papildoma konkurencinė priemonė programų transliavimo teisėms įsigyti ir investuoti į programas, kurios po to buvo parduotos. Be to, minimomis pagalbos priemonėmis buvo sustiprinta „France 2“ ir „France 3“ padėtis jų konkurentų Bendrijoje atžvilgiu ir taip dar labiau sumažintos galimybės pastariesiems įsisteigti Prancūzijoje. Reikėtų pastebėti, kad viena keletoje valstybių narių veikianti garso ir vaizdo programų grupė, kuri tam tikrą šiame sprendime analizuojamo laiko dalį buvo Prancūzijos televizijos kanalo „Cinq“ akcininkė, bankrutavo 1992 m.

| (62) | Taigi „France 2“ ir „France 3“ suteiktos subsidijos ir kapitalo dotacijos valstybių narių tarpusavio prekybai padarė žymų poveikį pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(62)

Taigi „France 2“ ir „France 3“ suteiktos subsidijos ir kapitalo dotacijos valstybių narių tarpusavio prekybai padarė žymų poveikį pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį.

| (63) | Atsižvelgiant į išdėstytus faktus reikėtų daryti išvadą, kad Prancūzijos valdžios institucijų „France 2“ ir „France 3“ išmokėtos subsidijos bei „France 2“ nuo 1988 m. iki 1994 m. išmokėtos kapitalo dotacijos sudaro valstybės pagalbą pagal Sutarties nuostatas. |
| --- | --- |

(63)

Atsižvelgiant į išdėstytus faktus reikėtų daryti išvadą, kad Prancūzijos valdžios institucijų „France 2“ ir „France 3“ išmokėtos subsidijos bei „France 2“ nuo 1988 m. iki 1994 m. išmokėtos kapitalo dotacijos sudaro valstybės pagalbą pagal Sutarties nuostatas.

VI.   BENDROS EKONOMINĖS SVARBOS PASLAUGŲ TEIKIMO PASKYRIMAS „FRANCE 2“ IR „FRANCE 3“

| (64) | Sutarties 86 straipsnio 2 dalyje numatyta, kad „įmonėms, kurioms yra patikėta teikti bendros ekonominės svarbos paslaugas, arba įplaukų biudžetui duodančioms monopolinėms įmonėms, šioje Sutartyje nustatytos taisyklės, ypač konkurencijos taisyklės, yra taikomos, jei jų taikymas nei teisiškai, nei faktiškai netrukdo atlikti joms patikėtų specialių uždavinių. Prekybos plėtojimui neturi būti daroma tokio poveikio, kuris prieštarautų Bendrijos interesams.“ |
| --- | --- |

(64)

Sutarties 86 straipsnio 2 dalyje numatyta, kad „įmonėms, kurioms yra patikėta teikti bendros ekonominės svarbos paslaugas, arba įplaukų biudžetui duodančioms monopolinėms įmonėms, šioje Sutartyje nustatytos taisyklės, ypač konkurencijos taisyklės, yra taikomos, jei jų taikymas nei teisiškai, nei faktiškai netrukdo atlikti joms patikėtų specialių uždavinių. Prekybos plėtojimui neturi būti daroma tokio poveikio, kuris prieštarautų Bendrijos interesams.“

| (65) | Pagal nesikeičiančias teismines nuostatas Sutarties 86 straipsnis sudaro nuo draudimo valstybei teikti pagalbą nukrypti leidžiančią nuostatą (15) tų įmonių, kurioms yra patikėta teikti bendros ekonominės svarbos paslaugas, atžvilgiu. Altmark sprendime patvirtinama, kad valstybės pagalba, kuri skiriama įmonės išlaidoms, susijusioms su bendros ekonominės svarbos paslaugos teikimu, kompensuoti, gali būti suderinama su bendrąja rinka, jei laikomasi Sutarties 86 straipsnio 2 dalyje numatytų sąlygų. |
| --- | --- |

(65)

Pagal nesikeičiančias teismines nuostatas Sutarties 86 straipsnis sudaro nuo draudimo valstybei teikti pagalbą nukrypti leidžiančią nuostatą (15) tų įmonių, kurioms yra patikėta teikti bendros ekonominės svarbos paslaugas, atžvilgiu. Altmark sprendime patvirtinama, kad valstybės pagalba, kuri skiriama įmonės išlaidoms, susijusioms su bendros ekonominės svarbos paslaugos teikimu, kompensuoti, gali būti suderinama su bendrąja rinka, jei laikomasi Sutarties 86 straipsnio 2 dalyje numatytų sąlygų.

| (66) | Pagal nesikeičiančias teismines nuostatas (16) Sutarties 86 straipsnis sudaro nukrypti leidžiančią nuostatą, kuri turi būti taikoma ribotais atvejais. Teismas nurodė, kad nukrypti leidžianti nuostata priemonei gali būti taikoma tik tada, jei yra įgyvendintos šios sąlygos:






  — | paslauga yra bendros ekonominės svarbos paslauga, aiškiai apibrėžta valstybės narės, |
| --- | --- | --- |

(66)

Pagal nesikeičiančias teismines nuostatas (16) Sutarties 86 straipsnis sudaro nukrypti leidžiančią nuostatą, kuri turi būti taikoma ribotais atvejais. Teismas nurodė, kad nukrypti leidžianti nuostata priemonei gali būti taikoma tik tada, jei yra įgyvendintos šios sąlygos:

—

paslauga yra bendros ekonominės svarbos paslauga, aiškiai apibrėžta valstybės narės,

| — | valstybė narė aiškiai įpareigoja atitinkamą įmonę teikti minėtą paslaugą, |
| --- | --- |

—

valstybė narė aiškiai įpareigoja atitinkamą įmonę teikti minėtą paslaugą,

| — | Sutartyje numatytų konkurencijos taisyklių taikymas netrukdo atlikti įmonėms patikėtų specialių uždavinių, o nukrypti leidžianti nuostata prekybos plėtojimui nedaro tokio poveikio, kuris prieštarautų Bendrijos interesams. |
| --- | --- |

—

Sutartyje numatytų konkurencijos taisyklių taikymas netrukdo atlikti įmonėms patikėtų specialių uždavinių, o nukrypti leidžianti nuostata prekybos plėtojimui nedaro tokio poveikio, kuris prieštarautų Bendrijos interesams.

| (67) | Komunikate nustatomi kriterijai ir metodai, kuriais Komisija remiasi siekdama užtikrinti, kad būtų laikomasi su televizijos programų transliavimu susijusių sąlygų. Konkrečiai Komisija turi nustatyti, kad:






  — | „France 2“ ir „France 3“ televizijos kanalai vykdo su viešųjų paslaugų teikimu susijusią veiklą, o jiems patikėti viešosios paslaugos uždaviniai yra aiškiai apibrėžti (apibrėžimas), |
| --- | --- | --- |

(67)

Komunikate nustatomi kriterijai ir metodai, kuriais Komisija remiasi siekdama užtikrinti, kad būtų laikomasi su televizijos programų transliavimu susijusių sąlygų. Konkrečiai Komisija turi nustatyti, kad:

—

„France 2“ ir „France 3“ televizijos kanalai vykdo su viešųjų paslaugų teikimu susijusią veiklą, o jiems patikėti viešosios paslaugos uždaviniai yra aiškiai apibrėžti (apibrėžimas),

| — | „France 2“ ir „France 3“ šie uždaviniai buvo patikėti oficialiu dokumentu (įgaliojimas ir kontrolė), |
| --- | --- |

—

„France 2“ ir „France 3“ šie uždaviniai buvo patikėti oficialiu dokumentu (įgaliojimas ir kontrolė),

| — | jiems suteikta finansinė kompensacija yra proporcinga grynosioms su viešąja veikla susijusioms išlaidoms (proporcingumas). |
| --- | --- |

—

jiems suteikta finansinė kompensacija yra proporcinga grynosioms su viešąja veikla susijusioms išlaidoms (proporcingumas).

| (68) | Atlikdama analizę Komisija taip pat turi atsižvelgti į Protokolą. Protokole nurodoma, kad visuomeninio pobūdžio laidos transliuojamos tiesiogiai atsižvelgiant į kiekvienos visuomenės demokratinius, socialinius ir kultūrinius interesus, taip pat į būtinybę masinėse visuomenės informavimo priemonėse išsaugoti nuomonių įvairovę. Protokole konkrečiai nurodoma, kad valstybės narės turi teisę „numatyti finansavimą valstybiniam transliuotojui tiek, kiek toks finansavimas skiriamas transliuojančioms organizacijoms, esant valstybės narės paskirtiems, apibrėžtiems ir organizuojamiems viešųjų paslaugų teikimo įgaliojimams, ir tiek, kiek toks finansavimas nepaveikia prekybos sąlygų ir konkurencijos Bendrijoje taip, kad tai prieštarautų bendriesiems interesams, tuo pačiu metu atsižvelgiant į tos viešosios paslaugos teikimo įgaliojimų vykdymą“. |
| --- | --- |

(68)

Atlikdama analizę Komisija taip pat turi atsižvelgti į Protokolą. Protokole nurodoma, kad visuomeninio pobūdžio laidos transliuojamos tiesiogiai atsižvelgiant į kiekvienos visuomenės demokratinius, socialinius ir kultūrinius interesus, taip pat į būtinybę masinėse visuomenės informavimo priemonėse išsaugoti nuomonių įvairovę. Protokole konkrečiai nurodoma, kad valstybės narės turi teisę „numatyti finansavimą valstybiniam transliuotojui tiek, kiek toks finansavimas skiriamas transliuojančioms organizacijoms, esant valstybės narės paskirtiems, apibrėžtiems ir organizuojamiems viešųjų paslaugų teikimo įgaliojimams, ir tiek, kiek toks finansavimas nepaveikia prekybos sąlygų ir konkurencijos Bendrijoje taip, kad tai prieštarautų bendriesiems interesams, tuo pačiu metu atsižvelgiant į tos viešosios paslaugos teikimo įgaliojimų vykdymą“.

A.   „France 2“ ir „France 3“ patikėtų viešosios paslaugos uždavinių apibrėžimas

| (69) | Kaip numatyta Komunikato Protokole, viešosios paslaugos uždavinius apibrėžti turi valstybės narės. Komunikate nurodoma, kad „atsižvelgiant į radijo ir televizijos sektoriaus ypatumus „platus“ uždavinių apibrėžimas pavedant konkrečioms transliuojančioms organizacijoms uždavinį pagal įgaliojimą sudaryti suderintas ir įvairiapuses laidų programas ir tuo pačiu išsaugoti atitinkamą auditorijos procentą, kaip numato aiškinamosios Protokolo nuostatos, gali būti vertinamas kaip teisėtas Sutarties 86 straipsnio 2 dalies atžvilgiu tuo požiūriu, kad juo siekiama patenkinti visuomenės demokratinius, socialinius ir kultūrinius interesus bei užtikrinti nuomonių įvairovę, įskaitant kultūrinę ir lingvistinę įvairovę (17). Galiausiai reikėtų priminti, kad apibrėžiant viešąją paslaugą radijo ir televizijos sektoriuje Komisijos vaidmuo apsiriboja tuo, kad ji turi nustatyti akivaizdžiai padarytą klaidą (18). |
| --- | --- |

(69)

Kaip numatyta Komunikato Protokole, viešosios paslaugos uždavinius apibrėžti turi valstybės narės. Komunikate nurodoma, kad „atsižvelgiant į radijo ir televizijos sektoriaus ypatumus „platus“ uždavinių apibrėžimas pavedant konkrečioms transliuojančioms organizacijoms uždavinį pagal įgaliojimą sudaryti suderintas ir įvairiapuses laidų programas ir tuo pačiu išsaugoti atitinkamą auditorijos procentą, kaip numato aiškinamosios Protokolo nuostatos, gali būti vertinamas kaip teisėtas Sutarties 86 straipsnio 2 dalies atžvilgiu tuo požiūriu, kad juo siekiama patenkinti visuomenės demokratinius, socialinius ir kultūrinius interesus bei užtikrinti nuomonių įvairovę, įskaitant kultūrinę ir lingvistinę įvairovę (17). Galiausiai reikėtų priminti, kad apibrėžiant viešąją paslaugą radijo ir televizijos sektoriuje Komisijos vaidmuo apsiriboja tuo, kad ji turi nustatyti akivaizdžiai padarytą klaidą (18).

| (70) | 1986 m. rugsėjo 30 d. Prancūzijos įstatymo Nr. 86-1067 dėl komunikacijos laisvės 48 straipsnyje nurodoma, kad „France 2“ ir „France 3“ televizijos kanalų uždaviniai – „šviečiamieji, kultūriniai ir socialiniai“. Minėto įstatymo 54, 55 ir 56 straipsniai konkrečiai nustato kai kuriuos „France 2“ ar „France 3“ uždavinius: transliuoti vyriausybės deklaracijas, Parlamento debatus ir politinės nuomonės formavimui skirtas laidas, taip pat profsąjungų bei profesinių organizacijų laidas bei pagrindinių Prancūzijoje praktikuojamų religijų atstovų laidas. |
| --- | --- |

(70)

1986 m. rugsėjo 30 d. Prancūzijos įstatymo Nr. 86-1067 dėl komunikacijos laisvės 48 straipsnyje nurodoma, kad „France 2“ ir „France 3“ televizijos kanalų uždaviniai – „šviečiamieji, kultūriniai ir socialiniai“. Minėto įstatymo 54, 55 ir 56 straipsniai konkrečiai nustato kai kuriuos „France 2“ ar „France 3“ uždavinius: transliuoti vyriausybės deklaracijas, Parlamento debatus ir politinės nuomonės formavimui skirtas laidas, taip pat profsąjungų bei profesinių organizacijų laidas bei pagrindinių Prancūzijoje praktikuojamų religijų atstovų laidas.

| (71) | „France 2“ ir „France 3“ kanalams patikėti viešosios paslaugos uždaviniai atskirai išsamiai apibrėžiami nurodymų dėl uždavinių įgyvendinimo rinkinyje. 1987 m. rugpjūčio 28 d.„France 2“ skirto nurodymų rinkinio 3 straipsnyje numatoma, kad „bendrovė kuria programas ir sudaro laidų tinklelį stengdamasi informuoti visą visuomenę, rengti kultūrines ir pramogines laidas pagal įstatymu numatytus kultūrinius, šviečiamuosius ir socialinius uždavinius“ bei „savo programose pabrėžia paveldo vertę ir pati, kurdama ir transliuodama garso bei vaizdo programas, dalyvauja plėtojant paveldą“. 1987 m. rugpjūčio 28 d.„France 3“ skirto nurodymų dėl uždavinių įgyvendinimo rinkinio 3 straipsnyje pateikiami tie patys teiginiai ir pridedamas trečiasis, pagal kurį „bendrovė kuria ir sudaro laidų tinklelį įtraukdama laidas iš regioninio gyvenimo, ypač suteikdama informaciją kultūrinėms, socialinėms ir profesinėms bendrijoms, taip pat asmenims, besidomintiems dvasinėmis bei filosofinėmis temomis, bei skatindama šių bendrijų ir asmenų saviraišką“. |
| --- | --- |

(71)

„France 2“ ir „France 3“ kanalams patikėti viešosios paslaugos uždaviniai atskirai išsamiai apibrėžiami nurodymų dėl uždavinių įgyvendinimo rinkinyje. 1987 m. rugpjūčio 28 d.„France 2“ skirto nurodymų rinkinio 3 straipsnyje numatoma, kad „bendrovė kuria programas ir sudaro laidų tinklelį stengdamasi informuoti visą visuomenę, rengti kultūrines ir pramogines laidas pagal įstatymu numatytus kultūrinius, šviečiamuosius ir socialinius uždavinius“ bei „savo programose pabrėžia paveldo vertę ir pati, kurdama ir transliuodama garso bei vaizdo programas, dalyvauja plėtojant paveldą“. 1987 m. rugpjūčio 28 d.„France 3“ skirto nurodymų dėl uždavinių įgyvendinimo rinkinio 3 straipsnyje pateikiami tie patys teiginiai ir pridedamas trečiasis, pagal kurį „bendrovė kuria ir sudaro laidų tinklelį įtraukdama laidas iš regioninio gyvenimo, ypač suteikdama informaciją kultūrinėms, socialinėms ir profesinėms bendrijoms, taip pat asmenims, besidomintiems dvasinėmis bei filosofinėmis temomis, bei skatindama šių bendrijų ir asmenų saviraišką“.

| (72) | Kituose dvidešimtyje straipsnių išsamiau aprašomas viešosios paslaugos uždavinių turinys: reikšti įvairiapuses nuomones ir mintis, teisingai, nepriklausomai ir įvairiapusiškai informuoti žiūrovus, prisitaikyti prie technologinių pokyčių, pritaikyti programas kurčiųjų ir blogai girdinčiųjų poreikiams, transliuoti vyriausybės deklaracijas, svarbiausius Parlamento debatus, politinės nuomonės formavimui skirtas laidas, profsąjungų ir profesinių organizacijų laidas bei pagrindinių Prancūzijos religijų atstovų laidas, skleisti informaciją svarbiausiomis nacionalinėmis temomis, informuoti apie saugumą keliuose, transliuoti informacinio pobūdžio laidas vartotojams, taip pat laidas švietimo ir socialinėmis temomis; įpareigojama transliuoti dokumentinius filmus nurodant tų filmų pobūdį, informacines, teatro, muzikos, sporto, šokio ir varietė laidas, laidas vaikams ir paaugliams bei fantastikos laidas. |
| --- | --- |

(72)

Kituose dvidešimtyje straipsnių išsamiau aprašomas viešosios paslaugos uždavinių turinys: reikšti įvairiapuses nuomones ir mintis, teisingai, nepriklausomai ir įvairiapusiškai informuoti žiūrovus, prisitaikyti prie technologinių pokyčių, pritaikyti programas kurčiųjų ir blogai girdinčiųjų poreikiams, transliuoti vyriausybės deklaracijas, svarbiausius Parlamento debatus, politinės nuomonės formavimui skirtas laidas, profsąjungų ir profesinių organizacijų laidas bei pagrindinių Prancūzijos religijų atstovų laidas, skleisti informaciją svarbiausiomis nacionalinėmis temomis, informuoti apie saugumą keliuose, transliuoti informacinio pobūdžio laidas vartotojams, taip pat laidas švietimo ir socialinėmis temomis; įpareigojama transliuoti dokumentinius filmus nurodant tų filmų pobūdį, informacines, teatro, muzikos, sporto, šokio ir varietė laidas, laidas vaikams ir paaugliams bei fantastikos laidas.

| (73) | 1994 m. rugsėjo 16 d. priimtuose „France 2“ ir „France 3“ skirtuose nurodymų dėl uždavinių įgyvendinimo rinkiniuose, pakeitusiuose 1987 m. rinkinius, pakartojami tie patys viešosios paslaugos uždaviniai. Šių rinkinių preambulėje nurodoma, kad „nacionalinės televizijos („France 2“ ir „France 3“) – tai visų piliečių televizijos. Taigi jų tikslas – pritraukti kuo platesnę visuomenės dalį transliuojant jos interesus atitinkančią konkrečią programą, kuri rengiama remiantis keturiais pagrindiniais principais:






  — | kanalai, įgyvendinami įstatymu numatytus kultūrinius, šviečiamuosius ir socialinius uždavinius, informuoja visuomenę, rengia kultūrines ir pramogines laidas laikydamiesi pagarbos žmogui principų, |
| --- | --- | --- |

(73)

1994 m. rugsėjo 16 d. priimtuose „France 2“ ir „France 3“ skirtuose nurodymų dėl uždavinių įgyvendinimo rinkiniuose, pakeitusiuose 1987 m. rinkinius, pakartojami tie patys viešosios paslaugos uždaviniai. Šių rinkinių preambulėje nurodoma, kad „nacionalinės televizijos („France 2“ ir „France 3“) – tai visų piliečių televizijos. Taigi jų tikslas – pritraukti kuo platesnę visuomenės dalį transliuojant jos interesus atitinkančią konkrečią programą, kuri rengiama remiantis keturiais pagrindiniais principais:

—

kanalai, įgyvendinami įstatymu numatytus kultūrinius, šviečiamuosius ir socialinius uždavinius, informuoja visuomenę, rengia kultūrines ir pramogines laidas laikydamiesi pagarbos žmogui principų,

| — | kanalai užtikrina, kad programos būtų įvairiapusės – analizuojamos visos temos ir orientuojamasi į visas visuomenės grupes, |
| --- | --- |

—

kanalai užtikrina, kad programos būtų įvairiapusės – analizuojamos visos temos ir orientuojamasi į visas visuomenės grupes,

| — | kanalai siūlo įvairių ir kokybiškų kultūrinių bei jaunimui skirtų laidų, |
| --- | --- |

—

kanalai siūlo įvairių ir kokybiškų kultūrinių bei jaunimui skirtų laidų,

| — | kanalai kuria televizijos laidas atsižvelgdami į naujoves, atkreipdami dėmesį į kalbą, skatindami originalių laidų, kuriomis pabrėžiamas Prancūzijos paveldas, kūrimą. |
| --- | --- |

—

kanalai kuria televizijos laidas atsižvelgdami į naujoves, atkreipdami dėmesį į kalbą, skatindami originalių laidų, kuriomis pabrėžiamas Prancūzijos paveldas, kūrimą.

Taigi nacionalinės televizijos turi būti sektinas pavyzdys etikos, kokybės ir vaizduotės klausimais. Dėl to jos vengia vulgarumo. Kanalų veikla labiau sutelkta visuomenės interesams patenkinti, o ne komercinei naudai gauti.“„France 2“ skirto nurodymų rinkinio preambulėje pažymima, kad šis kanalas yra „vienintelis tik visuomenės interesams skirtas kanalas“, kurio tikslas – orientuotis į „plačiąją visuomenę rengiant įvairiapusę suderintą programą“, o „France 3“ skirto nurodymų rinkinio preambulėje pažymima, kad šis kanalas „yra regioninis kanalas“, kuris „suteikia informaciją vietos gyventojams aktualiais klausimais, informuoja apie regioninės reikšmės įvykius“. Kaip ir 1987 m. rugpjūčio 28 d. nurodymų rinkiniuose, šie viešosios paslaugos uždaviniai išsamiai aprašomi dvidešimtyje straipsnių.

| (74) | Komisija mano, kad „France 2“ ir „France 3“ kanalams patikėti viešosios paslaugos uždaviniai atitinka bendros ekonominės svarbos paslaugas pagal Sutarties 86 straipsnio 2 dalį. Šie uždaviniai yra aiškiai apibrėžti ir yra teisėti tuo požiūriu, kad jais atsižvelgiama į Prancūzijos visuomenės demokratinius, kultūrinius ir socialinius interesus bei užtikrinama nuomonių įvairovė, įskaitant kultūrinę ir kalbinę įvairovę, kaip numatyta Protokole. Komisija taip pat konstatuoja, kad viešosios paslaugos uždaviniai susiję su visomis „France 2“ ir „France 3“ kuriamomis ir transliuojamomis laidomis. Taigi abu kanalai viešosios paslaugos veiklą vykdo kurdami ir transliuodami visą kanalo programą. Be abejo, kai kurie uždaviniai yra bendro pobūdžio ir daugiau kokybinio pobūdžio, bet atsižvelgdama į Protokolo aiškinamąsias nuostatas Komisija mano, kad toks „platus“ apibrėžimas yra teisėtas. Galiausiai Komisija mano, kad apibrėžiant viešųjų paslaugų uždavinius nebuvo padaryta jokia akivaizdi klaida. |
| --- | --- |

(74)

Komisija mano, kad „France 2“ ir „France 3“ kanalams patikėti viešosios paslaugos uždaviniai atitinka bendros ekonominės svarbos paslaugas pagal Sutarties 86 straipsnio 2 dalį. Šie uždaviniai yra aiškiai apibrėžti ir yra teisėti tuo požiūriu, kad jais atsižvelgiama į Prancūzijos visuomenės demokratinius, kultūrinius ir socialinius interesus bei užtikrinama nuomonių įvairovė, įskaitant kultūrinę ir kalbinę įvairovę, kaip numatyta Protokole. Komisija taip pat konstatuoja, kad viešosios paslaugos uždaviniai susiję su visomis „France 2“ ir „France 3“ kuriamomis ir transliuojamomis laidomis. Taigi abu kanalai viešosios paslaugos veiklą vykdo kurdami ir transliuodami visą kanalo programą. Be abejo, kai kurie uždaviniai yra bendro pobūdžio ir daugiau kokybinio pobūdžio, bet atsižvelgdama į Protokolo aiškinamąsias nuostatas Komisija mano, kad toks „platus“ apibrėžimas yra teisėtas. Galiausiai Komisija mano, kad apibrėžiant viešųjų paslaugų uždavinius nebuvo padaryta jokia akivaizdi klaida.

| (75) | Abiems kanalams skirtuose nurodymų rinkiniuose taip pat pateikiamos nuostatos dėl kvotų transliuojant „originalius prancūziškus“ kinematografinius kūrinius ir garso bei vaizdo programas ir nuostatos dėl bendros gamybos kinematografinių kūrinių finansavimo. Šios nuostatos reglamentuoja visų hercų dažniu transliuojančių televizijų veiklą. Kadangi minimos priemonės nėra sprendimo tyrimų objektas, šis sprendimas nepažeidžia galimo su garso ir vaizdo bei kinematografiniam sektoriui skirta nauda susijusio tyrimo. |
| --- | --- |

(75)

Abiems kanalams skirtuose nurodymų rinkiniuose taip pat pateikiamos nuostatos dėl kvotų transliuojant „originalius prancūziškus“ kinematografinius kūrinius ir garso bei vaizdo programas ir nuostatos dėl bendros gamybos kinematografinių kūrinių finansavimo. Šios nuostatos reglamentuoja visų hercų dažniu transliuojančių televizijų veiklą. Kadangi minimos priemonės nėra sprendimo tyrimų objektas, šis sprendimas nepažeidžia galimo su garso ir vaizdo bei kinematografiniam sektoriui skirta nauda susijusio tyrimo.

B.   Įgaliojimas ir kontrolė

| (76) | Svarstomi viešosios paslaugos uždaviniai „France 2“ ir „France 3“ buvo patikėti remiantis oficialiais teisės aktais – jie yra numatyti Įstatyme Nr. 86-1067 ir 1987 m. rugpjūčio 28 d., o vėliau 1994 m. rugsėjo 16 d. nurodymų dėl uždavinių įgyvendinimo rinkiniuose, patvirtintuose Ministro pirmininko dekretu. Šiuose rinkiniuose nurodoma, kad kai kurie įsipareigojimai kiekvienais metais gali būti patikslinami. 1994 m. rugsėjo 16 d. nurodymų rinkinyje taip pat numatoma, kad ten minimi įsipareigojimai ir pagrindinės nuostatos esant reikalui patikslinamos konkrečiose sutartyse, sudarytose tarp valstybės ir kanalų. |
| --- | --- |

(76)

Svarstomi viešosios paslaugos uždaviniai „France 2“ ir „France 3“ buvo patikėti remiantis oficialiais teisės aktais – jie yra numatyti Įstatyme Nr. 86-1067 ir 1987 m. rugpjūčio 28 d., o vėliau 1994 m. rugsėjo 16 d. nurodymų dėl uždavinių įgyvendinimo rinkiniuose, patvirtintuose Ministro pirmininko dekretu. Šiuose rinkiniuose nurodoma, kad kai kurie įsipareigojimai kiekvienais metais gali būti patikslinami. 1994 m. rugsėjo 16 d. nurodymų rinkinyje taip pat numatoma, kad ten minimi įsipareigojimai ir pagrindinės nuostatos esant reikalui patikslinamos konkrečiose sutartyse, sudarytose tarp valstybės ir kanalų.

| (77) | Prancūzijos valdžios institucijos siekdamos patikrinti, kaip „France 2“ ir „France 3“ kanalai įgyvendina viešosios paslaugos uždavinius, nustatė įvairias kontrolės priemones. Abu kanalai kasmet Komunikacijos ministrui ir Vyriausiajai garso ir vaizdo tarybai (CSA) siunčia ataskaitą dėl nurodymų rinkiniuose numatytų nuostatų įgyvendinimo. CSA kasmet skelbia viešą ataskaitą, kurioje atskirai įvertina, kaip kiekvienas kanalas įgyvendino rinkinio nuostatas. Jei CSA nustato, kad kanalui vykdant viešosios paslaugos uždavinius buvo padarytas sunkus pažeidimas, ji nusiunčia viešas pastabas savo Valdybos tarybai. |
| --- | --- |

(77)

Prancūzijos valdžios institucijos siekdamos patikrinti, kaip „France 2“ ir „France 3“ kanalai įgyvendina viešosios paslaugos uždavinius, nustatė įvairias kontrolės priemones. Abu kanalai kasmet Komunikacijos ministrui ir Vyriausiajai garso ir vaizdo tarybai (CSA) siunčia ataskaitą dėl nurodymų rinkiniuose numatytų nuostatų įgyvendinimo. CSA kasmet skelbia viešą ataskaitą, kurioje atskirai įvertina, kaip kiekvienas kanalas įgyvendino rinkinio nuostatas. Jei CSA nustato, kad kanalui vykdant viešosios paslaugos uždavinius buvo padarytas sunkus pažeidimas, ji nusiunčia viešas pastabas savo Valdybos tarybai.

| (78) | Be to, kaip numato Įstatymo Nr. 86-1067 53 straipsnis, Parlamentas valstybinių kanalų biudžetą priima remdamasis ataskaita, kurią parengia finansų komisijos narys. Ataskaitą parengęs asmuo, jei mano esant reikalinga, gali pateikti komentarą dėl viešosios paslaugos uždavinių įgyvendinimo kanaluose. |
| --- | --- |

(78)

Be to, kaip numato Įstatymo Nr. 86-1067 53 straipsnis, Parlamentas valstybinių kanalų biudžetą priima remdamasis ataskaita, kurią parengia finansų komisijos narys. Ataskaitą parengęs asmuo, jei mano esant reikalinga, gali pateikti komentarą dėl viešosios paslaugos uždavinių įgyvendinimo kanaluose.

| (79) | Galiausiai reikėtų pažymėti, kad kiekvieno kanalo Valdybos tarybą sudaro dvylika narių, iš kurių – du parlamentarai, keturi valstybei atstovaujantys asmenys ir keturi atitinkamą kvalifikaciją turintys asmenys. Šie nariai nėra pavaldūs kanalams ir gali be išlygų pateikti pastabas dėl viešosios paslaugos uždavinių įgyvendinimo. |
| --- | --- |

(79)

Galiausiai reikėtų pažymėti, kad kiekvieno kanalo Valdybos tarybą sudaro dvylika narių, iš kurių – du parlamentarai, keturi valstybei atstovaujantys asmenys ir keturi atitinkamą kvalifikaciją turintys asmenys. Šie nariai nėra pavaldūs kanalams ir gali be išlygų pateikti pastabas dėl viešosios paslaugos uždavinių įgyvendinimo.

C.   Su viešosios paslaugos teikimu susijusios veiklos finansavimo proporcingumas

a)   Valstybės kompensacijos, skirtos su viešosios paslaugos teikimu susijusios veiklos išlaidoms padengti, įvertinimas

| (80) | Komisija turi įvertinti, ar valstybės „France 2“ ir „France 3“ kanalams išmokėta pagalba yra proporcinga su viešosios paslaugos teikimu susijusios veiklos išlaidoms. Kaip numatyta komunikate, „kad būtų įgyvendintas proporcingumo kriterijus, valstybės pagalba neturi viršyti grynųjų uždavinio išlaidų atsižvelgiant į kitas tiesiogines ar netiesiogines pajamas, gautas vykdant uždavinį. Todėl siekiant įvertinti pagalbos proporcingumą bus atsižvelgta į grynąjį pelną, gautą iš komercinės su viešąją paslauga susijusios veiklos (19).“ |
| --- | --- |

(80)

Komisija turi įvertinti, ar valstybės „France 2“ ir „France 3“ kanalams išmokėta pagalba yra proporcinga su viešosios paslaugos teikimu susijusios veiklos išlaidoms. Kaip numatyta komunikate, „kad būtų įgyvendintas proporcingumo kriterijus, valstybės pagalba neturi viršyti grynųjų uždavinio išlaidų atsižvelgiant į kitas tiesiogines ar netiesiogines pajamas, gautas vykdant uždavinį. Todėl siekiant įvertinti pagalbos proporcingumą bus atsižvelgta į grynąjį pelną, gautą iš komercinės su viešąją paslauga susijusios veiklos (19).“

| (81) | Reikėtų pažymėti, kad nors komunikate šiuo atžvilgiu ir daroma nuoroda į 1980 m. birželio 25 d. Komisijos direktyvą 80/723/EEB dėl finansinių santykių tarp valstybių narių ir valstybės įmonių skaidrumo (20) bei užsimenama apie šioje direktyvoje numatytą įsipareigojimą dėl sąskaitų atskyrimo, sprendime svarstomo laikotarpio metu toks įsipareigojimas televizijos transliuotojams nebuvo taikomas. |
| --- | --- |

(81)

Reikėtų pažymėti, kad nors komunikate šiuo atžvilgiu ir daroma nuoroda į 1980 m. birželio 25 d. Komisijos direktyvą 80/723/EEB dėl finansinių santykių tarp valstybių narių ir valstybės įmonių skaidrumo (20) bei užsimenama apie šioje direktyvoje numatytą įsipareigojimą dėl sąskaitų atskyrimo, sprendime svarstomo laikotarpio metu toks įsipareigojimas televizijos transliuotojams nebuvo taikomas.

| (82) | Komisija yra neutrali priemonių, kurias valstybė narė pasirenka viešosios paslaugos uždavinius vykdančioms televizijoms finansuoti, atžvilgiu. Prancūzijos valdžios institucijos pasirinko mišrų finansavimo tipą, skirdamos lėšas iš valstybinių išteklių ir komercinių pajamų. Beveik visas komercines pajamas sudaro įplaukos iš reklamos ir rėmėjų sumokėti pinigai, tik nedidelė pajamų dalis gauta iš programų platinimo. Naudojant valstybinius išteklius įprastas „France 2“ ir „France 3“ kanalų finansavimo būdas yra mokestis už naudojimąsi televizijos imtuvais. Tačiau nuo 1988 m. iki 1994 m. Prancūzijos valdžios institucijos kartu su šiuo mokesčiu „France 2“ ir „France 3“ dar skyrė ir 1 bei 2 lentelėse nurodytas subsidijas. |
| --- | --- |

(82)

Komisija yra neutrali priemonių, kurias valstybė narė pasirenka viešosios paslaugos uždavinius vykdančioms televizijoms finansuoti, atžvilgiu. Prancūzijos valdžios institucijos pasirinko mišrų finansavimo tipą, skirdamos lėšas iš valstybinių išteklių ir komercinių pajamų. Beveik visas komercines pajamas sudaro įplaukos iš reklamos ir rėmėjų sumokėti pinigai, tik nedidelė pajamų dalis gauta iš programų platinimo. Naudojant valstybinius išteklius įprastas „France 2“ ir „France 3“ kanalų finansavimo būdas yra mokestis už naudojimąsi televizijos imtuvais. Tačiau nuo 1988 m. iki 1994 m. Prancūzijos valdžios institucijos kartu su šiuo mokesčiu „France 2“ ir „France 3“ dar skyrė ir 1 bei 2 lentelėse nurodytas subsidijas.

| (83) | Prancūzijos valdžios institucijos „France 2“ taip pat suteikė tris kapitalo dotacijas. Nuo 1988 m. iki 1991 m. kanalas patyrė nemažai nuostolių ir 1991 m. pagal 1966 m. liepos 24 d. Prancūzijos Įstatymo Nr. 66-537 241 straipsnį buvo priverstas padidinti, po to sumažinti savo akcinį kapitalą, kad padengtų didžiąją dalį nuostolių ir kapitalą sulygintų pusei akcinio kapitalo. Vykdant šią operaciją Prancūzijos valstybė „France 2“ skyrė 500 milijonų FRF. To užteko, kad kanalas tam tikrą laiko tarpą galėtų tęsti veiklą, bet skirtumas tarp nuosavų lėšų ir skolos bankui ilgalaikėje perspektyvoje nebuvo subalansuotas. Dėl to valstybė 1993 m. ir 1994 m. turėjo skirti naujas kapitalo dotacijas, sudariusias bendrą 410 milijonų FRF sumą. |
| --- | --- |

(83)

Prancūzijos valdžios institucijos „France 2“ taip pat suteikė tris kapitalo dotacijas. Nuo 1988 m. iki 1991 m. kanalas patyrė nemažai nuostolių ir 1991 m. pagal 1966 m. liepos 24 d. Prancūzijos Įstatymo Nr. 66-537 241 straipsnį buvo priverstas padidinti, po to sumažinti savo akcinį kapitalą, kad padengtų didžiąją dalį nuostolių ir kapitalą sulygintų pusei akcinio kapitalo. Vykdant šią operaciją Prancūzijos valstybė „France 2“ skyrė 500 milijonų FRF. To užteko, kad kanalas tam tikrą laiko tarpą galėtų tęsti veiklą, bet skirtumas tarp nuosavų lėšų ir skolos bankui ilgalaikėje perspektyvoje nebuvo subalansuotas. Dėl to valstybė 1993 m. ir 1994 m. turėjo skirti naujas kapitalo dotacijas, sudariusias bendrą 410 milijonų FRF sumą.

| (84) | Analizuodama proporcingumo kriterijų Komisija turi patikrinti, ar valstybės nuo 1988 m. iki 1994 m. „France 2“ ir „France 3“ skirtas finansavimas – šiame sprendime svarstoma valstybės pagalba, taip pat mokestis ir dotacijos įrengimams – neviršija grynųjų su viešosios paslaugos teikimu susijusios veiklos išlaidų. |
| --- | --- |

(84)

Analizuodama proporcingumo kriterijų Komisija turi patikrinti, ar valstybės nuo 1988 m. iki 1994 m. „France 2“ ir „France 3“ skirtas finansavimas – šiame sprendime svarstoma valstybės pagalba, taip pat mokestis ir dotacijos įrengimams – neviršija grynųjų su viešosios paslaugos teikimu susijusios veiklos išlaidų.

| (85) | Iš anksto reikėtų pastebėti, kad 1988–1994 m. laikotarpiu „France 2“ ir „France 3“ finansavimas iš valstybinių išteklių buvo skirtas remiantis skirtingomis apskaitos taisyklėmis. Mokestis už naudojimąsi televizijos imtuvais skirtas padengti metinius mokesčius, atsiradusius dėl valstybinių kanalų vykdomos su viešosios paslaugos teikimu susijusios veiklos; šis mokestis kasmet įrašomas į veiklos ataskaitą. Tuo tarpu kapitalo dotacijos ir kitos subsidijos įtraukiamos į balansą. Kapitalo dotacijos sudaro išskirtines dotacijas, kuriomis kanalai pasinaudojo mažindami per keletą finansinių metų susidariusį ankstesnį deficitą. Investicinės subsidijos ir subsidijos įrengimams naudojamos atliekant investavimą, toks investavimas bus vykdomas keletą metų ir padės pagerinti situaciją. Subsidijos įrašomos į veiklos ataskaitą kartu su investicijomis. Tuo atveju, kai vertinant viešosios paslaugos išlaidų kompensaciją balanse pateikta informacija (subsidijos) ir veiklos ataskaitoje pateikta informacija (apmokėjimai, įskaityti į bendrus finansinių metų mokesčius) dubliuojasi, analizė turi būti atliekama atsižvelgiant į vidutinės trukmės ir ilgalaikį periodą, nes tik tuomet yra įmanoma įvertinti, ar išmokėtų subsidijų (nurodytų veiklos ataskaitoje) ir subsidijų (nurodytų balanse) sumos sutampa. Kadangi formalus tyrimo procesas atliekamas analizuojant 1988–1994 m. periodą, bus atsižvelgta į šiuo laikotarpiu sukauptas sumas. |
| --- | --- |

(85)

Iš anksto reikėtų pastebėti, kad 1988–1994 m. laikotarpiu „France 2“ ir „France 3“ finansavimas iš valstybinių išteklių buvo skirtas remiantis skirtingomis apskaitos taisyklėmis. Mokestis už naudojimąsi televizijos imtuvais skirtas padengti metinius mokesčius, atsiradusius dėl valstybinių kanalų vykdomos su viešosios paslaugos teikimu susijusios veiklos; šis mokestis kasmet įrašomas į veiklos ataskaitą. Tuo tarpu kapitalo dotacijos ir kitos subsidijos įtraukiamos į balansą. Kapitalo dotacijos sudaro išskirtines dotacijas, kuriomis kanalai pasinaudojo mažindami per keletą finansinių metų susidariusį ankstesnį deficitą. Investicinės subsidijos ir subsidijos įrengimams naudojamos atliekant investavimą, toks investavimas bus vykdomas keletą metų ir padės pagerinti situaciją. Subsidijos įrašomos į veiklos ataskaitą kartu su investicijomis. Tuo atveju, kai vertinant viešosios paslaugos išlaidų kompensaciją balanse pateikta informacija (subsidijos) ir veiklos ataskaitoje pateikta informacija (apmokėjimai, įskaityti į bendrus finansinių metų mokesčius) dubliuojasi, analizė turi būti atliekama atsižvelgiant į vidutinės trukmės ir ilgalaikį periodą, nes tik tuomet yra įmanoma įvertinti, ar išmokėtų subsidijų (nurodytų veiklos ataskaitoje) ir subsidijų (nurodytų balanse) sumos sutampa. Kadangi formalus tyrimo procesas atliekamas analizuojant 1988–1994 m. periodą, bus atsižvelgta į šiuo laikotarpiu sukauptas sumas.

| (86) | „France 2“ ir „France 3“ kanalai, arba jie patys, arba jų filialai, vykdo kartu ir komercinę veiklą, ir su viešosios paslaugos teikimu susijusią veiklą. Valstybė gali finansuoti tik tas kanalų išlaidas, kurios susijusios su viešosios paslaugos teikimu, įskaitant programų kūrimo ir transliavimo išlaidas. Tačiau į bendrus kanalo finansinių metų mokesčius įtraukiami visi mokesčiai – tiek tie, kurie yra susiję su viešosios paslaugos teikimu, tiek tie, kurie susiję su komercine veikla. Taigi kiekvieno kanalo su viešosios paslaugos teikimu susijusios veiklos išlaidos apskaičiuojamos iš bendrų finansinių metų mokesčių išskaičiuojant visus su komercine veikla susijusius mokesčius, nepriklausomai nuo to, ar tą veiklą vykdo patys kanalai, ar jų filialai, bei išskaičiuojant iš šios veiklos gautą grynąjį pelną (iš esmės pajamos iš reklamos ir laidų rėmėjų įnašai), kaip yra numatyta komunikate. Analizuojamu 1988–1994 m. laikotarpiu „France 2“ grynosios su viešosios paslaugos teikimu susijusios veiklos išlaidos, kaip nurodyta 4 lentelėje, sudaro 15,69 milijardus FRF, o „France 3“ – 20,89 milijardų FRF (21).
  4 LENTELĖ
  Su viešosios paslaugos teikimu susijusios veiklos grynosios išlaidos, bendri 1988–1994 laikotarpio duomenys







  (milijardais FRF) |
| --- | --- |
| | „France 2“ | „France 3“ |
| Bendri mokesčiai | 41,982 | 37,011 |
| Su komercine veikla susiję mokesčiai | <15,2> | <11,74> |
| Grynasis pelnas, gautas iš komercinės veiklos | <11,091> | <4,379> |
| Su viešųjų paslaugų teikimu susijusios veiklos grynosios išlaidos | 15,691 | 20,892 |

(86)

„France 2“ ir „France 3“ kanalai, arba jie patys, arba jų filialai, vykdo kartu ir komercinę veiklą, ir su viešosios paslaugos teikimu susijusią veiklą. Valstybė gali finansuoti tik tas kanalų išlaidas, kurios susijusios su viešosios paslaugos teikimu, įskaitant programų kūrimo ir transliavimo išlaidas. Tačiau į bendrus kanalo finansinių metų mokesčius įtraukiami visi mokesčiai – tiek tie, kurie yra susiję su viešosios paslaugos teikimu, tiek tie, kurie susiję su komercine veikla. Taigi kiekvieno kanalo su viešosios paslaugos teikimu susijusios veiklos išlaidos apskaičiuojamos iš bendrų finansinių metų mokesčių išskaičiuojant visus su komercine veikla susijusius mokesčius, nepriklausomai nuo to, ar tą veiklą vykdo patys kanalai, ar jų filialai, bei išskaičiuojant iš šios veiklos gautą grynąjį pelną (iš esmės pajamos iš reklamos ir laidų rėmėjų įnašai), kaip yra numatyta komunikate. Analizuojamu 1988–1994 m. laikotarpiu „France 2“ grynosios su viešosios paslaugos teikimu susijusios veiklos išlaidos, kaip nurodyta 4 lentelėje, sudaro 15,69 milijardus FRF, o „France 3“ – 20,89 milijardų FRF (21).

4 LENTELĖ

Su viešosios paslaugos teikimu susijusios veiklos grynosios išlaidos, bendri 1988–1994 laikotarpio duomenys

(milijardais FRF)

„France 2“

„France 3“

Bendri mokesčiai

41,982

37,011

Su komercine veikla susiję mokesčiai

<15,2>

<11,74>

Grynasis pelnas, gautas iš komercinės veiklos

<11,091>

<4,379>

Su viešųjų paslaugų teikimu susijusios veiklos grynosios išlaidos

15,691

20,892

| (87) | Siekiant įvertinti, ar valstybės finansinė kompensacija viršijo, ar neviršijo grynųjų su viešosios paslaugos teikimu susijusių veiklos išlaidų, tos išlaidos turėtų būti palygintos su visu finansavimu, kurį valstybė skyrė kanalams. Kadangi mokestis už naudojimąsi televizijos imtuvais ir subsidijos bei kapitalo dotacijos įeina į skirtingas apskaitos sritis, kompensacijų, skirtų su viešosios paslaugos teikimu susijusios veiklos išlaidoms padengti, panaudojimas turi būti analizuojamas palaipsniui atsižvelgiant į valstybės išmokėtą finansavimą. 1988–1994 m. laikotarpiu „France 2“ ir „France 3“ atitinkamai buvo sumokėta 12,12 ir 20,17 milijardų FRF, paimtų iš mokesčio už naudojimąsi televizijos imtuvais (22). Taigi veiklos ataskaitos analizė leidžia teigti, kad „France 2“ ir „France 3“ išmokėta kompensacija nebuvo pakankama. |
| --- | --- |

(87)

Siekiant įvertinti, ar valstybės finansinė kompensacija viršijo, ar neviršijo grynųjų su viešosios paslaugos teikimu susijusių veiklos išlaidų, tos išlaidos turėtų būti palygintos su visu finansavimu, kurį valstybė skyrė kanalams. Kadangi mokestis už naudojimąsi televizijos imtuvais ir subsidijos bei kapitalo dotacijos įeina į skirtingas apskaitos sritis, kompensacijų, skirtų su viešosios paslaugos teikimu susijusios veiklos išlaidoms padengti, panaudojimas turi būti analizuojamas palaipsniui atsižvelgiant į valstybės išmokėtą finansavimą. 1988–1994 m. laikotarpiu „France 2“ ir „France 3“ atitinkamai buvo sumokėta 12,12 ir 20,17 milijardų FRF, paimtų iš mokesčio už naudojimąsi televizijos imtuvais (22). Taigi veiklos ataskaitos analizė leidžia teigti, kad „France 2“ ir „France 3“ išmokėta kompensacija nebuvo pakankama.

| (88) | Taip pat reikėtų palyginti tą sumą, kuri nebuvo kompensuota, ir balanse įrašytus papildomus valstybinius išteklius. Pastaruosius sudaro subsidijos įrengimams, investicinės subsidijos, kapitalo dotacijos ir kitos šiame sprendime svarstomos subsidijos. Bendrai „France 2“ skiriama 1,91 milijardų FRF, o „France 3“ – 633,5 milijonų FRF. Be to, į grynąsias su viešosios paslaugos teikimu susijusios veiklos išlaidas neįskaičiuojami komercinę veiklą vykdantiems valstybinių kanalų filialams sumokami kapitalo įnašai ir į einamąsias sąskaitas pervedami negrąžinami avansai (115,2 milijonų FRF – „France 2“ ir 25,9 milijonų FRF – „France 3“). |
| --- | --- |

(88)

Taip pat reikėtų palyginti tą sumą, kuri nebuvo kompensuota, ir balanse įrašytus papildomus valstybinius išteklius. Pastaruosius sudaro subsidijos įrengimams, investicinės subsidijos, kapitalo dotacijos ir kitos šiame sprendime svarstomos subsidijos. Bendrai „France 2“ skiriama 1,91 milijardų FRF, o „France 3“ – 633,5 milijonų FRF. Be to, į grynąsias su viešosios paslaugos teikimu susijusios veiklos išlaidas neįskaičiuojami komercinę veiklą vykdantiems valstybinių kanalų filialams sumokami kapitalo įnašai ir į einamąsias sąskaitas pervedami negrąžinami avansai (115,2 milijonų FRF – „France 2“ ir 25,9 milijonų FRF – „France 3“).

| (89) | Sprendžiant iš papildomų išteklių galima teigti, kad „France 2“ ir „France 3“ 1988–1994 m. laikotarpiu išmokėtos kompensacijos nebuvo pakankamos. „France 2“ negavo 1,54 milijardų FRF, o „France 3“ – 59,2 milijonų FRF kompensacijos. |
| --- | --- |

(89)

Sprendžiant iš papildomų išteklių galima teigti, kad „France 2“ ir „France 3“ 1988–1994 m. laikotarpiu išmokėtos kompensacijos nebuvo pakankamos. „France 2“ negavo 1,54 milijardų FRF, o „France 3“ – 59,2 milijonų FRF kompensacijos.

b)   „France 2“ ir „France 3“ veiksmų parduodant reklamos laiką įvertinimas

| (90) | Laikydamasi komunikato nuostatų Komisija turi patikrinti, kad vykdant komercinę iš esmės su viešosios paslaugos teikimu susijusią veiklą nebuvo iškraipoma konkurencija, kai to nereikėjo įgyvendinant viešosios paslaugos uždavinius. Konkurencija būtų iškraipoma, jei užsitikrinę valstybės pagalbą „France 2“ ir „France 3“ kanalai sumažintų reklamos pardavimo kainas, tokiu būdu sumažindami konkurentų pajamas. |
| --- | --- |

(90)

Laikydamasi komunikato nuostatų Komisija turi patikrinti, kad vykdant komercinę iš esmės su viešosios paslaugos teikimu susijusią veiklą nebuvo iškraipoma konkurencija, kai to nereikėjo įgyvendinant viešosios paslaugos uždavinius. Konkurencija būtų iškraipoma, jei užsitikrinę valstybės pagalbą „France 2“ ir „France 3“ kanalai sumažintų reklamos pardavimo kainas, tokiu būdu sumažindami konkurentų pajamas.

| (91) | Savo skunde „TF1“ kanalas pateikia tokį argumentą tvirtindamas, kad „France 2“ ir „France 3“ kanalai gaudami valstybės pagalbą ir nepatirdami „tokių pelno svyravimų kaip jų konkurentai gali dirbtinai sumažinti reklamos kainas arba programų rėmimo kainas, kad išsaugotų reklamos užsakovus.“ |
| --- | --- |

(91)

Savo skunde „TF1“ kanalas pateikia tokį argumentą tvirtindamas, kad „France 2“ ir „France 3“ kanalai gaudami valstybės pagalbą ir nepatirdami „tokių pelno svyravimų kaip jų konkurentai gali dirbtinai sumažinti reklamos kainas arba programų rėmimo kainas, kad išsaugotų reklamos užsakovus.“

| (92) | Remdamasi turima informacija Komisija nenustatė jokio fakto, kuris patvirtintų šį „TF1“ argumentą. Reklamos pardavimo kainų skirtumą „TF1“ ir „France 2“ bei „France 3“ kanaluose galima paaiškinti ne komercine valstybinių kanalų veikla, bet nevienodu „TF1“ ir valstybinių kanalų auditorijos skaičiumi. |
| --- | --- |

(92)

Remdamasi turima informacija Komisija nenustatė jokio fakto, kuris patvirtintų šį „TF1“ argumentą. Reklamos pardavimo kainų skirtumą „TF1“ ir „France 2“ bei „France 3“ kanaluose galima paaiškinti ne komercine valstybinių kanalų veikla, bet nevienodu „TF1“ ir valstybinių kanalų auditorijos skaičiumi.

| (93) | Reklamos užsakovai pirkdami reklamą televizijoje visų pirma domisi namų šeimininkių iki 50 metų auditorijos skaičiumi. Auditorija įvertinama pagal „Gross Rating Point“ (GRP – suminė vidutinė auditorija), apskaičiuojamą atsižvelgiant į tai, kiek vidutiniškai iš 100 norimos auditorijos žiūrovų matė reklamą. Manoma, kad reklamą žiūrovas matė, jei jos transliavimo metu bent kartą išklausė informaciją. |
| --- | --- |

(93)

Reklamos užsakovai pirkdami reklamą televizijoje visų pirma domisi namų šeimininkių iki 50 metų auditorijos skaičiumi. Auditorija įvertinama pagal „Gross Rating Point“ (GRP – suminė vidutinė auditorija), apskaičiuojamą atsižvelgiant į tai, kiek vidutiniškai iš 100 norimos auditorijos žiūrovų matė reklamą. Manoma, kad reklamą žiūrovas matė, jei jos transliavimo metu bent kartą išklausė informaciją.

| (94) | Reklamos užsakovai perka reklamą tuose kanaluose, kurie yra labiausiai žiūrimi ir kurie gali užtikrinti, kad reklamos transliavimo metu ją pamatys kuo didesnis norimos auditorijos skaičius. Tad kuo didesnė auditorija, tuo dažniau užsakovai geriausiu laiku sutinka mokėti vieneto kainą (GRP kainą). Taigi žiūrimiausi kanalai gauna priemoką už didesnę auditoriją. |
| --- | --- |

(94)

Reklamos užsakovai perka reklamą tuose kanaluose, kurie yra labiausiai žiūrimi ir kurie gali užtikrinti, kad reklamos transliavimo metu ją pamatys kuo didesnis norimos auditorijos skaičius. Tad kuo didesnė auditorija, tuo dažniau užsakovai geriausiu laiku sutinka mokėti vieneto kainą (GRP kainą). Taigi žiūrimiausi kanalai gauna priemoką už didesnę auditoriją.

| (95) | 6 lentelėje nurodomas kiekvieno kanalo vidutinis GRP ir vidutinė visos dienos GRP kaina, kai norima auditorija – namų šeimininkės nuo 15 iki 49 metų.
  6 LENTELĖ (23) | „TF1“ | „France 2“ | „France 3“ | „M6“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidutinis
  GRP | GRP
  kaina | Vidutinis
  GRP | GRP
  kaina | Vidutinis
  GRP | GRP
  kaina | Vidutinis
  GRP | GRP
  kaina |
| 1990 | 5,8 | 2 732 | 3 | 2 738 | 2,3 | 2 533 | 1,9 | 2 440 |
| 1991 | 5,3 | 2 649 | 2,6 | 2 488 | 2,1 | 2 463 | 1,9 | 2 239 |
| 1992 | 4,8 | 2 963 | 2,5 | 2 652 | 2 | 2 707 | 1,9 | 2 297 |
| 1993 | 4,7 | 2 829 | 2,4 | 2 595 | 1,7 | 2 785 | 1,9 | 2 481 |
| 1994 | 4,7 | 2 983 | 2,6 | 2 847 | 1,6 | 2 777 | 2 | 2 475 |

(95)

6 lentelėje nurodomas kiekvieno kanalo vidutinis GRP ir vidutinė visos dienos GRP kaina, kai norima auditorija – namų šeimininkės nuo 15 iki 49 metų.

6 LENTELĖ (23)

„TF1“

„France 2“

„France 3“

„M6“

Vidutinis

GRP

GRP

kaina

Vidutinis

GRP

GRP

kaina

Vidutinis

GRP

GRP

kaina

Vidutinis

GRP

GRP

kaina

1990

5,8

2 732

3

2 738

2,3

2 533

1,9

2 440

1991

5,3

2 649

2,6

2 488

2,1

2 463

1,9

2 239

1992

4,8

2 963

2,5

2 652

2

2 707

1,9

2 297

1993

4,7

2 829

2,4

2 595

1,7

2 785

1,9

2 481

1994

4,7

2 983

2,6

2 847

1,6

2 777

2

2 475

| (96) | 7 lentelėje nurodomas kiekvieno kanalo vidutinis GRP ir vidutinė GRP kaina žiūrimiausiu laiku (19–22 valandos), kai norima auditorija – namų šeimininkės nuo 15 iki 49 metų.
  7 LENTELĖ | „TF1“ | „France 2“ | „France 3“ | „M6“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidutinis
  GRP | GRP
  kaina | Vidutinis
  GRP | GRP
  kaina | Vidutinis
  GRP | GRP
  kaina | Vidutinis
  GRP | GRP
  kaina |
| 1990 | 12,8 | 3 465 | 5,9 | 3 079 | 3,9 | 2 620 | 3,4 | 2 815 |
| 1991 | 12,1 | 3 536 | 6,1 | 3 103 | 4,1 | 2 607 | 3,8 | 2 454 |
| 1992 | 10,4 | 3 741 | 5,7 | 3 613 | 3,9 | 3 032 | 4,4 | 2 587 |
| 1993 | 10,7 | 3 512 | 5,9 | 3 378 | 3,4 | 3 150 | 3,9 | 3 084 |
| 1994 | 10,3 | 3 735 | 6 | 3 519 | 3,4 | 3 078 | 4,2 | 3 920 |
| Šaltinis: MEDIAMETRIE/MEDIAMAT, apdorota POPCORN
  1989 m. pasikeitus metodologijai negalima palyginti su ankstesniais duomenimis. |

(96)

7 lentelėje nurodomas kiekvieno kanalo vidutinis GRP ir vidutinė GRP kaina žiūrimiausiu laiku (19–22 valandos), kai norima auditorija – namų šeimininkės nuo 15 iki 49 metų.

7 LENTELĖ

„TF1“

„France 2“

„France 3“

„M6“

Vidutinis

GRP

GRP

kaina

Vidutinis

GRP

GRP

kaina

Vidutinis

GRP

GRP

kaina

Vidutinis

GRP

GRP

kaina

1990

12,8

3 465

5,9

3 079

3,9

2 620

3,4

2 815

1991

12,1

3 536

6,1

3 103

4,1

2 607

3,8

2 454

1992

10,4

3 741

5,7

3 613

3,9

3 032

4,4

2 587

1993

10,7

3 512

5,9

3 378

3,4

3 150

3,9

3 084

1994

10,3

3 735

6

3 519

3,4

3 078

4,2

3 920

Šaltinis: MEDIAMETRIE/MEDIAMAT, apdorota POPCORN

1989 m. pasikeitus metodologijai negalima palyginti su ankstesniais duomenimis.

| (97) | Valstybinių kanalų veiksmai būtų įvardyti kaip iškraipantys konkurenciją, jei, atsižvelgiant į tą faktą, kad už vidutį aukščiausią GRP mokama didžiausia GRP kaina (priemoka už didesnę auditoriją), valstybinių kanalų nustatytos kainos būtų daug žemesnės už „TF1“ ir „M6“ kanalų nustatytas kainas. Remiantis 6 ir 7 lentelėse pateiktais duomenimis to negalima pasakyti. Iš duomenų matyti, ką pabrėžia ir „TF1“, kad „TF1“ GRP kaina yra didesnė nei „France 2“ ir „France 3“ GRP kaina, o visų trijų kanalų GRP kainos didesnės nei „M6“ kanalo. Taip pat yra akivaizdu, kad „TF1“ vidutinis GRP yra daug aukštesnis nei „France 2“ ar „France 3“ kanalų. 1990–1994 metais „TF1“ vidutinis visos dienos GRP siekia 4,7–5,8 punkto, „France 2“ – 2,4–3 punkto, „France 3“ – 1,6–2,3 punkto, o „M6“ – 1,9–2 punkto. Žiūrimiausiu laiku „TF1“ vidutinis GRP siekia 10,3–12,8 punkto, „France 2“ – 5,7–6,1 punkto, „France 3“ – 3,4–4,1 punkto, o „M6“ – 3,4–4,4 punkto. Tačiau skirtumas tarp „TF1“ ir abiejų valstybinių kanalų GRP kainų nėra neproporcingas, jeigu jį palyginsime su „TF1“ ir „M6“ GRP kainų skirtumu. Vidutiniškai abejais svarstomais laikotarpiais (visos dienos ir žiūrimiausio laiko) „France 2“, „France 3“ ir „M6“ GRP kaina sumažinta 83 eurais už GRP vienetą palyginus su „TF1“ GRP kaina. Taigi konstatuojama, kad „France 2“ ir „France 3“ reklamos laiko nepardavė dirbtinai nesumažintomis kainomis. |
| --- | --- |

(97)

Valstybinių kanalų veiksmai būtų įvardyti kaip iškraipantys konkurenciją, jei, atsižvelgiant į tą faktą, kad už vidutį aukščiausią GRP mokama didžiausia GRP kaina (priemoka už didesnę auditoriją), valstybinių kanalų nustatytos kainos būtų daug žemesnės už „TF1“ ir „M6“ kanalų nustatytas kainas. Remiantis 6 ir 7 lentelėse pateiktais duomenimis to negalima pasakyti. Iš duomenų matyti, ką pabrėžia ir „TF1“, kad „TF1“ GRP kaina yra didesnė nei „France 2“ ir „France 3“ GRP kaina, o visų trijų kanalų GRP kainos didesnės nei „M6“ kanalo. Taip pat yra akivaizdu, kad „TF1“ vidutinis GRP yra daug aukštesnis nei „France 2“ ar „France 3“ kanalų. 1990–1994 metais „TF1“ vidutinis visos dienos GRP siekia 4,7–5,8 punkto, „France 2“ – 2,4–3 punkto, „France 3“ – 1,6–2,3 punkto, o „M6“ – 1,9–2 punkto. Žiūrimiausiu laiku „TF1“ vidutinis GRP siekia 10,3–12,8 punkto, „France 2“ – 5,7–6,1 punkto, „France 3“ – 3,4–4,1 punkto, o „M6“ – 3,4–4,4 punkto. Tačiau skirtumas tarp „TF1“ ir abiejų valstybinių kanalų GRP kainų nėra neproporcingas, jeigu jį palyginsime su „TF1“ ir „M6“ GRP kainų skirtumu. Vidutiniškai abejais svarstomais laikotarpiais (visos dienos ir žiūrimiausio laiko) „France 2“, „France 3“ ir „M6“ GRP kaina sumažinta 83 eurais už GRP vienetą palyginus su „TF1“ GRP kaina. Taigi konstatuojama, kad „France 2“ ir „France 3“ reklamos laiko nepardavė dirbtinai nesumažintomis kainomis.

| (98) | Toliau pateiktose lentelėse grafiškai vaizduojami 6 ir 7 lentelėse pateikti duomenys, susiję su kanalų GRP kainomis ir vidutiniu GRP, išskiriant visos dienos vidurkį ir žiūrimiausio laiko vidurkį. Kadangi punktų nėra daug (penki) ir jie nėra labai nutolę vienas nuo kito, toje pačioje lentelėje galima pavaizduoti keturių kanalų penkerių metų duomenis. |
| --- | --- |

(98)

Toliau pateiktose lentelėse grafiškai vaizduojami 6 ir 7 lentelėse pateikti duomenys, susiję su kanalų GRP kainomis ir vidutiniu GRP, išskiriant visos dienos vidurkį ir žiūrimiausio laiko vidurkį. Kadangi punktų nėra daug (penki) ir jie nėra labai nutolę vienas nuo kito, toje pačioje lentelėje galima pavaizduoti keturių kanalų penkerių metų duomenis.

Image

Image

| (99) | Iš lentelių matyti, kad tarp vidutinio GRP ir GRP kainos egzistuoja teigiamas santykis, o tai patvirtina faktą, kad už didesnę auditoriją mokama didesnė kaina: kanale, kurio GRP yra aukštesnis, didesnė yra ir GRP kaina. Toks santykis lentelėje yra pavaizduotas krentančia vidutinio GRP GRP kainos tiese, kuri svarstomu laikotarpiu perteikia „vidutinį“ santykį tarp kanalų GRP ir GRP kainos. Iš lentelių taip pat matyti, kad atsižvelgiant į priemoką už didesnę auditoriją „France 2“ ir „France 3“ nustatytos kainos nėra daug žemesnės už „TF1“ ir „M6“ nustatytas kainas. „France 2“ ir „France 3“ kanalai nuo krentančios tiesės nutolę tik keletu punktų. Be to, konstatuojama, kad esant panašiam GRP kai kurios „France 3“ nustatytos kainos yra didesnės už „M6“ kainas. |
| --- | --- |

(99)

Iš lentelių matyti, kad tarp vidutinio GRP ir GRP kainos egzistuoja teigiamas santykis, o tai patvirtina faktą, kad už didesnę auditoriją mokama didesnė kaina: kanale, kurio GRP yra aukštesnis, didesnė yra ir GRP kaina. Toks santykis lentelėje yra pavaizduotas krentančia vidutinio GRP GRP kainos tiese, kuri svarstomu laikotarpiu perteikia „vidutinį“ santykį tarp kanalų GRP ir GRP kainos. Iš lentelių taip pat matyti, kad atsižvelgiant į priemoką už didesnę auditoriją „France 2“ ir „France 3“ nustatytos kainos nėra daug žemesnės už „TF1“ ir „M6“ nustatytas kainas. „France 2“ ir „France 3“ kanalai nuo krentančios tiesės nutolę tik keletu punktų. Be to, konstatuojama, kad esant panašiam GRP kai kurios „France 3“ nustatytos kainos yra didesnės už „M6“ kainas.

| (100) | Taigi galima daryti išvadą, kad „France 2“ ir „France 3“ 1990–1994 m. laikotarpiu nustatytos kainos nėra daug žemesnės už „TF1“ ir „M6“ kanalų kainas. Didesnę „TF1“ reklamos kainą galima paaiškinti kanalo auditorijos skaičiumi, o ne valstybinių kanalų komercine veikla. Prancūzijos konkurencijos taryba 2001 m. sprendime dėl reklamos pardavimo televizijoje (24) padarė tą pačią išvadą. |
| --- | --- |

(100)

Taigi galima daryti išvadą, kad „France 2“ ir „France 3“ 1990–1994 m. laikotarpiu nustatytos kainos nėra daug žemesnės už „TF1“ ir „M6“ kanalų kainas. Didesnę „TF1“ reklamos kainą galima paaiškinti kanalo auditorijos skaičiumi, o ne valstybinių kanalų komercine veikla. Prancūzijos konkurencijos taryba 2001 m. sprendime dėl reklamos pardavimo televizijoje (24) padarė tą pačią išvadą.

| (101) | Apibendrindama Komisija konstatuoja, kad 1988–1994 m. laikotarpiu Prancūzijos valdžios institucijų „France 2“ ir „France 3“ išmokėtas valstybės finansavimas buvo mažesnis nei reikia su viešosios paslaugos teikimu susijusios veiklos išlaidoms padengti ir kad nėra jokių įrodymų dėl konkurenciją iškraipančių valstybinių kanalų veiksmų reklamos pardavimo rinkoje. Atitinkamai Komisija mano, kad valstybės skirtas finansavimas „France 2“ ir „France 3“ vykdomai su viešosios paslaugos teikimu susijusiai veiklai kompensuoti atitinka proporcingumo sąlygą. |
| --- | --- |

(101)

Apibendrindama Komisija konstatuoja, kad 1988–1994 m. laikotarpiu Prancūzijos valdžios institucijų „France 2“ ir „France 3“ išmokėtas valstybės finansavimas buvo mažesnis nei reikia su viešosios paslaugos teikimu susijusios veiklos išlaidoms padengti ir kad nėra jokių įrodymų dėl konkurenciją iškraipančių valstybinių kanalų veiksmų reklamos pardavimo rinkoje. Atitinkamai Komisija mano, kad valstybės skirtas finansavimas „France 2“ ir „France 3“ vykdomai su viešosios paslaugos teikimu susijusiai veiklai kompensuoti atitinka proporcingumo sąlygą.

| (102) | Komisija mano, kad yra įgyvendintos visos trys sutarties 86 straipsnio 2 dalyje numatytos sąlygos, susijusios su nukrypti leidžiančios nuostatos taikymu. |
| --- | --- |

(102)

Komisija mano, kad yra įgyvendintos visos trys sutarties 86 straipsnio 2 dalyje numatytos sąlygos, susijusios su nukrypti leidžiančios nuostatos taikymu.

VII.   IŠVADOS

| (103) | Užbaigusi tyrimą Komisija daro išvadą, kad valstybės pagalba, kuri yra svarstoma vykdant šį formalaus tyrimo procesą, yra suderinama su bendrąja rinka pagal Sutarties 86 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

(103)

Užbaigusi tyrimą Komisija daro išvadą, kad valstybės pagalba, kuri yra svarstoma vykdant šį formalaus tyrimo procesą, yra suderinama su bendrąja rinka pagal Sutarties 86 straipsnio 2 dalį,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Investicinės subsidijos, kurias Prancūzija išmokėjo „France 2“ ir „France 3“ kanalams, ir kapitalo dotacijos, kurias Prancūzija nuo 1988 m. iki 1994 m. išmokėjo „France 2“ kanalui, sudaro su bendrąja rinka pagal Sutarties 86 straipsnio 2 dalį suderinamą valstybės pagalbą.

2 straipsnis

Šis sprendimas skiriamas Prancūzijos Respublikai.

Priimta Briuselyje, 2003 m. gruodžio 10 d.

Komisijos vardu

Mario MONTI

Komisijos narys

---

(1)  OL C 340, 1999 11 27, p. 57.

1

(2)  Aiškumo sumetimais šiame straipsnyje minėsime tik „France 2“ ir „France 3“ pavadinimus, kurie 1992 m. rugsėjo mėn. pakeitė „Antenne 2“ ir „France Régions 3“ pavadinimus.

2

(3)  1999 m. birželio 3 d. sprendimas byloje T-17/96, TF1 prieš Komisiją, Jungtinė byla, 1999, p. II-1757.

3

(4)  Žr. išnašą 1 puslapio apačioje.

4

(5)  OL C 320, 2001 11 15, p. 5.

5

(6)  Kai kurių skaičių neatitikimai, pastebimi tarp šios lentelės ir sprendimo pradėti formalų tyrimo procesą, atsirado dėl informacijos, kurią Prancūzijos valdžios institucijos pateikė proceso metu.

6

(7)  Kai kurių skaičių neatitikimai, pastebimi tarp šios lentelės ir sprendimo pradėti formalų tyrimo procesą, atsirado dėl informacijos, kurią Prancūzijos valdžios institucijos pateikė proceso metu.

7

(8)  OL C 368, 1994 12 23, p. 12.

8

(9)  2003 m. liepos 24 d. sprendimas byloje C-280/00 „Altmark Trans GmbH“ ir „Regierungspräsidium Magdeburg“ prieš „Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, dar nepaskelbtas.

9

(10)  Žiūrėti 1980 m. rugsėjo 17 d. sprendimą byloje C-730/79 „Philip Morris Holland BV“ prieš Komisiją, Jungtinė byla, 1980, p. 2671, ir 1987 m. lapkričio 11 d. sprendimą byloje C-259/85 Prancūzija prieš Komisiją, Jungtinė byla, 1987, p. 4393.

10

(11)  Žiūrėti pirmiau minėtą sprendimą „Philip Morris“ byloje.

11

(12)  Žiūrėti 1988 m. liepos 13 d. Teismo sprendimą byloje 102/87 Prancūzija prieš Komisiją, Jungtinė byla, 1988, p. 4067 ir 1991 m. kovo 21 d. Teismo sprendimą byloje C-303/88 Italija prieš Komisiją, Jungtinė byla, 1991, p. I-1433.

12

(13)  Komunikato 18 punktas.

13

(14)  Žiūrėti 15 konstatuojamąją dalį.

14

(15)  1997 m. vasario 27 d. Teismo sprendimas byloje T 106-95 FFSA ir kiti prieš Komisiją, Jungtinė byla, 1997, p. II-229.

15

(16)  Žiūrėti minėtą sprendimąs FFSA byloje.

16

(17)  Komunikato 33 punktas.

17

(18)  Komunikato 36 punktas.

18

(19)  Komunikato 57 punktas.

19

(20)  OL L 195, 1980 7 27, p. 35. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2000/52/EB (OL L 193, 2000 7 29, p. 75).

20

(21)  Šie ir toliau pateikti skaičiai buvo suapvalinti.

21

(22)  Į šiuos skaičius įeina mokestis už naudojimąsi televizijos imtuvais ir valstybės kompensacijos, skirtos padengti tą mokesčio dalį, kuri dėl socialinių priežasčių atleidus nuo mokesčio nėra sumokama.

22

(23)  Duomenys, paimti iš 2003 m. sausio 2 d. laiške Prancūzijos valdžios institucijų pateiktos lentelės.

23

Šaltinis: MEDIAMETRIE/MEDIAMAT, apdorota POPCORN

Šaltinis:

1989 m. pasikeitus metodologijai negalima palyginti su ankstesniais duomenimis.

(24)  2001 m. vasario 13 d. Sprendimas Nr. 00-D-67 dėl nustatytos praktikos vaizdo reklamos pardavimo srityje.

24

---

| 8.12.2004 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 361/40 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2004

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 361/40

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2004 m. gruodžio 3 d.

nustatantis reikalavimus nekomerciniam šuniukų ir kačiukų judėjimui iš trečiųjų šalių į Bendriją

(pranešta dokumentu Nr. K(2004) 4546)

(Tekstas svarbus EEE)

(2004/839/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2003 m. gegužės 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 998/2003 dėl gyvūnų sveikatos reikalavimų, taikomų nekomerciniam naminių gyvūnėlių judėjimui, iš dalies keičiantį Tarybos direktyvą 92/65/EEB (1), ypač į jo 8 straipsnio 3 dalies c punktą,

kadangi:

| (1) | Reglamente (EB) Nr. 998/2003 nustatyti nekomercinio šuniukų ir kačiukų judėjimo iš trečiųjų šalių į Bendriją reikalavimai. Šie reikalavimai skiriasi atsižvelgiant į trečiosios šalies, kuri yra gyvūnėlių kilmės šalis, statusą ir paskirties valstybę narę. |
| --- | --- |

(1)

Reglamente (EB) Nr. 998/2003 nustatyti nekomercinio šuniukų ir kačiukų judėjimo iš trečiųjų šalių į Bendriją reikalavimai. Šie reikalavimai skiriasi atsižvelgiant į trečiosios šalies, kuri yra gyvūnėlių kilmės šalis, statusą ir paskirties valstybę narę.

| (2) | Reglamento (EB) Nr. 998/2003 8 straipsnio 3 dalies c punkte numatyta, kad reikia nustatyti reikalavimus įvežamiems nevakcinuotiems jaunesniems kaip trijų mėnesių šuniukams ir kačiukams iš trečiųjų šalių, išvardytų reglamento II priedo B ir C skyriuose. |
| --- | --- |

(2)

Reglamento (EB) Nr. 998/2003 8 straipsnio 3 dalies c punkte numatyta, kad reikia nustatyti reikalavimus įvežamiems nevakcinuotiems jaunesniems kaip trijų mėnesių šuniukams ir kačiukams iš trečiųjų šalių, išvardytų reglamento II priedo B ir C skyriuose.

| (3) | Šie reikalavimai turi atitikti reikalavimus, taikomus nevakcinuotų jaunų šunų ir kačių judėjimui tarp valstybių narių. |
| --- | --- |

(3)

Šie reikalavimai turi atitikti reikalavimus, taikomus nevakcinuotų jaunų šunų ir kačių judėjimui tarp valstybių narių.

| (4) | Kadangi Reglamentas (EB) Nr. 998/2003 jau yra taikomas, ginant Europos gyvūnų savininkų interesus, šį sprendimą būtina taikyti nedelsiant. |
| --- | --- |

(4)

Kadangi Reglamentas (EB) Nr. 998/2003 jau yra taikomas, ginant Europos gyvūnų savininkų interesus, šį sprendimą būtina taikyti nedelsiant.

| (5) | Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(5)

Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

1.   Valstybės narės gali leisti įvežti į jų teritoriją jaunesnius kaip trijų mėnesių šunis ir kates, nevakcinuotus nuo pasiutligės, iš Reglamento (EB) Nr. 998/2003 II priedo B ir C skyriuose išvardytų trečiųjų šalių, nustatydamos reikalavimus, kurie yra lygiaverčiai to reglamento 5 straipsnio 2 dalyje išdėstytiems reikalavimams.

2.   Gabenti gyvūnus, kurie buvo įvežti remiantis 1 dalimi, toliau į kitą valstybę narę draudžiama, išskyrus atvejus, kai gyvūną reikia gabenti į kitą valstybę narę, nenurodytą to reglamento II priede, remiantis Reglamento (EB) Nr. 988/2003 5 straipsnio 1 dalyje išdėstytais reikalavimais.

Pagal 1 dalį įvežtas gyvūnas toliau gabenamas į to reglamento II priedo A skyriuje nurodytą valstybę narę remiantis Reglamento (EB) Nr. 998/2003 6 straipsnio 1 dalyje nustatytais reikalavimais, jeigu jam suėjo daugiau kaip trys mėnesiai.

2 straipsnis

Šis sprendimas taikomas nuo 2004 m. gruodžio 11 d.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje, 2004 m. gruodžio 3 d.

Komisijos vardu

Markos KYPRIANOU

Komisijos narys

---

(1)  OL L 146, 2003 6 13, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1994/2004 (OL L 344, 2004 11 20, p. 17).

1

---

| 8.12.2004 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 361/41 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2004

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 361/41

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2004 m. lapkričio 30 d.

patvirtinantis 2005 metams valstybių narių pateiktas tam tikrų gyvūnų ligų likvidavimo ir stebėsenos bei patikrinimo, kurio tikslas yra zoonozių prevencija, programas ir nustatantis Bendrijos finansinio įnašo dydį

(pranešta dokumentu Nr. K(2004) 4600)

(2004/840/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1990 m. birželio 26 d. Tarybos sprendimą 90/424/EEB dėl veterinarijos išlaidų (1), ypač į jo 24 straipsnio 6 dalį ir 29–32 straipsnius,

kadangi:

| (1) | Sprendime 90/424/EEB numatyta Bendrijos finansinio įnašo gyvūnų ligų likvidavimui ir stebėsenai ir patikrinimui, kurio tikslas yra zoonozių prevencija, galimybė. |
| --- | --- |

(1)

Sprendime 90/424/EEB numatyta Bendrijos finansinio įnašo gyvūnų ligų likvidavimui ir stebėsenai ir patikrinimui, kurio tikslas yra zoonozių prevencija, galimybė.

| (2) | Valstybės narės pateikė tam tikrų gyvūnų ligų likvidavimo ir stebėsenos bei zoonozių prevencijos jų teritorijoje programas. |
| --- | --- |

(2)

Valstybės narės pateikė tam tikrų gyvūnų ligų likvidavimo ir stebėsenos bei zoonozių prevencijos jų teritorijoje programas.

| (3) | Išnagrinėjus šias programas, nustatyta, kad jos atitinka atitinkamus veterinariją reglamentuojančius Bendrijos teisės aktus, ypač Bendrijos kriterijus, susijusius su tų ligų likvidavimu, atsižvelgiant į 1990 m. lapkričio 27 d. Tarybos sprendimą 90/638/EEB, nustatantį Bendrijos gyvūnų tam tikrų ligų likvidavimo ir monitoringo kriterijus (2). |
| --- | --- |

(3)

Išnagrinėjus šias programas, nustatyta, kad jos atitinka atitinkamus veterinariją reglamentuojančius Bendrijos teisės aktus, ypač Bendrijos kriterijus, susijusius su tų ligų likvidavimu, atsižvelgiant į 1990 m. lapkričio 27 d. Tarybos sprendimą 90/638/EEB, nustatantį Bendrijos gyvūnų tam tikrų ligų likvidavimo ir monitoringo kriterijus (2).

| (4) | Tos programos pateikiamos programų sąraše, sudarytame 2004 m. spalio 14 d. Komisijos sprendimu 2004/695/EB dėl gyvūnų ligų likvidavimo ir stebėsenos programų sąrašų ir patikrinimų, atliekamų zoonozių prevencijos tikslu, rengiantis gauti Bendrijos finansinę paramą 2005 metais (3). |
| --- | --- |

(4)

Tos programos pateikiamos programų sąraše, sudarytame 2004 m. spalio 14 d. Komisijos sprendimu 2004/695/EB dėl gyvūnų ligų likvidavimo ir stebėsenos programų sąrašų ir patikrinimų, atliekamų zoonozių prevencijos tikslu, rengiantis gauti Bendrijos finansinę paramą 2005 metais (3).

| (5) | Atsižvelgiant į tų programų svarbą, Bendrijai siekiant tam tikrų gyvūnų ir visuomenės sveikatos srities tikslų, yra tinkama nustatyti Bendrijos įnašo, skirto padengti 50 % atitinkamų valstybių narių visų išlaidų, patiriamų, įgyvendinant šiame sprendime nurodytas priemones, iki kiekvienai programai skiriamos didžiausios sumos. |
| --- | --- |

(5)

Atsižvelgiant į tų programų svarbą, Bendrijai siekiant tam tikrų gyvūnų ir visuomenės sveikatos srities tikslų, yra tinkama nustatyti Bendrijos įnašo, skirto padengti 50 % atitinkamų valstybių narių visų išlaidų, patiriamų, įgyvendinant šiame sprendime nurodytas priemones, iki kiekvienai programai skiriamos didžiausios sumos.

| (6) | Pagal 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1258/1999 dėl bendrosios žemės ūkio politikos finansavimo (4), gyvūnų ligų likvidavimo ir stebėsenos programos, finansuojamos Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondo Garantijų skyriaus; Reglamento (EB) Nr. 1258/1999 8 ir 9 straipsniai taikomi finansų kontrolės tikslais. |
| --- | --- |

(6)

Pagal 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1258/1999 dėl bendrosios žemės ūkio politikos finansavimo (4), gyvūnų ligų likvidavimo ir stebėsenos programos, finansuojamos Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondo Garantijų skyriaus; Reglamento (EB) Nr. 1258/1999 8 ir 9 straipsniai taikomi finansų kontrolės tikslais.

| (7) | Bendrijos finansinis įnašas turėtų būti suteiktas, laikantis sąlygos, kad buvo veiksmingai imtasi numatytos veiklos ir kad kompetentingos institucijos pateikia visą būtiną informaciją per šiame sprendime nustatytus terminus. |
| --- | --- |

(7)

Bendrijos finansinis įnašas turėtų būti suteiktas, laikantis sąlygos, kad buvo veiksmingai imtasi numatytos veiklos ir kad kompetentingos institucijos pateikia visą būtiną informaciją per šiame sprendime nustatytus terminus.

| (8) | Reikia išaiškinti nacionaline valiuta pateiktoms mokėjimo paraiškoms taikytiną perskaičiavimo kursą, kaip apibrėžta 1998 m. gruodžio 15 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2799/98, nustatančio žemės ūkio politikos priemones dėl euro (5) 1 straipsnio d punkte. |
| --- | --- |

(8)

Reikia išaiškinti nacionaline valiuta pateiktoms mokėjimo paraiškoms taikytiną perskaičiavimo kursą, kaip apibrėžta 1998 m. gruodžio 15 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2799/98, nustatančio žemės ūkio politikos priemones dėl euro (5) 1 straipsnio d punkte.

| (9) | Tam tikrų programų patvirtinimas neturėtų nulemti Komisijos sprendimo dėl tų ligų likvidavimo taisyklių, priimto mokslinės rekomendacijos pagrindu. |
| --- | --- |

(9)

Tam tikrų programų patvirtinimas neturėtų nulemti Komisijos sprendimo dėl tų ligų likvidavimo taisyklių, priimto mokslinės rekomendacijos pagrindu.

| (10) | Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(10)

Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

I SKYRIUS

Pasiutligė

1 straipsnis

1.   Austrijos pateikta pasiutligės likvidavimo programa šiuo sprendimu patvirtinama laikotarpiui nuo 2005 m. sausio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d.

2.   Bendrijos finansinio įnašo procentinis dydis sudaro 50 % Austrijos patiriamų išlaidų, perkant ir platinant vakciną, įskaitant masalą gyvūnams, 1 straipsnio dalyje nurodytai programai įgyvendinti, ir neviršija 180 000 eurų.

2 straipsnis

1.   Čekijos pateikta pasiutligės likvidavimo programa šiuo sprendimu patvirtinama laikotarpiui nuo 2005 m. sausio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d.

2.   Bendrijos finansinio įnašo procentinis dydis sudaro 50 % Čekijos patiriamų išlaidų, perkant ir platinant vakciną, įskaitant masalą gyvūnams, 1 straipsnio dalyje nurodytai programai įgyvendinti, ir neviršija 400 000 eurų.

3 straipsnis

1.   Vokietijos pateikta pasiutligės likvidavimo programa šiuo sprendimu patvirtinama laikotarpiui nuo 2005 m. sausio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d.

2.   Bendrijos finansinio įnašo procentinis dydis sudaro 50 % Vokietijos patiriamų išlaidų, perkant ir platinant vakciną, įskaitant masalą gyvūnams, 1 straipsnio dalyje nurodytai programai įgyvendinti, ir neviršija 400 000 eurų.

4 straipsnis

1.   Suomijos pateikta pasiutligės likvidavimo programa šiuo sprendimu patvirtinama nuo 2005 m. sausio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d.

2.   Bendrijos finansinio įnašo procentinis dydis sudaro 50 % Suomijos patiriamų išlaidų, perkant ir platinant vakciną, įskaitant masalą gyvūnams, 1 straipsnio dalyje nurodytai programai įgyvendinti ir neviršija 100 000 eurų.

5 straipsnis

1.   Lietuvos pateikta pasiutligės likvidavimo programa šiuo sprendimu patvirtinama laikotarpiui nuo 2005 m. sausio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d.

2.   Bendrijos finansinio įnašo procentinis dydis sudaro 50 % Lietuvos patiriamų išlaidų, perkant ir platinant vakciną, įskaitant masalą gyvūnams, 1 straipsnio dalyje nurodytai programai įgyvendinti ir neviršija 900 000 eurų.

6 straipsnis

1.   Lenkijos pateikta pasiutligės likvidavimo programa šiuo sprendimu patvirtinama laikotarpiui nuo 2005 m. sausio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d.

2.   Bendrijos finansinio įnašo procentinis dydis sudaro 50 % Lenkijos patiriamų išlaidų, perkant ir platinant vakciną, įskaitant masalą gyvūnams, 1 straipsnio dalyje nurodytai programai įgyvendinti ir neviršija 1 500 000 eurų.

7 straipsnis

1.   Slovėnijos pateikta pasiutligės likvidavimo programa šiuo sprendimu patvirtinama laikotarpiui nuo 2005 m. sausio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d.

2.   Bendrijos finansinio įnašo procentinis dydis sudaro 50 % Slovėnijos patiriamų išlaidų, perkant ir platinant vakciną, įskaitant masalą gyvūnams, 1 straipsnio dalyje nurodytai programai įgyvendinti ir neviršija 200 000 eurų.

8 straipsnis

1.   Slovakijos pateikta pasiutligės likvidavimo programa šiuo sprendimu patvirtinama laikotarpiui nuo 2005 m. sausio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d.

2.   Bendrijos finansinio įnašo procentinis dydis sudaro 50 % Slovakijos patiriamų išlaidų, perkant ir platinant vakciną, įskaitant masalą gyvūnams, 1 straipsnio dalyje nurodytai programai įgyvendinti ir neviršija 400 000 eurų.

II SKYRIUS

Galvijų bruceliozė

9 straipsnis

1.   Kipro pateikta galvijų bruceliozės likvidavimo programa šiuo sprendimu patvirtinama laikotarpiui nuo 2005 m. sausio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d.

2.   Bendrijos finansinio įnašo procentinis dydis sudaro 50 % Kipro patiriamų išlaidų 1 straipsnio dalyje nurodytai programai įgyvendinti ir neviršija 100 000 eurų:

| a) | padengti laboratorinių tyrimų išlaidas; |
| --- | --- |

a)

padengti laboratorinių tyrimų išlaidas;

| b) | išmokėti kompensacijas gyvūnų, paskerstų pagal tą programą, savininkams. |
| --- | --- |

b)

išmokėti kompensacijas gyvūnų, paskerstų pagal tą programą, savininkams.

10 straipsnis

1.   Graikijos pateikta galvijų bruceliozės likvidavimo programa šiuo sprendimu patvirtinama laikotarpiui nuo 2005 m. sausio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d.

2.   Bendrijos finansinio įnašo procentinis dydis sudaro 50 % Graikijos patiriamų išlaidų 1 straipsnio dalyje nurodytai programai įgyvendinti ir neviršija 100 000 eurų:

| a) | vakcinoms pirkti; |
| --- | --- |

a)

vakcinoms pirkti;

| b) | padengti laboratorinių tyrimų išlaidas; |
| --- | --- |

b)

padengti laboratorinių tyrimų išlaidas;

| c) | išmokėti kompensacijas gyvūnų, paskerstų pagal tą programą, savininkams. |
| --- | --- |

c)

išmokėti kompensacijas gyvūnų, paskerstų pagal tą programą, savininkams.

11 straipsnis

1.   Ispanijos pateikta galvijų bruceliozės likvidavimo programa šiuo sprendimu patvirtinama laikotarpiui nuo 2005 m. sausio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d.

2.   Bendrijos finansinio įnašo procentinis dydis sudaro 50 % Ispanijos patiriamų išlaidų 1 straipsnio dalyje nurodytai programai įgyvendinti, ir neviršija 5 000 000 eurų:

| a) | vakcinoms pirkti; |
| --- | --- |

a)

vakcinoms pirkti;

| b) | padengti laboratorinių tyrimų išlaidas; |
| --- | --- |

b)

padengti laboratorinių tyrimų išlaidas;

| c) | išmokėti kompensacijas gyvūnų, paskerstų pagal tą programą, savininkams. |
| --- | --- |

c)

išmokėti kompensacijas gyvūnų, paskerstų pagal tą programą, savininkams.

12 straipsnis

1.   Airijos pateikta galvijų bruceliozės likvidavimo programa šiuo sprendimu patvirtinama laikotarpiui nuo 2005 m. sausio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d.

2.   Bendrijos finansinio įnašo procentinis dydis sudaro 50 % Airijos patiriamų išlaidų 1 straipsnio dalyje nurodytai programai įgyvendinti, ir neviršija 5 000 000 eurų:

| a) | padengti laboratorinių tyrimų išlaidas; |
| --- | --- |

a)

padengti laboratorinių tyrimų išlaidas;

| b) | išmokėti kompensacijas gyvūnų, paskerstų pagal tą programą, savininkams. |
| --- | --- |

b)

išmokėti kompensacijas gyvūnų, paskerstų pagal tą programą, savininkams.

13 straipsnis

1.   Italijos pateikta galvijų bruceliozės likvidavimo programa šiuo sprendimu patvirtinama laikotarpiui nuo 2005 m. sausio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d.

2.   Bendrijos finansinio įnašo procentinis dydis sudaro 50 % Italijos patiriamų išlaidų 1 straipsnio dalyje nurodytai programai įgyvendinti, ir neviršija 3 000 000 eurų:

| a) | vakcinoms pirkti; |
| --- | --- |

a)

vakcinoms pirkti;

| b) | padengti laboratorinių tyrimų išlaidas; |
| --- | --- |

b)

padengti laboratorinių tyrimų išlaidas;

| c) | išmokėti kompensacijas gyvūnų, paskerstų pagal tą programą, savininkams. |
| --- | --- |

c)

išmokėti kompensacijas gyvūnų, paskerstų pagal tą programą, savininkams.

14 straipsnis

1.   Lenkijos pateikta galvijų bruceliozės likvidavimo programa šiuo sprendimu patvirtinama laikotarpiui nuo 2005 m. sausio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d.

2.   Bendrijos finansinio įnašo procentinis dydis sudaro 50 % Lenkijos patiriamų išlaidų 1 straipsnio dalyje nurodytai programai įgyvendinti, ir neviršija 800 000 eurų:

| a) | padengti laboratorinių tyrimų išlaidas; |
| --- | --- |

a)

padengti laboratorinių tyrimų išlaidas;

| b) | išmokėti kompensacijas gyvūnų, paskerstų pagal tą programą, savininkams. |
| --- | --- |

b)

išmokėti kompensacijas gyvūnų, paskerstų pagal tą programą, savininkams.

15 straipsnis

1.   Portugalijos pateikta galvijų bruceliozės likvidavimo programa šiuo sprendimu patvirtinama laikotarpiui nuo 2005 m. sausio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d.

2.   Bendrijos finansinio įnašo procentinis dydis sudaro 50 % Portugalijos patiriamų išlaidų 1 straipsnio dalyje nurodytai programai įgyvendinti, ir neviršija 1 800 000 eurų:

| a) | vakcinoms pirkti; |
| --- | --- |

a)

vakcinoms pirkti;

| b) | padengti laboratorinių tyrimų išlaidas; |
| --- | --- |

b)

padengti laboratorinių tyrimų išlaidas;

| c) | išmokėti kompensacijas gyvūnų, paskerstų pagal tą programą, savininkams. |
| --- | --- |

c)

išmokėti kompensacijas gyvūnų, paskerstų pagal tą programą, savininkams.

16 straipsnis

1.   Jungtinės Karalystės pateikta galvijų bruceliozės likvidavimo programa šiuo sprendimu patvirtinama laikotarpiui nuo 2005 m. sausio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d.

2.   Bendrijos finansinio įnašo procentinis dydis sudaro 50 % Jungtinės Karalystės patiriamų išlaidų 1 straipsnio dalyje nurodytai programai įgyvendinti, ir neviršija 5 000 000 eurų:

| a) | padengti laboratorinių tyrimų išlaidas; |
| --- | --- |

a)

padengti laboratorinių tyrimų išlaidas;

| b) | išmokėti kompensacijas gyvūnų, paskerstų pagal tą programą, savininkams. |
| --- | --- |

b)

išmokėti kompensacijas gyvūnų, paskerstų pagal tą programą, savininkams.

III SKYRIUS

Galvijų tuberkuliozė

17 straipsnis

1.   Kipro pateikta galvijų tuberkuliozės likvidavimo programa šiuo sprendimu patvirtinama laikotarpiui nuo 2005 m. sausio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d.

2.   Bendrijos finansinio įnašo procentinis dydis sudaro 50 % Kipro patiriamų išlaidų 1 straipsnio dalyje nurodytai programai įgyvendinti, ir neviršija 5 000 eurų:

| a) | padengti tuberkulino tyrimo išlaidas; |
| --- | --- |

a)

padengti tuberkulino tyrimo išlaidas;

| b) | padengti laboratorinių tyrimų išlaidas; |
| --- | --- |

b)

padengti laboratorinių tyrimų išlaidas;

| c) | išmokėti kompensacijas gyvūnų, paskerstų pagal tą programą, savininkams. |
| --- | --- |

c)

išmokėti kompensacijas gyvūnų, paskerstų pagal tą programą, savininkams.

18 straipsnis

1.   Graikijos pateikta galvijų tuberkuliozės likvidavimo programa šiuo sprendimu patvirtinama laikotarpiui nuo 2005 m. sausio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d.

2.   Bendrijos finansinio įnašo procentinis dydis sudaro 50 % Graikijos patiriamų išlaidų 1 straipsnio dalyje nurodytai programai įgyvendinti ir neviršija 100 000 eurų:

| a) | padengti tuberkulino tyrimo išlaidas; |
| --- | --- |

a)

padengti tuberkulino tyrimo išlaidas;

| b) | padengti laboratorinių tyrimų išlaidas; |
| --- | --- |

b)

padengti laboratorinių tyrimų išlaidas;

| c) | išmokėti kompensacijas gyvūnų, paskerstų pagal tą programą, savininkams. |
| --- | --- |

c)

išmokėti kompensacijas gyvūnų, paskerstų pagal tą programą, savininkams.

19 straipsnis

1.   Ispanijos pateikta galvijų tuberkuliozės likvidavimo programa šiuo sprendimu patvirtinama laikotarpiui nuo 2005 m. sausio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d.

2.   Bendrijos finansinio įnašo procentinis dydis sudaro 50 % Ispanijos patiriamų išlaidų 1 straipsnio dalyje nurodytai programai įgyvendinti, ir neviršija 4 000 000 eurų:

| a) | padengti tuberkulino tyrimo išlaidas; |
| --- | --- |

a)

padengti tuberkulino tyrimo išlaidas;

| b) | padengti laboratorinių tyrimų išlaidas; |
| --- | --- |

b)

padengti laboratorinių tyrimų išlaidas;

| c) | išmokėti kompensacijas gyvūnų, paskerstų pagal tą programą, savininkams. |
| --- | --- |

c)

išmokėti kompensacijas gyvūnų, paskerstų pagal tą programą, savininkams.

20 straipsnis

1.   Italijos pateikta galvijų tuberkuliozės likvidavimo programa šiuo sprendimu patvirtinama laikotarpiui nuo 2005 m. sausio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d.

2.   Bendrijos finansinio įnašo procentinis dydis sudaro 50 % Italijos patiriamų išlaidų 1 straipsnio dalyje nurodytai programai įgyvendinti ir neviršija 2 500 000 eurų:

| a) | padengti tuberkulino tyrimo išlaidas; |
| --- | --- |

a)

padengti tuberkulino tyrimo išlaidas;

| b) | padengti laboratorinių tyrimų išlaidas; |
| --- | --- |

b)

padengti laboratorinių tyrimų išlaidas;

| c) | išmokėti kompensacijas gyvūnų, paskerstų pagal tą programą, savininkams. |
| --- | --- |

c)

išmokėti kompensacijas gyvūnų, paskerstų pagal tą programą, savininkams.

21 straipsnis

1.   Lenkijos pateikta galvijų tuberkuliozės likvidavimo programa šiuo sprendimu patvirtinama laikotarpiui nuo 2005 m. sausio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d.

2.   Bendrijos finansinio įnašo procentinis dydis sudaro 50 % Lenkijos patiriamų išlaidų 1 straipsnio dalyje nurodytai programai įgyvendinti ir neviršija 700 000 eurų:

| a) | padengti tuberkulino tyrimo išlaidas; |
| --- | --- |

a)

padengti tuberkulino tyrimo išlaidas;

| b) | padengti laboratorinių tyrimų išlaidas; |
| --- | --- |

b)

padengti laboratorinių tyrimų išlaidas;

| c) | išmokėti kompensacijas gyvūnų, paskerstų pagal tą programą, savininkams. |
| --- | --- |

c)

išmokėti kompensacijas gyvūnų, paskerstų pagal tą programą, savininkams.

22 straipsnis

1.   Portugalijos pateikta galvijų tuberkuliozės likvidavimo programa šiuo sprendimu patvirtinama laikotarpiui nuo 2005 m. sausio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d.

2.   Bendrijos finansinio įnašo procentinis dydis sudaro 50 % Portugalijos patiriamų išlaidų 1 straipsnio dalyje nurodytai programai įgyvendinti ir neviršija 250 000 eurų:

| a) | padengti tuberkulino tyrimo išlaidas; |
| --- | --- |

a)

padengti tuberkulino tyrimo išlaidas;

| b) | padengti laboratorinių tyrimų išlaidas; |
| --- | --- |

b)

padengti laboratorinių tyrimų išlaidas;

| c) | išmokėti kompensacijas gyvūnų, paskerstų pagal tą programą, savininkams. |
| --- | --- |

c)

išmokėti kompensacijas gyvūnų, paskerstų pagal tą programą, savininkams.

IV SKYRIUS

Enzootinė galvijų leukozė

23 straipsnis

1.   Estijos pateikta enzootinės galvijų leukozės likvidavimo programa šiuo sprendimu patvirtinama laikotarpiui nuo 2005 m. sausio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d.

2.   Bendrijos finansinio įnašo procentinis dydis sudaro 50 % Estijos patiriamų išlaidų 1 straipsnio dalyje nurodytai programai įgyvendinti ir neviršija 25 000 eurų:

| a) | padengti laboratorinių tyrimų išlaidas; |
| --- | --- |

a)

padengti laboratorinių tyrimų išlaidas;

| b) | išmokėti kompensacijas gyvūnų, paskerstų pagal tą programą, savininkams. |
| --- | --- |

b)

išmokėti kompensacijas gyvūnų, paskerstų pagal tą programą, savininkams.

24 straipsnis

1.   Italijos pateikta enzootinės galvijų leukozės likvidavimo programa šiuo sprendimu patvirtinama laikotarpiui nuo 2005 m. sausio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d.

2.   Bendrijos finansinio įnašo procentinis dydis sudaro 50 % Estijos patiriamų išlaidų 1 straipsnio dalyje nurodytai programai įgyvendinti ir neviršija 250 000 eurų:

| a) | padengti laboratorinių tyrimų išlaidas; |
| --- | --- |

a)

padengti laboratorinių tyrimų išlaidas;

| b) | išmokėti kompensacijas gyvūnų, paskerstų pagal tą programą, savininkams. |
| --- | --- |

b)

išmokėti kompensacijas gyvūnų, paskerstų pagal tą programą, savininkams.

25 straipsnis

1.   Lietuvos pateikta enzootinės galvijų leukozės likvidavimo programa šiuo sprendimu patvirtinama laikotarpiui nuo 2005 m. sausio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d.

2.   Bendrijos finansinio įnašo procentinis dydis sudaro 50 % Lietuvos patiriamų išlaidų 1 straipsnio dalyje nurodytai programai įgyvendinti, ir neviršija 200 000 eurų:

| a) | padengti laboratorinių tyrimų išlaidas; |
| --- | --- |

a)

padengti laboratorinių tyrimų išlaidas;

| b) | išmokėti kompensacijas gyvūnų, paskerstų pagal tą programą, savininkams. |
| --- | --- |

b)

išmokėti kompensacijas gyvūnų, paskerstų pagal tą programą, savininkams.

26 straipsnis

1.   Latvijos pateikta enzootinės galvijų leukozės likvidavimo programa šiuo sprendimu patvirtinama laikotarpiui nuo 2005 m. sausio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d.

2.   Bendrijos finansinio įnašo procentinis dydis sudaro 50 % Latvijos patiriamų išlaidų 1 straipsnio dalyje nurodytai programai įgyvendinti, ir neviršija 100 000 eurų:

| a) | padengti laboratorinių tyrimų išlaidas; |
| --- | --- |

a)

padengti laboratorinių tyrimų išlaidas;

| b) | išmokėti kompensacijas gyvūnų, paskerstų pagal tą programą, savininkams. |
| --- | --- |

b)

išmokėti kompensacijas gyvūnų, paskerstų pagal tą programą, savininkams.

27 straipsnis

1.   Portugalijos pateikta enzootinės galvijų leukozės likvidavimo programa šiuo sprendimu patvirtinama laikotarpiui nuo 2005 m. sausio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d.

2.   Bendrijos finansinio įnašo procentinis dydis sudaro 50 % Portugalijos patiriamų išlaidų 1 straipsnio dalyje nurodytai programai įgyvendinti, ir neviršija 200 000 eurų:

| a) | padengti laboratorinių tyrimų išlaidas; |
| --- | --- |

a)

padengti laboratorinių tyrimų išlaidas;

| b) | išmokėti kompensacijas gyvūnų, paskerstų pagal tą programą, savininkams. |
| --- | --- |

b)

išmokėti kompensacijas gyvūnų, paskerstų pagal tą programą, savininkams.

V SKYRIUS

Avių ir ožkų bruceliozė

28 straipsnis

1.   Kipro pateikta avių ir ožkų bruceliozės likvidavimo programa šiuo sprendimu patvirtinama laikotarpiui nuo 2005 m. sausio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d.

2.   Bendrijos finansinio įnašo procentinis dydis sudaro 50 % Kipro patiriamų išlaidų 1 straipsnio dalyje nurodytai programai įgyvendinti ir neviršija 175 000 eurų:

| a) | padengti laboratorinių tyrimų išlaidas; |
| --- | --- |

a)

padengti laboratorinių tyrimų išlaidas;

| b) | išmokėti kompensacijas gyvūnų, paskerstų pagal tą programą, savininkams. |
| --- | --- |

b)

išmokėti kompensacijas gyvūnų, paskerstų pagal tą programą, savininkams.

29 straipsnis

1.   Graikijos pateikta avių ir ožkų bruceliozės likvidavimo programa šiuo sprendimu patvirtinama laikotarpiui nuo 2005 m. sausio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d.

2.   Bendrijos finansinio įnašo procentinis dydis sudaro 50 % Graikijos patiriamų išlaidų 1 straipsnio dalyje nurodytai programai įgyvendinti ir neviršija 800 000 eurų:

| a) | vakcinoms įsigyti; |
| --- | --- |

a)

vakcinoms įsigyti;

| b) | išmokėti pagal sutartis dirbančių veterinarijos gydytojų, specialiai pasamdytų šiai programai įgyvendinti, atlyginimus. |
| --- | --- |

b)

išmokėti pagal sutartis dirbančių veterinarijos gydytojų, specialiai pasamdytų šiai programai įgyvendinti, atlyginimus.

30 straipsnis

1.   Ispanijos pateikta avių ir ožkų bruceliozės likvidavimo programa šiuo sprendimu patvirtinama laikotarpiui nuo 2005 m. sausio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d.

2.   Bendrijos finansinio įnašo procentinis dydis sudaro 50 % Ispanijos patiriamų išlaidų 1 straipsnio dalyje nurodytai programai įgyvendinti ir neviršija 6 500 000 eurų:

| a) | vakcinoms įsigyti; |
| --- | --- |

a)

vakcinoms įsigyti;

| b) | padengti laboratorinių tyrimų išlaidas; |
| --- | --- |

b)

padengti laboratorinių tyrimų išlaidas;

| c) | išmokėti kompensacijas gyvūnų, paskerstų pagal tą programą, savininkams. |
| --- | --- |

c)

išmokėti kompensacijas gyvūnų, paskerstų pagal tą programą, savininkams.

31 straipsnis

1.   Prancūzijos pateikta avių ir ožkų bruceliozės likvidavimo programa šiuo sprendimu patvirtinama laikotarpiui nuo 2005 m. sausio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d.

2.   Bendrijos finansinio įnašo procentinis dydis sudaro 50 % Prancūzijos patiriamų išlaidų 1 straipsnio dalyje nurodytai programai įgyvendinti ir neviršija 300 000 eurų:

| a) | vakcinoms įsigyti; |
| --- | --- |

a)

vakcinoms įsigyti;

| b) | padengti laboratorinių tyrimų išlaidas; |
| --- | --- |

b)

padengti laboratorinių tyrimų išlaidas;

| c) | išmokėti kompensacijas gyvūnų, paskerstų pagal tą programą, savininkams. |
| --- | --- |

c)

išmokėti kompensacijas gyvūnų, paskerstų pagal tą programą, savininkams.

32 straipsnis

1.   Italijos pateikta avių ir ožkų bruceliozės likvidavimo programa šiuo sprendimu patvirtinama laikotarpiui nuo 2005 m. sausio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d.

2.   Bendrijos finansinio įnašo procentinis dydis sudaro 50 % Italijos patiriamų išlaidų 1 straipsnio dalyje nurodytai programai įgyvendinti ir neviršija 4 500 000 eurų:

| a) | vakcinoms įsigyti; |
| --- | --- |

a)

vakcinoms įsigyti;

| b) | padengti laboratorinių tyrimų išlaidas; |
| --- | --- |

b)

padengti laboratorinių tyrimų išlaidas;

| c) | išmokėti kompensacijas gyvūnų, paskerstų pagal tą programą, savininkams. |
| --- | --- |

c)

išmokėti kompensacijas gyvūnų, paskerstų pagal tą programą, savininkams.

33 straipsnis

1.   Portugalijos pateikta avių ir ožkų bruceliozės likvidavimo programa šiuo sprendimu patvirtinama laikotarpiui nuo 2005 m. sausio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d.

2.   Bendrijos finansinio įnašo procentinis dydis sudaro 50 % Portugalijos patiriamų išlaidų 1 straipsnio dalyje nurodytai programai įgyvendinti ir neviršija 1 700 000 eurų:

| a) | vakcinoms įsigyti; |
| --- | --- |

a)

vakcinoms įsigyti;

| b) | padengti laboratorinių tyrimų išlaidas; |
| --- | --- |

b)

padengti laboratorinių tyrimų išlaidas;

| c) | išmokėti kompensacijas gyvūnų, paskerstų pagal tą programą, savininkams. |
| --- | --- |

c)

išmokėti kompensacijas gyvūnų, paskerstų pagal tą programą, savininkams.

VI SKYRIUS

Mėlynojo liežuvio liga

34 straipsnis

1.   Ispanijos pateikta mėlynojo liežuvio ligos likvidavimo ir stebėsenos programa šiuo sprendimu patvirtinama laikotarpiui nuo 2005 m. sausio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d.

2.   Bendrijos finansinio įnašo procentinis dydis sudaro 50 % Ispanijos išlaidų, kurias reikės patirti atliekant serologinius ir entomologinius testus, ir išlaidų gaudyklėms pagal 1 straipsnio dalyje nurodytą programą, ir neviršija 25 000 eurų.

35 straipsnis

1.   Prancūzijos pateikta mėlynojo liežuvio ligos likvidavimo ir stebėsenos programa šiuo sprendimu patvirtinama laikotarpiui nuo 2005 m. sausio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d.

2.   Bendrijos finansinio įnašo procentinis dydis sudaro 50 % Prancūzijos išlaidų, kurias reikės patirti atliekant serologinius ir entomologinius testus, ir išlaidų gaudyklėms pagal 1 straipsnio dalyje nurodytą programą, ir neviršija 50 000 eurų.

36 straipsnis

1.   Italijos pateikta mėlynojo liežuvio ligos likvidavimo ir stebėsenos programa šiuo sprendimu patvirtinama laikotarpiui nuo 2005 m. sausio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d.

2.   Bendrijos finansinio įnašo procentinis dydis sudaro 50 % Italijos išlaidų, kurias reikės patirti atliekant serologinius ir entomologinius testus, ir išlaidų gaudyklėms pagal 1 straipsnio dalyje nurodytą programą ir neviršija 400 000 eurų.

VII SKYRIUS

Naminių paukščių salmoneliozė

37 straipsnis

1.   Austrijos pateikta veislinių naminių paukščių salmoneliozės kontrolės programa šiuo sprendimu patvirtinama laikotarpiui nuo 2005 m. sausio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d.

2.   Bendrijos finansinio įnašo procentinis dydis sudaro 50 % Austrijos patiriamų išlaidų 1 straipsnio dalyje nurodytai programai įgyvendinti ir neviršija 70 000 eurų. Bendrijos finansinis įnašas skiriamas:

| a) | arba veisliniams naminiams paukščiams skersti, arba grąžinti tokių veislinių naminių paukščių apskaičiuotosios vertės ir pajamų, gaunamų, pardavus šių naminių paukščių mėsą, apdorotą šiluma, skirtumą; |
| --- | --- |

a)

arba veisliniams naminiams paukščiams skersti, arba grąžinti tokių veislinių naminių paukščių apskaičiuotosios vertės ir pajamų, gaunamų, pardavus šių naminių paukščių mėsą, apdorotą šiluma, skirtumą;

| b) | inkubatoriuje laikomiems perinti skirtiems kiaušiniams naikinti; |
| --- | --- |

b)

inkubatoriuje laikomiems perinti skirtiems kiaušiniams naikinti;

| c) | arba inkubatoriuje nelaikomiems perinti skirtiems kiaušiniams naikinti, arba grąžinti tokių inkubatoriuje nelaikomų perinti skirtų kiaušinių apskaičiuotosios vertės ir pajamų, gaunamų, pardavus šiluma apdorotus kiaušinių produktus, gautus iš tokių kiaušinių, skirtumą; |
| --- | --- |

c)

arba inkubatoriuje nelaikomiems perinti skirtiems kiaušiniams naikinti, arba grąžinti tokių inkubatoriuje nelaikomų perinti skirtų kiaušinių apskaičiuotosios vertės ir pajamų, gaunamų, pardavus šiluma apdorotus kiaušinių produktus, gautus iš tokių kiaušinių, skirtumą;

| d) | įsigyti vakcinų tiek, kad jos netrukdytų įgyvendinti šią programą; |
| --- | --- |

d)

įsigyti vakcinų tiek, kad jos netrukdytų įgyvendinti šią programą;

| e) | padengti bakteriologinių testų, atliekamų pagal oficialiąją mėginių ėmimo sistemą, kaip nustatyta Tarybos direktyvos 92/117/EEB (6) III priedo I skirsnyje, išlaidas, kai valstybės narės kiekvieno atlikto testo didžiausia kompensuojama išlaidų suma yra 5 eurai. |
| --- | --- |

e)

padengti bakteriologinių testų, atliekamų pagal oficialiąją mėginių ėmimo sistemą, kaip nustatyta Tarybos direktyvos 92/117/EEB (6) III priedo I skirsnyje, išlaidas, kai valstybės narės kiekvieno atlikto testo didžiausia kompensuojama išlaidų suma yra 5 eurai.

38 straipsnis

1.   Belgijos pateikta veislinių naminių paukščių salmoneliozės kontrolės programa šiuo sprendimu patvirtinama laikotarpiui nuo 2005 m. sausio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d.

2.   Bendrijos finansinio įnašo procentinis dydis sudaro 50 % Belgijos patiriamų išlaidų 1 straipsnio dalyje nurodytai programai įgyvendinti ir neviršija 400 000 eurų. Bendrijos finansinis įnašas skiriamas:

| a) | arba veisliniams naminiams paukščiams skersti, arba grąžinti tokių veislinių naminių paukščių apskaičiuotosios vertės ir pajamų, gaunamų, pardavus šių naminių paukščių mėsą, apdorotą šiluma, skirtumą; |
| --- | --- |

a)

arba veisliniams naminiams paukščiams skersti, arba grąžinti tokių veislinių naminių paukščių apskaičiuotosios vertės ir pajamų, gaunamų, pardavus šių naminių paukščių mėsą, apdorotą šiluma, skirtumą;

| b) | inkubatoriuje laikomiems perinti skirtiems kiaušiniams naikinti; |
| --- | --- |

b)

inkubatoriuje laikomiems perinti skirtiems kiaušiniams naikinti;

| c) | arba inkubatoriuje nelaikomiems perinti skirtiems kiaušiniams naikinti arba grąžinti tokių inkubatoriuje nelaikomų perinti skirtų kiaušinių apskaičiuotosios vertės ir pajamų, gaunamų, pardavus šiluma apdorotus kiaušinių produktus, gautus iš tokių kiaušinių, skirtumą; |
| --- | --- |

c)

arba inkubatoriuje nelaikomiems perinti skirtiems kiaušiniams naikinti arba grąžinti tokių inkubatoriuje nelaikomų perinti skirtų kiaušinių apskaičiuotosios vertės ir pajamų, gaunamų, pardavus šiluma apdorotus kiaušinių produktus, gautus iš tokių kiaušinių, skirtumą;

| d) | įsigyti vakcinų tiek, kad jos netrukdytų įgyvendinti šią programą; |
| --- | --- |

d)

įsigyti vakcinų tiek, kad jos netrukdytų įgyvendinti šią programą;

| e) | padengti bakteriologinių testų, atliekamų pagal oficialiąją mėginių ėmimo sistemą, kaip nustatyta Direktyvos 92/117/EEB III priedo I skirsnyje, išlaidas, kai valstybės narės kiekvieno atlikto testo didžiausia kompensuotina išlaidų suma yra 5 eurai. |
| --- | --- |

e)

padengti bakteriologinių testų, atliekamų pagal oficialiąją mėginių ėmimo sistemą, kaip nustatyta Direktyvos 92/117/EEB III priedo I skirsnyje, išlaidas, kai valstybės narės kiekvieno atlikto testo didžiausia kompensuotina išlaidų suma yra 5 eurai.

39 straipsnis

1.   Danijos pateikta veislinių naminių paukščių salmoneliozės kontrolės programa šiuo sprendimu patvirtinama laikotarpiui nuo 2005 m. sausio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d.

2.   Bendrijos finansinio įnašo procentinis dydis sudaro 50 % Danijos patiriamų išlaidų 1 straipsnio dalyje nurodytai programai įgyvendinti ir neviršija 110 000 eurų. Bendrijos finansinis įnašas skiriamas:

| a) | arba veisliniams naminiams paukščiams skersti, arba grąžinti tokių veislinių naminių paukščių apskaičiuotosios vertės ir pajamų, gaunamų, pardavus šių naminių paukščių mėsą, apdorotą šiluma, skirtumą; |
| --- | --- |

a)

arba veisliniams naminiams paukščiams skersti, arba grąžinti tokių veislinių naminių paukščių apskaičiuotosios vertės ir pajamų, gaunamų, pardavus šių naminių paukščių mėsą, apdorotą šiluma, skirtumą;

| b) | inkubatoriuje laikomiems perinti skirtiems kiaušiniams naikinti; |
| --- | --- |

b)

inkubatoriuje laikomiems perinti skirtiems kiaušiniams naikinti;

| c) | arba inkubatoriuje nelaikomiems perinti skirtiems kiaušiniams naikinti, arba grąžinti tokių inkubatoriuje nelaikomų perinti skirtų kiaušinių apskaičiuotosios vertės ir pajamų, gaunamų, pardavus šiluma apdorotus kiaušinių produktus, gautus iš tokių kiaušinių, skirtumą; |
| --- | --- |

c)

arba inkubatoriuje nelaikomiems perinti skirtiems kiaušiniams naikinti, arba grąžinti tokių inkubatoriuje nelaikomų perinti skirtų kiaušinių apskaičiuotosios vertės ir pajamų, gaunamų, pardavus šiluma apdorotus kiaušinių produktus, gautus iš tokių kiaušinių, skirtumą;

| d) | įsigyti vakcinų tiek, kad jos netrukdytų įgyvendinti šią programą; |
| --- | --- |

d)

įsigyti vakcinų tiek, kad jos netrukdytų įgyvendinti šią programą;

| e) | padengti bakteriologinių testų, atliekamų pagal oficialiąją mėginių ėmimo sistemą, kaip nustatyta Direktyvos 92/117/EEB III priedo I skirsnyje, išlaidas, kai valstybės narės kiekvieno atlikto testo didžiausia kompensuotina išlaidų suma yra 5 eurai. |
| --- | --- |

e)

padengti bakteriologinių testų, atliekamų pagal oficialiąją mėginių ėmimo sistemą, kaip nustatyta Direktyvos 92/117/EEB III priedo I skirsnyje, išlaidas, kai valstybės narės kiekvieno atlikto testo didžiausia kompensuotina išlaidų suma yra 5 eurai.

40 straipsnis

1.   Prancūzijos pateikta veislinių naminių paukščių salmoneliozės kontrolės programa šiuo sprendimu patvirtinama laikotarpiui nuo 2005 m. sausio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d.

2.   Bendrijos finansinio įnašo procentinis dydis sudaro 50 % Prancūzijos patiriamų išlaidų 1 straipsnio dalyje nurodytai programai įgyvendinti ir neviršija 600 000 eurų. Bendrijos finansinis įnašas skiriamas:

| a) | arba veisliniams naminiams paukščiams skersti, arba grąžinti tokių veislinių naminių paukščių apskaičiuotosios vertės ir pajamų, gaunamų, pardavus šių naminių paukščių mėsą, apdorotą šiluma, skirtumą; |
| --- | --- |

a)

arba veisliniams naminiams paukščiams skersti, arba grąžinti tokių veislinių naminių paukščių apskaičiuotosios vertės ir pajamų, gaunamų, pardavus šių naminių paukščių mėsą, apdorotą šiluma, skirtumą;

| b) | inkubatoriuje laikomiems perinti skirtiems kiaušiniams naikinti; |
| --- | --- |

b)

inkubatoriuje laikomiems perinti skirtiems kiaušiniams naikinti;

| c) | arba inkubatoriuje nelaikomiems perinti skirtiems kiaušiniams naikinti, arba grąžinti tokių inkubatoriuje nelaikomų perinti skirtų kiaušinių apskaičiuotosios vertės ir pajamų, gaunamų, pardavus šiluma apdorotus kiaušinių produktus, gautus iš tokių kiaušinių, skirtumą; |
| --- | --- |

c)

arba inkubatoriuje nelaikomiems perinti skirtiems kiaušiniams naikinti, arba grąžinti tokių inkubatoriuje nelaikomų perinti skirtų kiaušinių apskaičiuotosios vertės ir pajamų, gaunamų, pardavus šiluma apdorotus kiaušinių produktus, gautus iš tokių kiaušinių, skirtumą;

| d) | įsigyti vakcinų tiek, kad jos netrukdytų įgyvendinti šią programą; |
| --- | --- |

d)

įsigyti vakcinų tiek, kad jos netrukdytų įgyvendinti šią programą;

| e) | padengti bakteriologinių testų, atliekamų pagal oficialiąją mėginių ėmimo sistemą, kaip nustatyta Direktyvos 92/117/EEB III priedo I skirsnyje, išlaidas, kai valstybės narės kiekvieno atlikto testo didžiausia kompensuotina išlaidų suma yra 5 eurai. |
| --- | --- |

e)

padengti bakteriologinių testų, atliekamų pagal oficialiąją mėginių ėmimo sistemą, kaip nustatyta Direktyvos 92/117/EEB III priedo I skirsnyje, išlaidas, kai valstybės narės kiekvieno atlikto testo didžiausia kompensuotina išlaidų suma yra 5 eurai.

41 straipsnis

1.   Airijos pateikta veislinių naminių paukščių salmoneliozės kontrolės programa šiuo sprendimu patvirtinama laikotarpiui nuo 2005 m. sausio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d.

2.   Bendrijos finansinio įnašo procentinį dydį sudaro 50 % Airijos patiriamų išlaidų 1 straipsnio dalyje nurodytai programai įgyvendinti ir neviršija 50 000 eurų. Bendrijos finansinis įnašas skiriamas:

| a) | arba veisliniams naminiams paukščiams skersti, arba grąžinti tokių veislinių naminių paukščių apskaičiuotosios vertės ir pajamų, gaunamų, pardavus šių naminių paukščių mėsą, apdorotą šiluma, skirtumą; |
| --- | --- |

a)

arba veisliniams naminiams paukščiams skersti, arba grąžinti tokių veislinių naminių paukščių apskaičiuotosios vertės ir pajamų, gaunamų, pardavus šių naminių paukščių mėsą, apdorotą šiluma, skirtumą;

| b) | inkubatoriuje laikomiems perinti skirtiems kiaušiniams naikinti; |
| --- | --- |

b)

inkubatoriuje laikomiems perinti skirtiems kiaušiniams naikinti;

| c) | arba inkubatoriuje nelaikomiems perinti skirtiems kiaušiniams naikinti, arba grąžinti tokių inkubatoriuje nelaikomų perinti skirtų kiaušinių apskaičiuotosios vertės ir pajamų, gaunamų, pardavus šiluma apdorotus kiaušinių produktus, gautus iš tokių kiaušinių, skirtumą; |
| --- | --- |

c)

arba inkubatoriuje nelaikomiems perinti skirtiems kiaušiniams naikinti, arba grąžinti tokių inkubatoriuje nelaikomų perinti skirtų kiaušinių apskaičiuotosios vertės ir pajamų, gaunamų, pardavus šiluma apdorotus kiaušinių produktus, gautus iš tokių kiaušinių, skirtumą;

| d) | įsigyti vakcinų tiek, kad jos netrukdytų įgyvendinti šią programą; |
| --- | --- |

d)

įsigyti vakcinų tiek, kad jos netrukdytų įgyvendinti šią programą;

| e) | padengti bakteriologinių testų, atliekamų pagal oficialiąją mėginių ėmimo sistemą, kaip nustatyta Direktyvos 92/117/EEB III priedo I skirsnyje, išlaidas, kai valstybės narės kiekvieno atlikto testo didžiausia kompensuotina išlaidų suma yra 5 eurai. |
| --- | --- |

e)

padengti bakteriologinių testų, atliekamų pagal oficialiąją mėginių ėmimo sistemą, kaip nustatyta Direktyvos 92/117/EEB III priedo I skirsnyje, išlaidas, kai valstybės narės kiekvieno atlikto testo didžiausia kompensuotina išlaidų suma yra 5 eurai.

42 straipsnis

1.   Italijos pateikta veislinių naminių paukščių salmoneliozės kontrolės programa šiuo sprendimu patvirtinama laikotarpiui nuo 2005 m. sausio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d.

2.   Bendrijos finansinio įnašo procentinį dydį sudaro 50 % Italijos patiriamų išlaidų 1 straipsnio dalyje nurodytai programai įgyvendinti, ir neviršija 600 000 eurų. Bendrijos finansinis įnašas skiriamas:

| a) | arba veisliniams naminiams paukščiams skersti, arba grąžinti tokių veislinių naminių paukščių apskaičiuotosios vertės ir pajamų, gaunamų, pardavus šių naminių paukščių mėsą, apdorotą šiluma, skirtumą; |
| --- | --- |

a)

arba veisliniams naminiams paukščiams skersti, arba grąžinti tokių veislinių naminių paukščių apskaičiuotosios vertės ir pajamų, gaunamų, pardavus šių naminių paukščių mėsą, apdorotą šiluma, skirtumą;

| b) | inkubatoriuje laikomiems perinti skirtiems kiaušiniams naikinti; |
| --- | --- |

b)

inkubatoriuje laikomiems perinti skirtiems kiaušiniams naikinti;

| c) | arba inkubatoriuje nelaikomiems perinti skirtiems kiaušiniams naikinti, arba grąžinti tokių inkubatoriuje nelaikomų perinti skirtų kiaušinių apskaičiuotosios vertės ir pajamų, gaunamų, pardavus šiluma apdorotus kiaušinių produktus, gautus iš tokių kiaušinių, skirtumą; |
| --- | --- |

c)

arba inkubatoriuje nelaikomiems perinti skirtiems kiaušiniams naikinti, arba grąžinti tokių inkubatoriuje nelaikomų perinti skirtų kiaušinių apskaičiuotosios vertės ir pajamų, gaunamų, pardavus šiluma apdorotus kiaušinių produktus, gautus iš tokių kiaušinių, skirtumą;

| d) | įsigyti vakcinų tiek, kad jos netrukdytų įgyvendinti šią programą; |
| --- | --- |

d)

įsigyti vakcinų tiek, kad jos netrukdytų įgyvendinti šią programą;

| e) | padengti bakteriologinių testų, atliekamų pagal oficialiąją mėginių ėmimo sistemą, kaip nustatyta Direktyvos 92/117/EEB III priedo I skirsnyje, išlaidas, kai valstybės narės kiekvieno atlikto testo didžiausia kompensuotina išlaidų suma yra 5 eurai. |
| --- | --- |

e)

padengti bakteriologinių testų, atliekamų pagal oficialiąją mėginių ėmimo sistemą, kaip nustatyta Direktyvos 92/117/EEB III priedo I skirsnyje, išlaidas, kai valstybės narės kiekvieno atlikto testo didžiausia kompensuotina išlaidų suma yra 5 eurai.

43 straipsnis

1.   Nyderlandų Karalystės pateikta veislinių naminių paukščių salmoneliozės kontrolės programa šiuo sprendimu patvirtinama laikotarpiui nuo 2005 m. sausio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d.

2.   Bendrijos finansinio įnašo procentinį dydį sudaro 50 % Nyderlandų Karalystės patiriamų išlaidų 1 straipsnio dalyje nurodytai programai įgyvendinti ir neviršija 350 000 eurų. Bendrijos finansinis įnašas skiriamas:

| a) | arba veisliniams naminiams paukščiams skersti, arba grąžinti tokių veislinių naminių paukščių apskaičiuotosios vertės ir pajamų, gaunamų, pardavus šių naminių paukščių mėsą, apdorotą šiluma, skirtumą; |
| --- | --- |

a)

arba veisliniams naminiams paukščiams skersti, arba grąžinti tokių veislinių naminių paukščių apskaičiuotosios vertės ir pajamų, gaunamų, pardavus šių naminių paukščių mėsą, apdorotą šiluma, skirtumą;

| b) | inkubatoriuje laikomiems perinti skirtiems kiaušiniams naikinti; |
| --- | --- |

b)

inkubatoriuje laikomiems perinti skirtiems kiaušiniams naikinti;

| c) | arba inkubatoriuje nelaikomiems perinti skirtiems kiaušiniams naikinti, arba grąžinti tokių inkubatoriuje nelaikomų perinti skirtų kiaušinių apskaičiuotosios vertės ir pajamų, gaunamų, pardavus šiluma apdorotus kiaušinių produktus, gautus iš tokių kiaušinių, skirtumą; |
| --- | --- |

c)

arba inkubatoriuje nelaikomiems perinti skirtiems kiaušiniams naikinti, arba grąžinti tokių inkubatoriuje nelaikomų perinti skirtų kiaušinių apskaičiuotosios vertės ir pajamų, gaunamų, pardavus šiluma apdorotus kiaušinių produktus, gautus iš tokių kiaušinių, skirtumą;

| d) | įsigyti vakcinų tiek, kad jos netrukdytų įgyvendinti šią programą; |
| --- | --- |

d)

įsigyti vakcinų tiek, kad jos netrukdytų įgyvendinti šią programą;

| e) | padengti bakteriologinių testų, atliekamų pagal oficialiąją mėginių ėmimo sistemą, kaip nustatyta Direktyvos 92/117/EEB III priedo I skirsnyje, išlaidas, kai valstybės narės kiekvieno atlikto testo didžiausia kompensuotina išlaidų suma yra 5 eurai. |
| --- | --- |

e)

padengti bakteriologinių testų, atliekamų pagal oficialiąją mėginių ėmimo sistemą, kaip nustatyta Direktyvos 92/117/EEB III priedo I skirsnyje, išlaidas, kai valstybės narės kiekvieno atlikto testo didžiausia kompensuotina išlaidų suma yra 5 eurai.

44 straipsnis

1.   Slovakijos pateikta veislinių naminių paukščių salmoneliozės kontrolės programa šiuo sprendimu patvirtinama laikotarpiui nuo 2005 m. sausio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d.

2.   Bendrijos finansinio įnašo procentinis dydis sudaro 50 % Slovakijos patiriamų išlaidų 1 straipsnio dalyje nurodytai programai įgyvendinti ir neviršija 100 000 eurų. Bendrijos finansinis įnašas skiriamas:

| a) | arba veisliniams naminiams paukščiams skersti, arba grąžinti tokių veislinių naminių paukščių apskaičiuotosios vertės ir pajamų, gaunamų, pardavus šių naminių paukščių mėsą, apdorotą šiluma, skirtumą; |
| --- | --- |

a)

arba veisliniams naminiams paukščiams skersti, arba grąžinti tokių veislinių naminių paukščių apskaičiuotosios vertės ir pajamų, gaunamų, pardavus šių naminių paukščių mėsą, apdorotą šiluma, skirtumą;

| b) | inkubatoriuje laikomiems perinti skirtiems kiaušiniams naikinti; |
| --- | --- |

b)

inkubatoriuje laikomiems perinti skirtiems kiaušiniams naikinti;

| c) | arba inkubatoriuje nelaikomiems perinti skirtiems kiaušiniams naikinti, arba grąžinti tokių inkubatoriuje nelaikomų perinti skirtų kiaušinių apskaičiuotosios vertės ir pajamų, gaunamų, pardavus šiluma apdorotus kiaušinių produktus, gautus iš tokių kiaušinių, skirtumą; |
| --- | --- |

c)

arba inkubatoriuje nelaikomiems perinti skirtiems kiaušiniams naikinti, arba grąžinti tokių inkubatoriuje nelaikomų perinti skirtų kiaušinių apskaičiuotosios vertės ir pajamų, gaunamų, pardavus šiluma apdorotus kiaušinių produktus, gautus iš tokių kiaušinių, skirtumą;

| d) | įsigyti vakcinų tiek, kad jos netrukdytų įgyvendinti šią programą; |
| --- | --- |

d)

įsigyti vakcinų tiek, kad jos netrukdytų įgyvendinti šią programą;

| e) | padengti bakteriologinių testų, atliekamų pagal oficialiąją mėginių ėmimo sistemą, kaip nustatyta Direktyvos 92/117/EEB III priedo I skirsnyje, išlaidas, kai valstybės narės kiekvieno atlikto testo didžiausia kompensuotina išlaidų suma yra 5 eurai. |
| --- | --- |

e)

padengti bakteriologinių testų, atliekamų pagal oficialiąją mėginių ėmimo sistemą, kaip nustatyta Direktyvos 92/117/EEB III priedo I skirsnyje, išlaidas, kai valstybės narės kiekvieno atlikto testo didžiausia kompensuotina išlaidų suma yra 5 eurai.

VIII SKYRIUS

Kiaulių vezikulinė liga

45 straipsnis

1.   Italijos pateikta kiaulių vezikulinės ligos likvidavimo ir stebėsenos programa šiuo sprendimu patvirtinama laikotarpiui nuo 2005 m. sausio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d.

2.   Bendrijos finansinio įnašo procentinis dydis sudaro 50 % Italijos išlaidų, kurias reikės patirti atliekant virusologinius ir serologinius laboratorinius tyrimus ir išmokant kompensacijas gyvūnų, skerdžiamų pagal 1 straipsnio dalyje nurodytą programą, savininkams atlikti entomologinę priežiūrą pagal 1 dalyje nurodytą programą, ir neviršija 200 000 eurų.

IX SKYRIUS

Klasikinis kiaulių maras

46 straipsnis

1.   Belgijos pateikta klasikinio kiaulių maro likvidavimo ir stebėsenos programa šiuo sprendimu patvirtinama laikotarpiui nuo 2005 m. sausio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d.

2.   Bendrijos finansinio įnašo procentinis dydis sudaro 50 % Belgijos išlaidų, patiriamų atliekant naminių kiaulių ir šernų virusologinius ir serologinius testus pagal 1 dalyje nurodytą programą, ir neviršija 15 000 eurų.

47 straipsnis

1.   Čekijos pateikta klasikinio kiaulių maro likvidavimo ir stebėsenos programa šiuo sprendimu patvirtinama laikotarpiui nuo 2005 m. sausio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d.

2.   Bendrijos finansinio įnašo procentinis dydis sudaro 50 % Čekijos išlaidų, patiriamų atliekant naminių kiaulių ir šernų virusologinius ir serologinius testus pagal 1 dalyje nurodytą programą, ir neviršija 100 000 eurų.

48 straipsnis

1.   Vokietijos pateikta klasikinio kiaulių maro likvidavimo ir stebėsenos programa šiuo sprendimu patvirtinama laikotarpiui nuo 2005 m. sausio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d.

2.   Bendrijos finansinio įnašo procentinis dydis sudaro 50 % Vokietijos išlaidų, patiriamų atliekant naminių kiaulių ir šernų virusologinius ir serologinius testus pagal 1 dalyje nurodytą programą ir neviršija 800 000 eurų.

49 straipsnis

1.   Prancūzijos pateikta klasikinio kiaulių maro likvidavimo ir stebėsenos programa šiuo sprendimu patvirtinama laikotarpiui nuo 2005 m. sausio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d.

2.   Bendrijos finansinio įnašo procentinis dydis sudaro 50 % Prancūzijos išlaidų, patiriamų atliekant naminių kiaulių ir šernų virusologinius ir serologinius testus pagal 1 dalyje nurodytą programą ir neviršija 150 000 eurų.

50 straipsnis

1.   Liuksemburgo pateikta klasikinio kiaulių maro kontrolės ir stebėsenos programa šiuo sprendimu patvirtinama laikotarpiui nuo 2005 m. sausio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d.

2.   Bendrijos finansinio įnašo procentinis dydis sudaro 50 % Liuksemburgo išlaidų, patiriamų atliekant naminių kiaulių ir šernų virusologinius ir serologinius testus pagal 1 dalyje nurodytą programą, ir neviršija 100 000 eurų.

51 straipsnis

1.   Slovėnijos pateikta klasikinio kiaulių maro likvidavimo ir stebėsenos programa šiuo sprendimu patvirtinama laikotarpiui nuo 2005 m. sausio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d.

2.   Bendrijos finansinio įnašo procentinis dydis sudaro 50 % Slovėnijos išlaidų, patiriamų atliekant naminių kiaulių ir šernų virusologinius ir serologinius testus pagal 1 dalyje nurodytą programą ir neviršija 10 000 eurų.

52 straipsnis

1.   Slovakijos pateikta klasikinio kiaulių maro likvidavimo ir stebėsenos programa šiuo sprendimu patvirtinama laikotarpiui nuo 2005 m. sausio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d.

2.   Bendrijos finansinio įnašo procentinis dydis sudaro 50 % Slovakijos išlaidų, kurias reikės patirti 1 dalyje nurodytai programai įgyvendinti ir neviršija 200 000 eurų:

| a) | vakcinoms įsigyti ir platinti; |
| --- | --- |

a)

vakcinoms įsigyti ir platinti;

| b) | padengti naminių kiaulių ir šernų virusologinių ir serologinių tyrimų išlaidas. |
| --- | --- |

b)

padengti naminių kiaulių ir šernų virusologinių ir serologinių tyrimų išlaidas.

X SKYRIUS

Aujeskio liga

53 straipsnis

1.   Belgijos pateikta Aujeskio ligos likvidavimo programa šiuo sprendimu patvirtinama laikotarpiui nuo 2005 m. sausio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d.

2.   Bendrijos finansinio įnašo procentinis dydis sudaro 50 % Belgijos išlaidų, kurias reikės patirti atliekant laboratorinius testus pagal 1 dalyje nurodytą programą ir neviršija 300 000 eurų.

54 straipsnis

1.   Ispanijos pateikta Aujeskio ligos likvidavimo programa šiuo sprendimu patvirtinama laikotarpiu nuo 2005 m. sausio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d.

2.   Bendrijos finansinio įnašo procentinis dydis sudaro 50 % Ispanijos išlaidų, kurias reikės patirti laboratoriniams testams atlikti pagal 1 dalyje nurodytą programą, ir neviršija 250 000 eurų.

55 straipsnis

1.   Vengrijos pateikta Aujeskio ligos likvidavimo programa šiuo sprendimu patvirtinama laikotarpiui nuo 2005 m. sausio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d.

2.   Bendrijos finansinio įnašo procentinis dydis sudaro 50 % Vengrijos išlaidų, kurias reikės patirti laboratoriniams testams atlikti pagal 1 dalyje nurodytą programą, ir neviršija 50 000 eurų.

56 straipsnis

1.   Airijos pateikta Aujeskio ligos likvidavimo programa šiuo sprendimu patvirtinama laikotarpiui nuo 2005 m. sausio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d.

2.   Bendrijos finansinio įnašo procentinis dydis sudaro 50 % Airijos išlaidų, kurias reikės patirti laboratoriniams testams atlikti pagal 1 dalyje nurodytą programą, ir neviršija 50 000 eurų.

57 straipsnis

1.   Portugalijos pateikta Aujeskio ligos likvidavimo programa šiuo sprendimu patvirtinama laikotarpiui nuo 2005 m. sausio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d.

2.   Bendrijos finansinio įnašo procentinis dydis sudaro 50 % Portugalijos išlaidų, kurias reikės patirti laboratoriniams testams atlikti pagal 1 dalyje nurodytą programą, ir neviršija 25 000 eurų.

58 straipsnis

1.   Slovakijos pateikta Aujeskio ligos likvidavimo programa šiuo sprendimu patvirtinama laikotarpiui nuo 2005 m. sausio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d.

2.   Bendrijos finansinio įnašo procentinis dydis sudaro 50 % Slovakijos išlaidų, kurias reikės patirti laboratoriniams testams atlikti pagal 1 dalyje nurodytą programą ir neviršija 25 000 eurų.

XI SKYRIUS

Cowdria ruminantium sukeliama širdies vandenligė, babeziozė ir anaplazmozė

59 straipsnis

1.   Prancūzijos pateikta Cowdria ruminantium sukeliamos širdies vandenligės, babeziozės ir anaplazmozės likvidavimo Gvadelupoje programa šiuo sprendimu patvirtinama laikotarpiui nuo 2005 m. sausio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d.

2.   Prancūzijos pateikta Cowdria ruminantium sukeliamos širdies vandenligės, babeziozės ir anaplazmozės likvidavimo Martinikoje programa šiuo sprendimu patvirtinama laikotarpiui nuo 2005 m. sausio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d.

3.   Prancūzijos pateikta Cowdria ruminantium sukeliamos širdies vandenligės, babeziozės ir anaplazmozės likvidavimo Rejunjone programa šiuo sprendimu patvirtinama laikotarpiui nuo 2005 m. sausio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d.

4.   Bendrijos finansinio įnašo procentinis dydis sudaro 50 % Prancūzijos išlaidų, kurias reikės patirti 1, 2 ir 3 straipsnio dalyse nurodytoms programoms įgyvendinti, ir neviršija 150 000 eurų.

XII SKYRIUS

Bendrosios ir baigiamosios nuostatos

60 straipsnis

1.   Programų, nurodytų 9–33 straipsniuose, priimtinos išlaidos, susijusios su kompensavimu už galvijų skerdimą, ribojamos, kaip numatyta 2 ir 3 straipsnio dalyse.

2.   Vidutinė valstybėms narėms mokama kompensacija apskaičiuojama, atsižvelgiant į valstybėje narėje paskerstų galvijų skaičių ir:

| a) | dėl galvijų didžiausia kompensacija už kiekvieną gyvūną sudaro 300 eurų; |
| --- | --- |

a)

dėl galvijų didžiausia kompensacija už kiekvieną gyvūną sudaro 300 eurų;

| b) | dėl avių ir ožkų didžiausia kompensacija už kiekvieną gyvūną sudaro 35 eurus. |
| --- | --- |

b)

dėl avių ir ožkų didžiausia kompensacija už kiekvieną gyvūną sudaro 35 eurus.

3.   Didžiausia valstybėms narėms sumokama kompensacija už kiekvieną gyvūną neviršija 1 000 eurų už kiekvieną galviją ir 100 eurų už kiekvieną avį ar ožką.

61 straipsnis

1.   Valstybių narių išlaidų, patirtų, įgyvendinant 9–33 straipsniuose ir 53–58 straipsniuose nurodytas programas, didžiausios mokamos sumos neviršija:

| a) | Bengalijos rožinio testas: |
| --- | --- |

a)

Bengalijos rožinio testas:

0,3 euro už kiekvieną testą;

| b) | komplemento sujungimo testas: |
| --- | --- |

b)

komplemento sujungimo testas:

0,6 euro už kiekvieną testą;

| c) | imunofermentinė analizė: |
| --- | --- |

c)

imunofermentinė analizė:

1 euras už kiekvieną analizę;

| d) | imunodifuzijos agaro gelyje analizė: |
| --- | --- |

d)

imunodifuzijos agaro gelyje analizė:

0,8 euro už kiekvieną analizę;

| f) | tuberkulino nustatymo testas: |
| --- | --- |

f)

tuberkulino nustatymo testas:

0,8 euro už kiekvieną testą;

| g) | γ interferono nustatymo testas: |
| --- | --- |

g)

γ interferono nustatymo testas:

3 eurai už kiekvieną testą;

| h) | vakcinos dozė: |
| --- | --- |

h)

vakcinos dozė:

0,1 euro už kiekvieną dozę.

62 straipsnis

Perskaičiavimo kursas paraiškoms, pateiktoms nacionaline valiuta „n“ mėnesį, yra tas, kuris galioja „n+1“ mėnesio dešimtą dieną arba prieš dieną iki šio kurso paskelbimo.

63 straipsnis

1.   Bendrijos finansinis įnašas pagal 1–59 straipsniuose nurodytas programas teikiamas, jeigu jos įgyvendinamos, laikantis atitinkamų Bendrijos teisės aktų, įskaitant konkurencijos ir viešojo pirkimo sutarčių sudarymo taisykles, su sąlyga, kad laikomasi a–f punktuose numatytų sąlygų:

| a) | atitinkama valstybė narė priima įstatymus ir kitus teisės aktus, pagal kuriuos, įsigaliojusius nuo 2005 m. sausio 1 d., įgyvendinama nurodyta programa; |
| --- | --- |

a)

atitinkama valstybė narė priima įstatymus ir kitus teisės aktus, pagal kuriuos, įsigaliojusius nuo 2005 m. sausio 1 d., įgyvendinama nurodyta programa;

| b) | iki 2005 m. birželio 1 d. išsiunčiamas išankstinis techninis ir finansinis programos vertinimas, atsižvelgiant į Sprendimo 90/424/EEB 24 straipsnio 7 dalį; |
| --- | --- |

b)

iki 2005 m. birželio 1 d. išsiunčiamas išankstinis techninis ir finansinis programos vertinimas, atsižvelgiant į Sprendimo 90/424/EEB 24 straipsnio 7 dalį;

| c) | tarpinė ataskaita dėl programos įgyvendinimo pirmuosius šešis mėnesius išsiunčiama ne vėliau, kaip praėjus keturioms savaitėms nuo įgyvendinimo laiko, dėl kurio ši ataskaita rengiama, pabaigos; |
| --- | --- |

c)

tarpinė ataskaita dėl programos įgyvendinimo pirmuosius šešis mėnesius išsiunčiama ne vėliau, kaip praėjus keturioms savaitėms nuo įgyvendinimo laiko, dėl kurio ši ataskaita rengiama, pabaigos;

| d) | ne vėliau kaip iki 2006 m. birželio 1 d. išsiunčiama galutinė ataskaita dėl techninio programos įgyvendinimo, pateikiant pagrįstus motyvus dėl sumokėtų išlaidų ir rezultatus, pasiektus nuo 2005 m. sausio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

d)

ne vėliau kaip iki 2006 m. birželio 1 d. išsiunčiama galutinė ataskaita dėl techninio programos įgyvendinimo, pateikiant pagrįstus motyvus dėl sumokėtų išlaidų ir rezultatus, pasiektus nuo 2005 m. sausio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d.;

| e) | programa veiksmingai įgyvendinama; |
| --- | --- |

e)

programa veiksmingai įgyvendinama;

| f) | nebuvo ir nebus prašoma kito Bendrijos įnašo šioms priemonėms įgyvendinti. |
| --- | --- |

f)

nebuvo ir nebus prašoma kito Bendrijos įnašo šioms priemonėms įgyvendinti.

2.   Jeigu valstybė narė nesilaiko 1 dalyje išdėstytų taisyklių, Komisija tai valstybei narei sumažina Bendrijos įnašo dydį, atsižvelgdama į nustatytų pažeidimų pobūdį ir jų rimtumą bei į Bendrijos patirtus finansinius nuostolius.

64 straipsnis

Šis sprendimas taikomas nuo 2005 m. sausio 1 d.

65 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje, 2004 m. lapkričio 30 d.

Komisijos vardu

Markos KYPRIANOU

Komisijos narys

---

(1)  OL L 224, 1990 8 18, p. 19. Sprendimas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 806/2003 (OL L 122, 2003 5 16, p. 1).

1

(2)  OL L 347, 1990 12 12, p. 27. Sprendimas su pakeitimais, padarytais Direktyva 92/65/EEB (OL L 268, 1992 9 14, p. 54).

2

(3)  OL L 316, 2004 10 15, p. 87.

3

(4)  OL L 160, 1999 6 26, p. 103.

4

(5)  OL L 349, 1998 12 24, p. 1.

5

(6)  OL L 62, 1993 3 15, p. 38. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 806/2003.

6

---

Klaidų ištaisymas

| 8.12.2004 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 361/54 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2004

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 361/54

---

2004 m. rugsėjo 20 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1646/2004, iš dalies keičiančio Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2377/90, nustatančio veterinarinių vaistų likučių gyvūninės kilmės maisto produktuose didžiausių kiekių nustatymo tvarką Bendrijoje, I priedą, klaidų ištaisymas

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 296, 2004 m. rugsėjo 21 d.
  )

8 puslapyje:

vietoje

| „2.1.4. | Fenolio derivatai, įskaitant salicilanidus“ |
| --- | --- |

„2.1.4.

Fenolio derivatai, įskaitant salicilanidus“

skaityti

| „2.1.1. | Salicilanidai“. |
| --- | --- |

„2.1.1.

Salicilanidai“.

---