# Eiropas Savienības L 337/2004

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 337 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 47. sējums2004. gada 13. novembris |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 337

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

47. sējums2004. gada 13. novembris

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1955/2004 (2004. gada 12. novembris), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem | 1 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1956/2004 (2004. gada 12. novembris), ar kuru nosaka sviesta pārdošanas minimālās cenas 152. īpašajam konkursam, kas īstenots atbilstīgi pastāvīgajam konkursam, kas paredzēts Regulā (EK) Nr. 2571/97 | 3 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1957/2004 (2004. gada 12. novembris), ar kuru attiecībā uz 152. īpašo konkursu, kas īstenots atbilstīgi pastāvīgajam konkursam, kas paredzēts Regulā (EK) Nr. 2571/97, nosaka maksimālās summas atbalstam par krējumu, sviestu un iebiezinātu sviestu | 5 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1958/2004 (2004. gada 12. novembris), ar kuru nosaka minimālo sausā vājpiena pārdošanas cenu 71. īpašajam konkursam, kas īstenots atbilstīgi pastāvīgajam konkursam, kas paredzēts Regulā (EK) Nr. 2799/1999 | 7 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1959/2004 (2004. gada 12. novembris), ar kuru nosaka attiecībā uz iebiezinātu sviestu paredzētā atbalsta maksimālo summu 324. īpašajam konkursam, kas īstenots atbilstīgi pastāvīgajam konkursam, kas paredzēts Regulā (EEK) Nr. 429/90 | 8 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1960/2004 (2004. gada 12. novembris), ar kuru nosaka minimālo sviesta pārdošanas cenu attiecībā uz 8. atsevišķo konkursa uzaicinājumu, kas izsludināts saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 2771/1999 minēto pastāvīgo konkursu | 9 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1961/2004 (2004. gada 12. novembris), ar ko nosaka vājpiena pulvera minimālo pārdošanas cenu 7. individuālajam uzaicinājumam uz konkursu, kas izplatīts saskaņā ar spēkā esošajiem konkursu izziņošanas noteikumiem (EK) Nr. 214/2001 | 10 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1962/2004 (2004. gada 12. novembris), ar ko nosaka olīveļļas eksporta kompensācijas | 11 |
| | * | Komisijas Direktīva 2004/104/EK (2004. gada 14. oktobris), ar ko tehnikas attīstībai pielāgo Padomes Direktīvu 72/245/EEK par radio traucējumiem (elektromagnētiskā saderība) autotransportā un ar ko izdara grozījumus Padomes Direktīvā 70/156/EEK par dalībvalstu likumu tuvināšanu attiecībā uz autotransporta un tā piekabju tipizāciju (
  1
  ) | 13 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

Komisijas Regula (EK) Nr. 1955/2004 (2004. gada 12. novembris), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

1

Komisijas Regula (EK) Nr. 1956/2004 (2004. gada 12. novembris), ar kuru nosaka sviesta pārdošanas minimālās cenas 152. īpašajam konkursam, kas īstenots atbilstīgi pastāvīgajam konkursam, kas paredzēts Regulā (EK) Nr. 2571/97

3

Komisijas Regula (EK) Nr. 1957/2004 (2004. gada 12. novembris), ar kuru attiecībā uz 152. īpašo konkursu, kas īstenots atbilstīgi pastāvīgajam konkursam, kas paredzēts Regulā (EK) Nr. 2571/97, nosaka maksimālās summas atbalstam par krējumu, sviestu un iebiezinātu sviestu

5

Komisijas Regula (EK) Nr. 1958/2004 (2004. gada 12. novembris), ar kuru nosaka minimālo sausā vājpiena pārdošanas cenu 71. īpašajam konkursam, kas īstenots atbilstīgi pastāvīgajam konkursam, kas paredzēts Regulā (EK) Nr. 2799/1999

7

Komisijas Regula (EK) Nr. 1959/2004 (2004. gada 12. novembris), ar kuru nosaka attiecībā uz iebiezinātu sviestu paredzētā atbalsta maksimālo summu 324. īpašajam konkursam, kas īstenots atbilstīgi pastāvīgajam konkursam, kas paredzēts Regulā (EEK) Nr. 429/90

8

Komisijas Regula (EK) Nr. 1960/2004 (2004. gada 12. novembris), ar kuru nosaka minimālo sviesta pārdošanas cenu attiecībā uz 8. atsevišķo konkursa uzaicinājumu, kas izsludināts saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 2771/1999 minēto pastāvīgo konkursu

9

Komisijas Regula (EK) Nr. 1961/2004 (2004. gada 12. novembris), ar ko nosaka vājpiena pulvera minimālo pārdošanas cenu 7. individuālajam uzaicinājumam uz konkursu, kas izplatīts saskaņā ar spēkā esošajiem konkursu izziņošanas noteikumiem (EK) Nr. 214/2001

10

Komisijas Regula (EK) Nr. 1962/2004 (2004. gada 12. novembris), ar ko nosaka olīveļļas eksporta kompensācijas

11

*

Komisijas Direktīva 2004/104/EK (2004. gada 14. oktobris), ar ko tehnikas attīstībai pielāgo Padomes Direktīvu 72/245/EEK par radio traucējumiem (elektromagnētiskā saderība) autotransportā un ar ko izdara grozījumus Padomes Direktīvā 70/156/EEK par dalībvalstu likumu tuvināšanu attiecībā uz autotransporta un tā piekabju tipizāciju (
  1
  )

1

13

| | | II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | Komisija |
| | * | 2004/760/EKKomisijas Lēmums (2004. gada 26. oktobris), ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, lai Padomes Direktīvu 93/23/EEK piemērotu attiecībā uz statistikas pārskatiem par cūku populāciju un ražošanu
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 4090)

   (
  1
  ) | 59 |
| | * | 2004/761/EK:Komisijas Lēmums (2004. gada 26. oktobris), ar kuru nosaka piemērošanas priekšrakstus Padomes Direktīvai 93/24/EEK attiecībā par statistiskas pārskatiem par liellopu kopskaitu un produkciju liellopu sektorā
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 4091)

   (
  1
  ) | 64 |
| | * | 2004/762/EK:Komisijas Lēmums (2004. gada 12. novembris), ar ko groza Lēmumu 2003/828/EK attiecībā uz dzīvnieku pārvietošanu Spānijas un Portugāles aizliegtajā zonā un ārpus tās saistībā ar infekciozā katarālā drudža uzliesmojumiem Spānijā
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 4398)

   (
  1
  ) | 70 |

II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Komisija

*

2004/760/EKKomisijas Lēmums (2004. gada 26. oktobris), ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, lai Padomes Direktīvu 93/23/EEK piemērotu attiecībā uz statistikas pārskatiem par cūku populāciju un ražošanu
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 4090)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 4090)

1

59

*

2004/761/EK:Komisijas Lēmums (2004. gada 26. oktobris), ar kuru nosaka piemērošanas priekšrakstus Padomes Direktīvai 93/24/EEK attiecībā par statistiskas pārskatiem par liellopu kopskaitu un produkciju liellopu sektorā
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 4091)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 4091)

1

64

*

2004/762/EK:Komisijas Lēmums (2004. gada 12. novembris), ar ko groza Lēmumu 2003/828/EK attiecībā uz dzīvnieku pārvietošanu Spānijas un Portugāles aizliegtajā zonā un ārpus tās saistībā ar infekciozā katarālā drudža uzliesmojumiem Spānijā
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 4398)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 4398)

1

70

| | | Tiesību akti, kas pieņemti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu |
| --- | --- | --- |
| | * | Eiropadomes Lēmums 2004/763/KĀDP (2004. gada 5. novembris), ar ko groza Kopējo stratēģiju 2000/458/KĀDP Vidusjūras reģionā, lai pagarinātu tās piemērošanas termiņu | 72 |

Tiesību akti, kas pieņemti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu

*

Eiropadomes Lēmums 2004/763/KĀDP (2004. gada 5. novembris), ar ko groza Kopējo stratēģiju 2000/458/KĀDP Vidusjūras reģionā, lai pagarinātu tās piemērošanas termiņu

72

| | | Labojums |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Komisijas 2004. gada 10. jūnija Regulā (EK) Nr. 1101/2004, ar kuru groza I un II pielikumu Padomes Regulā (EEK) Nr. 2377/90, ar ko nosaka Kopienas procedūru veterināro medikamentu maksimāli pieļaujamā atlieku daudzuma noteikšanai dzīvnieku valsts produktos ( OV L 211, 12.6.2004 ) | 73 |

Labojums

*

Labojums Komisijas 2004. gada 10. jūnija Regulā (EK) Nr. 1101/2004, ar kuru groza I un II pielikumu Padomes Regulā (EEK) Nr. 2377/90, ar ko nosaka Kopienas procedūru veterināro medikamentu maksimāli pieļaujamā atlieku daudzuma noteikšanai dzīvnieku valsts produktos ( OV L 211, 12.6.2004 )

73

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

| 13.11.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 337/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 337/1

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1955/2004

(2004. gada 12. novembris),

ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1994. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 3223/94 par sīki izstrādātiem augļu un dārzeņu ievešanas režīma izpildes noteikumiem (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem.

| (2) | Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā, |
| --- | --- |

(2)

Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta ievešanas vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 3223/94 4. pantā, ir tādas, kā norādīts tabulā, kas pievienota pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2004. gada 13. novembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2004. gada 12. novembrī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības ģenerāldirektors

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 337, 24.12.1994., 66. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1947/2002 (OV L 299, 1.11.2002., 17. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

Komisijas 2004. gada 12. novembra Regulai, ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | 052 | 86,7 |
| 204 | 83,7 |
| 999 | 85,2 |
| 0707 00 05 | 052 | 78,5 |
| 999 | 78,5 |
| 0709 90 70 | 052 | 87,3 |
| 204 | 73,3 |
| 999 | 80,3 |
| 0805 20 10 | 204 | 51,8 |
| 999 | 51,8 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 68,9 |
| 624 | 96,7 |
| 999 | 82,8 |
| 0805 50 10 | 052 | 52,1 |
| 388 | 31,5 |
| 524 | 67,3 |
| 528 | 44,7 |
| 999 | 48,9 |
| 0806 10 10 | 052 | 98,9 |
| 400 | 213,1 |
| 508 | 222,3 |
| 999 | 178,1 |
| 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 | 052 | 90,5 |
| 388 | 113,9 |
| 400 | 99,2 |
| 404 | 92,2 |
| 512 | 104,2 |
| 720 | 69,4 |
| 800 | 204,9 |
| 804 | 106,9 |
| 999 | 110,2 |
| 0808 20 50 | 052 | 67,3 |
| 720 | 58,4 |
| 999 | 62,9 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

052

86,7

204

83,7

999

85,2

0707 00 05

052

78,5

999

78,5

0709 90 70

052

87,3

204

73,3

999

80,3

0805 20 10

204

51,8

999

51,8

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

68,9

624

96,7

999

82,8

0805 50 10

052

52,1

388

31,5

524

67,3

528

44,7

999

48,9

0806 10 10

052

98,9

400

213,1

508

222,3

999

178,1

0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90

052

90,5

388

113,9

400

99,2

404

92,2

512

104,2

720

69,4

800

204,9

804

106,9

999

110,2

0808 20 50

052

67,3

720

58,4

999

62,9

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.). Kods “999” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 13.11.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 337/3 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 337/3

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1956/2004

(2004. gada 12. novembris),

ar kuru nosaka sviesta pārdošanas minimālās cenas 152. īpašajam konkursam, kas īstenots atbilstīgi pastāvīgajam konkursam, kas paredzēts Regulā (EK) Nr. 2571/97

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1255/1999 par piena un piena produktu tirgus kopējo organizāciju (1), un jo īpaši tās 10. pantu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Komisijas 1997. gada 15. decembra Regulu (EK) Nr. 2571/97 par sviesta pārdošanu par pazeminātām cenām un par atbalsta piešķiršanu krējuma, sviesta un iebiezināta sviesta izmantošanai mīklas izstrādājumu, saldējuma un citu pārtikas produktu ražošanā (2), intervences aģentūras, īstenojot konkursu, veic noteiktu daudzumu intervences sviesta pārdevumus no krājumiem, kas ir to pārvaldībā, un piešķir atbalstu par krējumu, sviestu un iebiezinātu sviestu. Minētās regulas 18. pantā paredzēts, ka, ņemot vērā saņemtos piedāvājumus, kas iesniegti katram atsevišķam konkursam, nosaka minimālo sviesta pārdošanas cenu, kā arī maksimālo summu atbalstam par krējumu, sviestu un iebiezinātu sviestu, kas var būt atšķirīga atkarībā no paredzētā sviesta izmantojuma, tā tauku satura un pievienošanas veida, vai pieņem lēmumu noraidīt piedāvājumus. Atbilstoši ir jānosaka pārstrādes nodrošinājumu summas. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Komisijas 1997. gada 15. decembra Regulu (EK) Nr. 2571/97 par sviesta pārdošanu par pazeminātām cenām un par atbalsta piešķiršanu krējuma, sviesta un iebiezināta sviesta izmantošanai mīklas izstrādājumu, saldējuma un citu pārtikas produktu ražošanā (2), intervences aģentūras, īstenojot konkursu, veic noteiktu daudzumu intervences sviesta pārdevumus no krājumiem, kas ir to pārvaldībā, un piešķir atbalstu par krējumu, sviestu un iebiezinātu sviestu. Minētās regulas 18. pantā paredzēts, ka, ņemot vērā saņemtos piedāvājumus, kas iesniegti katram atsevišķam konkursam, nosaka minimālo sviesta pārdošanas cenu, kā arī maksimālo summu atbalstam par krējumu, sviestu un iebiezinātu sviestu, kas var būt atšķirīga atkarībā no paredzētā sviesta izmantojuma, tā tauku satura un pievienošanas veida, vai pieņem lēmumu noraidīt piedāvājumus. Atbilstoši ir jānosaka pārstrādes nodrošinājumu summas.

| (2) | Piena un piena produktu pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, |
| --- | --- |

(2)

Piena un piena produktu pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Attiecībā uz 152. īpašo konkursu, kas īstenots atbilstīgi pastāvīgajam konkursam, kas paredzēts Regulā (EK) Nr. 2571/97, intervences krājumu sviesta minimālās pārdošanas cenas, kā arī pārstrādes nodrošinājumu summas ir tādas, kādas ir norādītas tabulā, kas iekļauta pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2004. gada 13. novembri.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2004. gada 12. novembri

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Franz FISCHLER

---

(1)  OV L 160, 26.6.1999., 48. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 186/2004 (OV L 29, 3.2.2004., 6. lpp.).

1

(2)  OV L 350, 20.12.1997., 3. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 921/2004 (OV L 163, 30.4.2004., 94. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

Komisijas 2004. gada 12. novembra Regulai, ar kuru nosaka minimālās sviesta pārdošanas cenas attiecībā uz 152. īpašo konkursu, kas īstenots atbilstīgi pastāvīgajam konkursam, kas paredzēts Regulā (EK) Nr. 2571/97

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Formula | A | B |
| Pievienošanas veidi | Ar indikatoriem | Bez indikatoriem | Ar indikatoriem | Bez indikatoriem |
| Minimālā pārdošanas cena | Sviests ≥ 82 % | Nemainītā veidā | — | 215,1 | — | 215,2 |
| Iebiezināts | — | — | — | — |
| Pārstrādes nodrošinājums | Nemainītā veidā | — | 129 | — | 129 |
| Iebiezināts | — | — | — | — |

(EUR/100 kg)

Formula

A

B

Pievienošanas veidi

Ar indikatoriem

Bez indikatoriem

Ar indikatoriem

Bez indikatoriem

Minimālā pārdošanas cena

Sviests ≥ 82 %

Nemainītā veidā

—

215,1

—

215,2

Iebiezināts

—

—

—

—

Pārstrādes nodrošinājums

Nemainītā veidā

—

129

—

129

Iebiezināts

—

—

—

—

---

| 13.11.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 337/5 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 337/5

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1957/2004

(2004. gada 12. novembris),

ar kuru attiecībā uz 152. īpašo konkursu, kas īstenots atbilstīgi pastāvīgajam konkursam, kas paredzēts Regulā (EK) Nr. 2571/97, nosaka maksimālās summas atbalstam par krējumu, sviestu un iebiezinātu sviestu

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1255/1999 par piena un piena produktu tirgus kopējo organizāciju (1), un jo īpaši tās 10. pantu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Komisijas 1997. gada 15. decembra Regulu (EK) Nr. 2571/97 par sviesta pārdošanu par pazeminātām cenām un par atbalsta piešķiršanu krējuma, sviesta un iebiezināta sviesta izmantošanai mīklas izstrādājumu, saldējuma un citu pārtikas produktu ražošanā (2) intervences aģentūras, īstenojot konkursu, veic noteiktu daudzumu intervences sviesta pārdevumus no krājumiem, kas ir to pārvaldībā, un piešķir atbalstu par krējumu, sviestu un iebiezinātu sviestu. Minētās regulas 18. pantā paredzēts, ka, ņemot vērā saņemtos piedāvājumus, kas iesniegti katram atsevišķam konkursam, nosaka minimālo sviesta pārdošanas cenu, kā arī maksimālo summu atbalstam par krējumu, sviestu un iebiezinātu sviestu, kas var būt atšķirīga atkarībā no paredzētā sviesta izmantojuma, tā tauku satura un pievienošanas veida, vai pieņem lēmumu noraidīt piedāvājumus. Atbilstoši ir jānosaka pārstrādes nodrošinājumu summas. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Komisijas 1997. gada 15. decembra Regulu (EK) Nr. 2571/97 par sviesta pārdošanu par pazeminātām cenām un par atbalsta piešķiršanu krējuma, sviesta un iebiezināta sviesta izmantošanai mīklas izstrādājumu, saldējuma un citu pārtikas produktu ražošanā (2) intervences aģentūras, īstenojot konkursu, veic noteiktu daudzumu intervences sviesta pārdevumus no krājumiem, kas ir to pārvaldībā, un piešķir atbalstu par krējumu, sviestu un iebiezinātu sviestu. Minētās regulas 18. pantā paredzēts, ka, ņemot vērā saņemtos piedāvājumus, kas iesniegti katram atsevišķam konkursam, nosaka minimālo sviesta pārdošanas cenu, kā arī maksimālo summu atbalstam par krējumu, sviestu un iebiezinātu sviestu, kas var būt atšķirīga atkarībā no paredzētā sviesta izmantojuma, tā tauku satura un pievienošanas veida, vai pieņem lēmumu noraidīt piedāvājumus. Atbilstoši ir jānosaka pārstrādes nodrošinājumu summas.

| (2) | Piena un piena produktu pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, |
| --- | --- |

(2)

Piena un piena produktu pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Attiecībā uz 152. īpašo konkursu, kas īstenots atbilstīgi pastāvīgajam konkursam, kas paredzēts Regulā (EK) Nr. 2571/97, maksimālās atbalsta summas, kā arī pārstrādes nodrošinājumu summas ir tādas, kādas ir norādītas tabulā, kas iekļauta pielikumā.

2.   Attiecībā uz šo konkursu atbalsta summas par sekojošiem produktiem netiek piešķirtas:

| — | sviests ≥ 82 % ar indikatoriem, B formula, |
| --- | --- |

—

sviests ≥ 82 % ar indikatoriem, B formula,

| — | iebiezināts sviests ar indikatoriem, A un B formula. |
| --- | --- |

—

iebiezināts sviests ar indikatoriem, A un B formula.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2004. gada 13. novembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2004. gada 12. novembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Franz FISCHLER

---

(1)  OV L 160, 26.6.1999., 48. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 186/2004 (OV L 29, 3.2.2004., 6. lpp.).

1

(2)  OV L 350, 20.12.1997., 3. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 921/2004 (OV L 163, 30.4.2004., 94. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

Komisijas 2004. gada 12. novembra Regulai, ar kuru attiecībā uz 152. īpašo konkursu, kas īstenots atbilstīgi pastāvīgajam konkursam, kas paredzēts Regulā (EK) Nr. 2571/97, nosaka maksimālās summas atbalstam par krējumu, sviestu un iebiezinātu sviestu

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Formula | A | B |
| Pievienošanas veidi | Ar indikatoriem | Bez indikatoriem | Ar indikatoriem | Bez indikatoriem |
| Maksimālā atbalsta summa | Sviests ≥ 82 % | 58 | 54 | — | 54 |
| Sviests < 82 % | 56 | 52 | — | — |
| Iebiezināts sviests | — | 65 | — | 65 |
| Krējums | | | 26 | 23 |
| Pārstrādes nodrošinājums | Sviests | 64 | — | — | — |
| Iebiezināts sviests | — | — | — | — |
| Krējums | — | — | 29 | — |

(EUR/100 kg)

Formula

A

B

Pievienošanas veidi

Ar indikatoriem

Bez indikatoriem

Ar indikatoriem

Bez indikatoriem

Maksimālā atbalsta summa

Sviests ≥ 82 %

58

54

—

54

Sviests < 82 %

56

52

—

—

Iebiezināts sviests

—

65

—

65

Krējums

26

23

Pārstrādes nodrošinājums

Sviests

64

—

—

—

Iebiezināts sviests

—

—

—

—

Krējums

—

—

29

—

---

| 13.11.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 337/7 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 337/7

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1958/2004

(2004. gada 12. novembris),

ar kuru nosaka minimālo sausā vājpiena pārdošanas cenu 71. īpašajam konkursam, kas īstenots atbilstīgi pastāvīgajam konkursam, kas paredzēts Regulā (EK) Nr. 2799/1999

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1255/1999 par piena un piena produktu tirgus kopējo organizāciju (1), un jo īpaši tās 10. pantu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar 26. pantu Komisijas 1999. gada 17. decembra Regulā (EK) Nr. 2799/1999 par sīki izstrādātiem izpildes noteikumiem Padomes Regulai (EK) Nr. 1255/1999 attiecībā uz atbalsta piešķiršanu par vājpienu un sauso vājpienu, ko paredzēts izmantot dzīvnieku barībā, un šāda sausā vājpiena pārdošanu (2), intervences aģentūras atklājušas pastāvīgu konkursu noteiktu to pārvaldībā esošā sausā vājpiena daudzumu pārdošanai. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar 26. pantu Komisijas 1999. gada 17. decembra Regulā (EK) Nr. 2799/1999 par sīki izstrādātiem izpildes noteikumiem Padomes Regulai (EK) Nr. 1255/1999 attiecībā uz atbalsta piešķiršanu par vājpienu un sauso vājpienu, ko paredzēts izmantot dzīvnieku barībā, un šāda sausā vājpiena pārdošanu (2), intervences aģentūras atklājušas pastāvīgu konkursu noteiktu to pārvaldībā esošā sausā vājpiena daudzumu pārdošanai.

| (2) | Saskaņā ar minētās regulas 30. pantu, ņemot vērā piedāvājumus, kas saņemti attiecībā uz katru atsevišķu konkursu, tiek noteikta minimālā pārdošanas cena vai tiek pieņemts lēmums noraidīt visus piedāvājumus; pārstrādes nodrošinājuma summa jānosaka, ņemot vērā starpību starp sausā vājpiena tirgus cenu un minimālo pārdošanas cenu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar minētās regulas 30. pantu, ņemot vērā piedāvājumus, kas saņemti attiecībā uz katru atsevišķu konkursu, tiek noteikta minimālā pārdošanas cena vai tiek pieņemts lēmums noraidīt visus piedāvājumus; pārstrādes nodrošinājuma summa jānosaka, ņemot vērā starpību starp sausā vājpiena tirgus cenu un minimālo pārdošanas cenu.

| (3) | Atbilstīgi saņemtajiem piedāvājumiem minimālā pārdošanas cena ir jānosaka līmenī, kas norādīts turpmāk šajā dokumentā, un atbilstoši ir jānosaka pārstrādes nodrošinājuma summa. |
| --- | --- |

(3)

Atbilstīgi saņemtajiem piedāvājumiem minimālā pārdošanas cena ir jānosaka līmenī, kas norādīts turpmāk šajā dokumentā, un atbilstoši ir jānosaka pārstrādes nodrošinājuma summa.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Attiecībā uz 71. īpašo konkursu, kas īstenots saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2799/1999 un kura piedāvājumu iesniegšanas termiņš beidzas 2004. gada 9. novembrim, minimālā pārdošanas cena un pārstrādes nodrošinājums tiek noteikts šādi:

| — | minimālā pārdošanas cena: |
| --- | --- |

—

minimālā pārdošanas cena:

205,24 EUR/100 kg,

| — | pārstrādes nodrošinājums: |
| --- | --- |

—

pārstrādes nodrošinājums:

35,00 EUR/100 kg.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2004. gada 13. novembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2004. gada 12. novembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Franz FISCHLER

---

(1)  OV L 160, 26.6.1999., 48. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 186/2004 (OV L 29, 3.2.2004., 6. lpp.).

1

(2)  OV L 340, 31.12.1999., 3. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1674/2004 (OV L 300, 25.9.2004., 11. lpp.).

2

---

| 13.11.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 337/8 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 337/8

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1959/2004

(2004. gada 12. novembris),

ar kuru nosaka attiecībā uz iebiezinātu sviestu paredzētā atbalsta maksimālo summu 324. īpašajam konkursam, kas īstenots atbilstīgi pastāvīgajam konkursam, kas paredzēts Regulā (EEK) Nr. 429/90

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1255/1999 par piena un piena produktu tirgus kopējo organizāciju (1), un jo īpaši tās 10. pantu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Komisijas 1990. gada 20. februāra Regulu (EEK) Nr. 429/90 par to, kā, īstenojot konkursu, piešķirams atbalsts attiecībā uz tiešam patēriņam Kopienā domātu iebiezinātu sviestu (2), intervences aģentūras īsteno pastāvīgu konkursu attiecībā tāda atbalsta piešķiršanu, kurš paredzēts attiecībā uz iebiezinātu sviestu; saskaņā ar 6. pantu minētajā regulā, ņemot vērā piedāvājumus, kas saņemti attiecībā uz katru atsevišķu konkursu, tiek noteikta maksimālā summa atbalstam par iebiezinātu sviestu ar minimālo tauku saturu 96 % vai tiek pieņemts lēmums noraidīt visus piedāvājumus. Atbilstīgi ir jānosaka izmantojuma nodrošinājuma summa. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Komisijas 1990. gada 20. februāra Regulu (EEK) Nr. 429/90 par to, kā, īstenojot konkursu, piešķirams atbalsts attiecībā uz tiešam patēriņam Kopienā domātu iebiezinātu sviestu (2), intervences aģentūras īsteno pastāvīgu konkursu attiecībā tāda atbalsta piešķiršanu, kurš paredzēts attiecībā uz iebiezinātu sviestu; saskaņā ar 6. pantu minētajā regulā, ņemot vērā piedāvājumus, kas saņemti attiecībā uz katru atsevišķu konkursu, tiek noteikta maksimālā summa atbalstam par iebiezinātu sviestu ar minimālo tauku saturu 96 % vai tiek pieņemts lēmums noraidīt visus piedāvājumus. Atbilstīgi ir jānosaka izmantojuma nodrošinājuma summa.

| (2) | Atbilstīgi saņemtajiem piedāvājumiem maksimālā atbalsta summa ir jānosaka līmenī, kas norādīts še turpmāk, un atbilstoši ir jānosaka izmantojuma nodrošinājuma summa. |
| --- | --- |

(2)

Atbilstīgi saņemtajiem piedāvājumiem maksimālā atbalsta summa ir jānosaka līmenī, kas norādīts še turpmāk, un atbilstoši ir jānosaka izmantojuma nodrošinājuma summa.

| (3) | Piena un piena produktu pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, |
| --- | --- |

(3)

Piena un piena produktu pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Attiecībā uz 324. īpašo konkursu, kas īstenots atbilstīgi pastāvīgajam konkursam, kas paredzēts Regulā (EEK) Nr. 429/90, visi piedāvājumi tiek noraidīti.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2004. gada 13. novembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2004. gada 12. novembrī.

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Franz FISCHLER

---

(1)  OV L 160, 26.6.1999, 48. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 186/2004 (OV L 29, 3.2.2004, 6. lpp.).

1

(2)  OV L 45, 21.2.1990, 8. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 921/2004 (OV L 163, 30.4.2004, 94. lpp.).

2

---

| 13.11.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 337/9 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 337/9

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1960/2004

(2004. gada 12. novembris),

ar kuru nosaka minimālo sviesta pārdošanas cenu attiecībā uz 8. atsevišķo konkursa uzaicinājumu, kas izsludināts saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 2771/1999 minēto pastāvīgo konkursu

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1255/1999 par piena un piena produktu tirgus kopīgo organizāciju (1) un jo īpaši tās 10. panta c) punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar 21. pantu Komisijas 1999. gada 16. decembra Regulā (EK) Nr. 2771/1999, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 1255/1999 attiecībā uz intervenci sviesta un krējuma tirgū (2), intervences aģentūras, izmantojot pastāvīgu konkursu, ir laidušas pārdošanā noteiktu to glabāšanā esošā sviesta daudzumu. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar 21. pantu Komisijas 1999. gada 16. decembra Regulā (EK) Nr. 2771/1999, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 1255/1999 attiecībā uz intervenci sviesta un krējuma tirgū (2), intervences aģentūras, izmantojot pastāvīgu konkursu, ir laidušas pārdošanā noteiktu to glabāšanā esošā sviesta daudzumu.

| (2) | Ņemot vērā piedāvājumus, kas saņemti pēc katra atsevišķā konkursa uzaicinājuma, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2771/1999 24.a pantu nosaka minimālo pārdošanas cenu vai nolemj piedāvājumus noraidīt. |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā piedāvājumus, kas saņemti pēc katra atsevišķā konkursa uzaicinājuma, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2771/1999 24.a pantu nosaka minimālo pārdošanas cenu vai nolemj piedāvājumus noraidīt.

| (3) | Ņemot vērā saņemtos piedāvājumus, nosaka minimālo pārdošanas cenu. |
| --- | --- |

(3)

Ņemot vērā saņemtos piedāvājumus, nosaka minimālo pārdošanas cenu.

| (4) | Piena un piena produktu pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, |
| --- | --- |

(4)

Piena un piena produktu pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

8. atsevišķajā konkursā saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2771/1999, kurā termiņš konkursa piedāvājumu iesniegšanai beidzās 2004. gada 9. novembris, minimālo sviesta pārdošanas cenu nosaka 270 EUR/100 kg.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2004. gada 13. novembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2004. gada 12. novembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Franz FISCHLER

---

(1)  OV L 160, 26.6.1999., 48. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 186/2004 (OV L 29, 3.2.2004., 6. lpp.).

1

(2)  OV L 333, 24.12.1999., 11. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1448/2004 (OV L 267, 14.8.2004., 30. lpp.).

2

---

| 13.11.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 337/10 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 337/10

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1961/2004

(2004. gada 12. novembris),

ar ko nosaka vājpiena pulvera minimālo pārdošanas cenu 7. individuālajam uzaicinājumam uz konkursu, kas izplatīts saskaņā ar spēkā esošajiem konkursu izziņošanas noteikumiem (EK) Nr. 214/2001

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1255/1999 par vienotu piena un piena produktu tirgus organizēšanu (1), un it īpaši tās 10. panta c) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar 2001. gada 12. janvārī pieņemtās Komisijas Regulas (EK) Nr. 214/2001 21. pantu, kas nosaka detalizētus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1255/1999 īstenošanai attiecībā uz intervenci vājpiena tirgū (2), intervences aģentūras pēc pastāvīga uzaicinājuma uz konkursu piedāvā pārdošanai noteiktu daudzumu to rīcībā esoša vājpiena pulvera. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar 2001. gada 12. janvārī pieņemtās Komisijas Regulas (EK) Nr. 214/2001 21. pantu, kas nosaka detalizētus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1255/1999 īstenošanai attiecībā uz intervenci vājpiena tirgū (2), intervences aģentūras pēc pastāvīga uzaicinājuma uz konkursu piedāvā pārdošanai noteiktu daudzumu to rīcībā esoša vājpiena pulvera.

| (2) | Vadoties pēc piedāvājumiem, kas saņemti, atbildot uz katru individuālu uzaicinājumu uz konkursu, tiek noteikta minimālā pārdošanas cena vai pieņemts lēmums neveikt piešķīrumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 214/2001 24.a pantu. |
| --- | --- |

(2)

Vadoties pēc piedāvājumiem, kas saņemti, atbildot uz katru individuālu uzaicinājumu uz konkursu, tiek noteikta minimālā pārdošanas cena vai pieņemts lēmums neveikt piešķīrumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 214/2001 24.a pantu.

| (3) | Vadoties pēc saņemtajiem piedāvājumiem, nosakāma minimālā pārdošanas cena. |
| --- | --- |

(3)

Vadoties pēc saņemtajiem piedāvājumiem, nosakāma minimālā pārdošanas cena.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

7. individuālam uzaicinājumam uz konkursu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 214/2001, kas nosaka, ka piedāvājumu iesniegšanas periods beidzās 2004. gada 9. novembris, vājpiena minimālā pārdošanas cena tiek fiksēta 209,83 EUR/100 kg.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2004. gada 13. novembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Brisele, 2004. gada 12. novembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Franz FISCHLER

---

(1)  OV L 160, 26.6.1999., 48. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 186/2004 (OV L 29, 3.2.2004., 6. lpp.).

1

(2)  OV L 37, 7.2.2001., 100. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1675/2004 (OV L 300, 25.9.2004., 12. lpp.).

2

---

| 13.11.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 337/11 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 337/11

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1962/2004

(2004. gada 12. novembris),

ar ko nosaka olīveļļas eksporta kompensācijas

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1966. gada 22. septembra Regulu Nr. 136/66/EEK par taukvielu tirgu kopējo organizāciju (1), un jo īpaši tās 3. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas Nr. 136/66/EEK 3. pantu gadījumos, kad Kopienas cenas pārsniedz pasaules cenas, starpību starp šīm cenām var segt ar eksporta kompensāciju, eksportējot olīveļļu uz trešām valstīm. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas Nr. 136/66/EEK 3. pantu gadījumos, kad Kopienas cenas pārsniedz pasaules cenas, starpību starp šīm cenām var segt ar eksporta kompensāciju, eksportējot olīveļļu uz trešām valstīm.

| (2) | Sīki izstrādāti noteikumi olīveļļas eksporta kompensāciju noteikšanai un piešķiršanai noteikti Komisijas Regulā (EEK) Nr. 616/72 (2). |
| --- | --- |

(2)

Sīki izstrādāti noteikumi olīveļļas eksporta kompensāciju noteikšanai un piešķiršanai noteikti Komisijas Regulā (EEK) Nr. 616/72 (2).

| (3) | Saskaņā ar Regulas Nr. 136/66/EEK 3. panta 3. punktu kompensācijai ir jābūt vienādai visā Kopienā. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas Nr. 136/66/EEK 3. panta 3. punktu kompensācijai ir jābūt vienādai visā Kopienā.

| (4) | Atbilstīgi Regulas Nr. 136/66/EEK 3. panta 4. punktam kompensāciju par olīveļļu nosaka, ņemot vērā esošo situāciju un nākotnes perspektīvas attiecībā uz olīveļļas cenām un resursiem Kopienas tirgū, kā arī olīveļļas cenas pasaules tirgū. Tomēr gadījumos, kad situācija pasaules tirgū liedz noteikt visizdevīgākās olīveļļas cenas, var ņemt vērā galveno konkurējošo augu eļļu cenu pasaules tirgū un reģistrēto starpību starp šīm cenām un olīveļļas cenām atsauces laikposmā. Kompensācijas apjoms nedrīkst pārsniegt starpību starp olīveļļas cenām Kopienā un pasaules tirgū, kas, kur nepieciešams, ir koriģēta, lai ņemtu vērā izmaksas, kas ir saistītas ar produktu eksportu pasaules tirgū. |
| --- | --- |

(4)

Atbilstīgi Regulas Nr. 136/66/EEK 3. panta 4. punktam kompensāciju par olīveļļu nosaka, ņemot vērā esošo situāciju un nākotnes perspektīvas attiecībā uz olīveļļas cenām un resursiem Kopienas tirgū, kā arī olīveļļas cenas pasaules tirgū. Tomēr gadījumos, kad situācija pasaules tirgū liedz noteikt visizdevīgākās olīveļļas cenas, var ņemt vērā galveno konkurējošo augu eļļu cenu pasaules tirgū un reģistrēto starpību starp šīm cenām un olīveļļas cenām atsauces laikposmā. Kompensācijas apjoms nedrīkst pārsniegt starpību starp olīveļļas cenām Kopienā un pasaules tirgū, kas, kur nepieciešams, ir koriģēta, lai ņemtu vērā izmaksas, kas ir saistītas ar produktu eksportu pasaules tirgū.

| (5) | Saskaņā ar Regulas Nr. 136/66/EEK 3. panta 3. punkta trešā ievilkuma b) apakšpunktu var izlemt par kompensācijas noteikšanu konkursa kārtībā. Konkursa procedūrai jāattiecas uz kompensācijas apjomu, un tā var attiekties uz konkrētām galamērķa valstīm, daudzumiem, īpašībām un iepakojumu. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Regulas Nr. 136/66/EEK 3. panta 3. punkta trešā ievilkuma b) apakšpunktu var izlemt par kompensācijas noteikšanu konkursa kārtībā. Konkursa procedūrai jāattiecas uz kompensācijas apjomu, un tā var attiekties uz konkrētām galamērķa valstīm, daudzumiem, īpašībām un iepakojumu.

| (6) | Saskaņā ar Regulas Nr. 136/66/EEK 3. panta 3. punkta otro ievilkumu kompensācija par olīveļļu var būt dažāda, atkarībā no galamērķa, gadījumos, kad to prasa situācija pasaules tirgū vai dažu tirgu īpašās prasības. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar Regulas Nr. 136/66/EEK 3. panta 3. punkta otro ievilkumu kompensācija par olīveļļu var būt dažāda, atkarībā no galamērķa, gadījumos, kad to prasa situācija pasaules tirgū vai dažu tirgu īpašās prasības.

| (7) | Kompensācijas ir jānosaka vismaz reizi mēnesī. Vajadzības gadījumā kompensācijas var mainīt šajā laikposmā. |
| --- | --- |

(7)

Kompensācijas ir jānosaka vismaz reizi mēnesī. Vajadzības gadījumā kompensācijas var mainīt šajā laikposmā.

| (8) | Piemērojot iepriekš izklāstītos noteikumus pašreizējai situācijai olīveļļas tirgū un jo īpaši olīveļļas cenām Kopienā un trešo valstu tirgos, kompensācija ir jānosaka saskaņā ar šīs regulas pielikumu. |
| --- | --- |

(8)

Piemērojot iepriekš izklāstītos noteikumus pašreizējai situācijai olīveļļas tirgū un jo īpaši olīveļļas cenām Kopienā un trešo valstu tirgos, kompensācija ir jānosaka saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

| (9) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Eļļas un taukvielu pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(9)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Eļļas un taukvielu pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Eksporta kompensācijas par Regulas Nr. 136/66/EEK 1. panta 2. punkta c) apakšpunktā minētajiem produktiem nosaka saskaņā ar pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2004. gada 13. novembris.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2004. gada 12. novembris

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Franz FISCHLER

---

(1)  OV 172, 30.9.1966., 3025/66. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1513/2001 (OV L 201, 26.7.2001., 4. lpp.).

1

(2)  OV L 78, 31.3.1972., 1. lpp. Regluā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EEK) Nr. 2962/77 (OV L 348, 30.12.1977., 53. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

Komisijas 2004. gada 12. novembra regulai, ar ko nosaka olīveļļas eksporta kompensācijas

| Produkta kods | Galamērķis | Mērvienība | Kompensācijas apjoms |
| --- | --- | --- | --- |
| 1509 10 90 9100 | A00 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 1509 10 90 9900 | A00 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 1509 90 00 9100 | A00 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 1509 90 00 9900 | A00 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 1510 00 90 9100 | A00 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 1510 00 90 9900 | A00 | EUR/100 kg | 0,00 |
| NB: Produktu kodi, kā arī A sērijas galamērķa kodi ir noteikti grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).
  Galamērķa ciparu kodi ir noteikti Komisijas Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.). |

Produkta kods

Galamērķis

Mērvienība

Kompensācijas apjoms

1509 10 90 9100

A00

EUR/100 kg

0,00

1509 10 90 9900

A00

EUR/100 kg

0,00

1509 90 00 9100

A00

EUR/100 kg

0,00

1509 90 00 9900

A00

EUR/100 kg

0,00

1510 00 90 9100

A00

EUR/100 kg

0,00

1510 00 90 9900

A00

EUR/100 kg

0,00

NB: Produktu kodi, kā arī A sērijas galamērķa kodi ir noteikti grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).

Galamērķa ciparu kodi ir noteikti Komisijas Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.).

---

| 13.11.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 337/13 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 337/13

---

KOMISIJAS DIREKTĪVA 2004/104/EK

(2004. gada 14. oktobris),

ar ko tehnikas attīstībai pielāgo Padomes Direktīvu 72/245/EEK par radio traucējumiem (elektromagnētiskā saderība) autotransportā un ar ko izdara grozījumus Padomes Direktīvā 70/156/EEK par dalībvalstu likumu tuvināšanu attiecībā uz autotransporta un tā piekabju tipizāciju

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienu noslēgto līgumu,

ņemot vērā Padomes 1970. gada 6. februāra Direktīvu 70/156/EEK par dalībvalstu likumu tuvināšanu attiecībā uz autotransporta un tā piekabju (1) tipizāciju un jo īpaši tās 13. panta 2. punktu,

ņemot vērā Padomes 1972. gada 20 jūnija Direktīvu 72/245/EEK par radio traucējumiem (elektromagnētiskā saderība) autotransportā (2) un jo īpaši tās 4. pantu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Direktīvā 70/156/EEK noteikto tipizācijas kārtību direktīva 72/245/EEK ir viena no atsevišķām direktīvām. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Direktīvā 70/156/EEK noteikto tipizācijas kārtību direktīva 72/245/EEK ir viena no atsevišķām direktīvām.

| (2) | Elektrisko un elektronisko sastāvdaļu skaits autotransportā ir ievērojami pieaudzis kopš 1995. gadā Direktīvā 72/245/EEK veiktajiem grozījumiem. Tagad šīs sastāvdaļas kontrolē ne tikai komforta, informācijas un izklaides ierīces, bet arī noteiktas, ar drošību saistītas funkcijas. |
| --- | --- |

(2)

Elektrisko un elektronisko sastāvdaļu skaits autotransportā ir ievērojami pieaudzis kopš 1995. gadā Direktīvā 72/245/EEK veiktajiem grozījumiem. Tagad šīs sastāvdaļas kontrolē ne tikai komforta, informācijas un izklaides ierīces, bet arī noteiktas, ar drošību saistītas funkcijas.

| (3) | Ņemot vērā pieredzi, kas gūta kopš Direktīvā 72/245/EEK veiktajiem grozījumiem, vairs nav nepieciešama direktīva, kas regulē ar drošību nesaistītas tirgus ierīces, īpaši attiecībā uz elektromagnētisko saderību (EMS) automašīnu nozarē. Šādām ierīcēm pietiek pieņemt Vienošanās deklarāciju saskaņā ar Padomes 1989. gada 3. maija Direktīvā 89/336/EEK noteikto kārtību par dalībvalstu likumu tuvināšanu attiecībā uz elektromagnētisko saderību (3) un Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 9. marta Direktīvā 1999/5/EK noteiktajiem pēdējiem grozījumiem par radio ierīcēm un telekomunikāciju galaiekārtām un to saderības savstarpējo atzīšanu (4). |
| --- | --- |

(3)

Ņemot vērā pieredzi, kas gūta kopš Direktīvā 72/245/EEK veiktajiem grozījumiem, vairs nav nepieciešama direktīva, kas regulē ar drošību nesaistītas tirgus ierīces, īpaši attiecībā uz elektromagnētisko saderību (EMS) automašīnu nozarē. Šādām ierīcēm pietiek pieņemt Vienošanās deklarāciju saskaņā ar Padomes 1989. gada 3. maija Direktīvā 89/336/EEK noteikto kārtību par dalībvalstu likumu tuvināšanu attiecībā uz elektromagnētisko saderību (3) un Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 9. marta Direktīvā 1999/5/EK noteiktajiem pēdējiem grozījumiem par radio ierīcēm un telekomunikāciju galaiekārtām un to saderības savstarpējo atzīšanu (4).

| (4) | Starptautiskā radio traucējumu īpašā komiteja (SRTĪK) un Starptautiskā standartizācijas organizācija (ISO) ir veikušas standartizācijas darbu, kas ir palīdzējis nepārtraukti modernizēt EMS prasības un noteikt elektrisko un elektronisko ierīču kritērijus. Tāpēc šajā direktīvā ir nepieciešams pieminēt pārbaužu kārtību, kas izklāstīta pēdējos attiecīgo standartu izdevumos. |
| --- | --- |

(4)

Starptautiskā radio traucējumu īpašā komiteja (SRTĪK) un Starptautiskā standartizācijas organizācija (ISO) ir veikušas standartizācijas darbu, kas ir palīdzējis nepārtraukti modernizēt EMS prasības un noteikt elektrisko un elektronisko ierīču kritērijus. Tāpēc šajā direktīvā ir nepieciešams pieminēt pārbaužu kārtību, kas izklāstīta pēdējos attiecīgo standartu izdevumos.

| (5) | Tāpēc sekojoši jāgroza Direktīvu 72/245/EEK. |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc sekojoši jāgroza Direktīvu 72/245/EEK.

| (6) | Direktīvā 72/245/EEK veiktie grozījumi ietekmē Direktīvu 70/156/EEK. Tāpēc sekojoši jāgroza minētā direktīva. |
| --- | --- |

(6)

Direktīvā 72/245/EEK veiktie grozījumi ietekmē Direktīvu 70/156/EEK. Tāpēc sekojoši jāgroza minētā direktīva.

| (7) | Šajā direktīvā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Direktīvā 70/156/EEK izklāstīto Komitejas atzinumu par pielāgošanos tehniskai attīstībai, |
| --- | --- |

(7)

Šajā direktīvā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Direktīvā 70/156/EEK izklāstīto Komitejas atzinumu par pielāgošanos tehniskai attīstībai,

IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Ar šīs direktīvas pielikumiem aizvieto Direktīvas 72/245/EEK pielikumus.

2. pants

1.   No 2006. gada 1. janvāra autotransportam, sastāvdaļām vai atsevišķām tehniskām vienībām, kas atbilst Direktīvas 72/245/EEK I līdz X pielikumā noteiktajām prasībām, ko groza ar šo direktīvu, neviena dalībvalsts nedrīkst uz elektromagnētiskās saderības pamata:

| a) | atteikties sniegt EK tipizāciju vai nacionālo tipizāciju vai |
| --- | --- |

a)

atteikties sniegt EK tipizāciju vai nacionālo tipizāciju vai

| b) | aizliegt reģistrēt, tirgot vai sniegt pakalpojumus. |
| --- | --- |

b)

aizliegt reģistrēt, tirgot vai sniegt pakalpojumus.

2.   No 2006. gada 1. jūlija, autotransporta, sastāvdaļu vai atsevišķu tehnisku vienību tipam, kas neatbilst Direktīvas 72/245/EEK no I līdz X pielikumam noteiktajām prasībām ar šīs direktīvas noteiktajiem grozījumiem, dalībvalsts uz elektromagnētiskās saderības pamata:

| a) | vairs nesniegs EK tipizāciju un |
| --- | --- |

a)

vairs nesniegs EK tipizāciju un

| b) | drīkst atteikties veikt nacionālo tipizāciju. |
| --- | --- |

b)

drīkst atteikties veikt nacionālo tipizāciju.

3.   Sākot ar 2009. gada 1. janvāri, ja netiek pildītas Direktīvas 72/245/EEK no I līdz X pielikumam noteiktās prasības ar šīs direktīvas noteiktajiem grozījumiem, dalībvalstis uz elektromagnētiskās saderības pamata:

| a) | ņems vērā, ka pie katra jauna transporta līdzekļa pievienotie saskaņošanas sertifikāti, kā noteikts Direktīvā 70/156/EEK, vairs nebūs derīgi direktīvas 7. panta 1. punkta mērķiem, |
| --- | --- |

a)

ņems vērā, ka pie katra jauna transporta līdzekļa pievienotie saskaņošanas sertifikāti, kā noteikts Direktīvā 70/156/EEK, vairs nebūs derīgi direktīvas 7. panta 1. punkta mērķiem,

| b) | var atteikties reģistrēt, pārdot vai sākt lietot jaunus transporta līdzekļus. |
| --- | --- |

b)

var atteikties reģistrēt, pārdot vai sākt lietot jaunus transporta līdzekļus.

4.   Sākot ar 2009. gada 1. janvāri, Direktīvas 72/245/EEK no I līdz X pielikumam noteiktās prasības ar šīs direktīvas noteiktām prasībām attiecībā uz elektromagnētisko saderību tiks piemērotas sastāvdaļām vai atsevišķām tehniskām vienībām Direktīvas 70/156/EEK 7. panta 2. punkta mērķiem.

3. pants

Direktīvu 70/156/EEK groza šādi:

| 1) | I pielikumu groza šādi:






  a) | šī rinda tiek pievienota punktam 0.5:
  “Pilnvarota pārstāvja vārds un adrese, ja ir:”; |
| --- | --- | --- |

1)

I pielikumu groza šādi:

a)

šī rinda tiek pievienota punktam 0.5:

“Pilnvarota pārstāvja vārds un adrese, ja ir:”;

| b) | tiek pievienoti šie punkti:






  “12.7. | Instalācijas tabula un RF raidītāju izmantošana transporta līdzeklī (-ļos), ja ir piemērojams (sk. I pielikuma 3.1.8 punktu):







  frekvenču joslas [Hz] | maks. izejas jauda [W] | antenas atrašanās vieta autotransportā,
  īpaši instalācijas un/vai izmantošanas apstākļi |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

tiek pievienoti šie punkti:

“12.7.

Instalācijas tabula un RF raidītāju izmantošana transporta līdzeklī (-ļos), ja ir piemērojams (sk. I pielikuma 3.1.8 punktu):

frekvenču joslas [Hz]

maks. izejas jauda [W]

antenas atrašanās vieta autotransportā,

īpaši instalācijas un/vai izmantošanas apstākļi

Ja piemērojams, kandidātam tipizācijai jāiesniedz arī:

| | 1. pielikums

  Saraksts ar elektrisko un/vai elektronisko sastāvdaļu modeli (-ļiem) un tipu (-iem), kas attiecas uz šo direktīvu (sk. 2.1.9 un 2.1.10 punktu) un iepriekš nav uzskaitīti. |
| --- | --- |

1. pielikums

Saraksts ar elektrisko un/vai elektronisko sastāvdaļu modeli (-ļiem) un tipu (-iem), kas attiecas uz šo direktīvu (sk. 2.1.9 un 2.1.10 punktu) un iepriekš nav uzskaitīti.

| | 2. pielikums

  Elektrisko un/vai elektronisko sastāvdaļu (kas attiecas uz šo direktīvu) vispārējā izvietojuma shēmas vai zīmējumi un elektrotīkla izmantošanas vispārējā kārtība. |
| --- | --- |

2. pielikums

Elektrisko un/vai elektronisko sastāvdaļu (kas attiecas uz šo direktīvu) vispārējā izvietojuma shēmas vai zīmējumi un elektrotīkla izmantošanas vispārējā kārtība.

| | 3. pielikums

  Izvēlētā autotransporta, kas pārstāvēs veidu, apraksts. | Virsbūves stils: |
| --- | --- | --- |

3. pielikums

Izvēlētā autotransporta, kas pārstāvēs veidu, apraksts.

Virsbūves stils:

| | Stūres atrašanās vieta kreisajā vai labajā pusē: |
| --- | --- |

Stūres atrašanās vieta kreisajā vai labajā pusē:

| | Garenbāze: |
| --- | --- |

Garenbāze:

| | 4. pielikums

  Ražotāja vai atzītu/pilnvarotu laboratoriju veikto attiecīgo pārbaužu ziņojums (-i), lai izveidotu tipizācijas sertifikātu.” |
| --- | --- |

4. pielikums

Ražotāja vai atzītu/pilnvarotu laboratoriju veikto attiecīgo pārbaužu ziņojums (-i), lai izveidotu tipizācijas sertifikātu.”

| 2) | III pielikuma A sadaļā šī rinda tiek pievienota punktam 0.5:
  “Pilnvarota pārstāvja vārds un adrese, ja ir:” |
| --- | --- |

2)

III pielikuma A sadaļā šī rinda tiek pievienota punktam 0.5:

“Pilnvarota pārstāvja vārds un adrese, ja ir:”

4. pants

Transpozīcija

1.   Vēlākais, līdz 2005. gada 31. decembrim dalībvalstīm jāpieņem un jāpublicē likumi, regulas un administratīvie noteikumi, kas nepieciešami, lai izpildītu šo direktīvu. Tām nekavējoties jārunā ar Komisiju par noteikumu tekstu un korelācijas tabulu starp šiem noteikumiem un šo direktīvu.

Šos noteikumus piemēro no 2006. gada 1. janvāra.

Kad dalībvalstis pieņems šos noteikumus, tajos būs atsauce uz šo direktīvu vai arī atsauce tiks pievienota, tos oficiāli publicējot. Dalībvalstīm jānosaka, kā šī atsauce tiks veidota.

2.   Dalībvalstis pārrunās ar Komisiju par nacionālajā likumā iekļauto galveno prasību tekstu, kas tiks pieņemts šīs direktīvas pārraudzītā nozarē.

5. pants

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc publikācijas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

6. pants

Šī direktīva tiek adresēta dalībvalstīm.

Briselē, 2004. gada 14. oktobrī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Olli REHN

---

(1)  OV L 42, 23.2.1970., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2004/78/EK (OV L 153, 30.4.2004., 103. lpp.).

1

(2)  OV L 152, 6.7.1972., 15. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 95/54/EK (OV L 266, 8.11.1995., 1. lpp.).

2

(3)  OV L 139, 23.5.1989., 19. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 93/68/EK (OV L 220, 30.8.1993., 1. lpp.).

3

(4)  OV L 91, 7.4.1999., 10. lpp.

4

---

PIELIKUMS

PIELIKUMU SARAKSTS

| I PIELIKUMS | Prasības autotransportam un autotransportam pievienotajām elektriskajām/elektroniskajām apakšsastāvdaļām |
| --- | --- |

I PIELIKUMS

| 1. pielikums: | Šajā direktīvā minēto standartu saraksts. |
| --- | --- |

1. pielikums:

| 2. pielikums: | Autotransporta platjoslas references ierobežojumi.
  Antenas – autotransporta atdalījums: 10 m. |
| --- | --- |

2. pielikums:

Autotransporta platjoslas references ierobežojumi.

Antenas – autotransporta atdalījums: 10 m.

| 3. pielikums: | Autotransporta platjoslas references ierobežojumi.
  Antenas – autotransporta atdalījums: 3 m. |
| --- | --- |

3. pielikums:

Autotransporta platjoslas references ierobežojumi.

Antenas – autotransporta atdalījums: 3 m.

| 4. pielikums: | Autotransporta šaurjoslas references ierobežojumi.
  Antenas – autotransporta atdalījums: 10 m. |
| --- | --- |

4. pielikums:

Autotransporta šaurjoslas references ierobežojumi.

Antenas – autotransporta atdalījums: 10 m.

| 5. pielikums: | Autotransporta šaurjoslas references ierobežojumi.
  Antenas – autotransporta atdalījums: 3 m. |
| --- | --- |

5. pielikums:

Autotransporta šaurjoslas references ierobežojumi.

Antenas – autotransporta atdalījums: 3 m.

| 6. pielikums: | Elektriskās/elektroniskās apakšsastāvdaļas.
  Platjoslas references ierobežojumi. |
| --- | --- |

6. pielikums:

Elektriskās/elektroniskās apakšsastāvdaļas.

Platjoslas references ierobežojumi.

| 7. pielikums: | Elektriskās/elektroniskās apakšsastāvdaļas.
  Šaurjoslas references ierobežojumi. |
| --- | --- |

7. pielikums:

Elektriskās/elektroniskās apakšsastāvdaļas.

Šaurjoslas references ierobežojumi.

| 8. pielikums: | EK tipizācijas standarta modelis. |
| --- | --- |

8. pielikums:

| II.A PIELIKUMS | Informatīvs dokuments attiecībā uz autotransporta EK tipizāciju |
| --- | --- |

II.A PIELIKUMS

| II.B PIELIKUMS | Informatīvs dokuments attiecībā uz elektrisko/elektronisko apakšsastāvdaļu EK tipizāciju |
| --- | --- |

II.B PIELIKUMS

| III.A pielikums | EK tipizācijas sertifikāta modelis |
| --- | --- |

III.A pielikums

| III.B pielikums | EK tipizācijas sertifikāta modelis |
| --- | --- |

III.B pielikums

| III.C PIELIKUMS | Atestācijas modelis attiecībā uz I pielikuma 3.2.9 punktu |
| --- | --- |

III.C PIELIKUMS

| IV PIELIKUMS | Mērīšanas metode izplatītajiem platjoslas elektromagnētiskajiem izstarojumiem no transportlīdzekļiem |
| --- | --- |

IV PIELIKUMS

| V PIELIKUMS | Mērīšanas metode izplatītajiem šaurjoslas elektromagnētiskajiem izstarojumiem no transportlīdzekļiem |
| --- | --- |

V PIELIKUMS

| VI PIELIKUMS | Pārbaudes metode transportlīdzekļu imunitātei pret elektromagnētisko radiāciju |
| --- | --- |

VI PIELIKUMS

| VII PIELIKUMS | Mērīšanas metode izplatītajiem platjoslas elektromagnētiskajiem izstarojumiem no elektriskām/elektroniskām apakšsastāvdaļām |
| --- | --- |

VII PIELIKUMS

| 1. pielikums – 1. zīmējums: | Pārbaudes vieta atklātā teritorijā: elektrisko/elektronisko apakšsastāvdaļu pārbaudes vietas robeža.
  Līdzens līmenis teritorijai, kurā nav elektromagnētiskos starus atstarojošas virsmas. |
| --- | --- |

1. pielikums – 1. zīmējums:

Pārbaudes vieta atklātā teritorijā: elektrisko/elektronisko apakšsastāvdaļu pārbaudes vietas robeža.

Līdzens līmenis teritorijai, kurā nav elektromagnētiskos starus atstarojošas virsmas.

| VIII PIELIKUMS | Mērīšanas metode izplatītajiem šaurjoslas elektromagnētiskajiem izstarojumiem no elektriskām/elektroniskām apakšsastāvdaļām |
| --- | --- |

VIII PIELIKUMS

| IX PIELIKUMS | Pārbaudes metode (-s) elektrisko/elektronisko apakšsastāvdaļu imunitātei pret elektromagnētisko radiāciju |
| --- | --- |

IX PIELIKUMS

| 1. pielikums – 1. zīmējums: | 800 mm Stripline pārbaude |
| --- | --- |

1. pielikums – 1. zīmējums:

| 1. pielikums – 2. zīmējums: | 800 mm Stripline dimensijas |
| --- | --- |

1. pielikums – 2. zīmējums:

| 2. pielikums: | Tipiskas ŠER šūnas dimensijas |
| --- | --- |

2. pielikums:

| X PIELIKUMS | Pārbaudes metode(-s) elektrisko/elektronisko apakšsastāvdaļu īslaicīga izstarojuma imunitātei un pārbaudes metode(-s) imunitātei pret elektrisko/elektronisko apakšsastāvdaļu īslaicīgu izstarojumu |
| --- | --- |

X PIELIKUMS

---

I PIELIKUMS

PRASĪBAS AUTOTRANSPORTAM UN AUTOTRANSPORTAM PIEVIENOTĀM ELEKTRISKĀM/ELEKTRONISKĀM APAKŠSASTĀVDAĻĀM

1.   DARBĪBAS SFĒRA

Šī direktīva ir piemērojama autotransporta elektromagnētiskai saderībai, kas minēta 1. pantā kā autotransports un piekabes (še turpmāk – autotransports), ko piegādājis autotransporta ražotājs, un tā sastāvdaļām vai atsevišķām tehniskām vienībām, kuras plānots ievietot autotransportā.

Tas ietver:

| — | prasības attiecībā uz imunitāti pret izstarotiem vai vadītiem traucējumiem funkcijās, kas ir saistītas ar tiešo autotransporta kontroli, autovadītāju, pasažiera vai citu ceļa izmantotāju aizsardzību un ar traucējumiem, kuri var izraisīt apjukumu autovadītājos vai citos satiksmes dalībniekos; |
| --- | --- |

—

prasības attiecībā uz imunitāti pret izstarotiem vai vadītiem traucējumiem funkcijās, kas ir saistītas ar tiešo autotransporta kontroli, autovadītāju, pasažiera vai citu ceļa izmantotāju aizsardzību un ar traucējumiem, kuri var izraisīt apjukumu autovadītājos vai citos satiksmes dalībniekos;

| — | prasības attiecībā uz negribēti izstarotu un vadītu izstarojumu kontroli, lai aizsargātu iecerēto elektrisko vai elektronisko ierīču lietošanu savā vai blakus autotransportā, vai netālu esošā transporta līdzeklī, kā arī traucējumu kontroli, kurus rada papildu ievietotie retro stila aksesuāri autotransportā. |
| --- | --- |

—

prasības attiecībā uz negribēti izstarotu un vadītu izstarojumu kontroli, lai aizsargātu iecerēto elektrisko vai elektronisko ierīču lietošanu savā vai blakus autotransportā, vai netālu esošā transporta līdzeklī, kā arī traucējumu kontroli, kurus rada papildu ievietotie retro stila aksesuāri autotransportā.

2.   DEFINĪCIJAS

2.1.   Šīs direktīvas mērķiem:

| 2.1.1. | “Elektromagnētiskā saderība” apzīmē autotransporta vai tā komponenta(-u) vai atsevišķas(-u) tehniskas(-u) vienības(-u) spēju apmierinoši funkcionēt elektromagnētiskā vidē, nekam neieviešot nepanesamu elektromagnētisku traucējumu. |
| --- | --- |

2.1.1.

“Elektromagnētiskā saderība” apzīmē autotransporta vai tā komponenta(-u) vai atsevišķas(-u) tehniskas(-u) vienības(-u) spēju apmierinoši funkcionēt elektromagnētiskā vidē, nekam neieviešot nepanesamu elektromagnētisku traucējumu.

| 2.1.2. | “Elektromagnētiskie traucējumi” apzīmē jebkādu elektromagnētisko fenomenu, kas var pazemināt izpildījuma kvalitāti autotransporta vai tā komponenta(-u), vai atsevišķas(-u) tehniskas(-u) vienības(-u), vai kādu citu ierīču, ierīču vienības vai sistēmas autotransporta tuvumā. Elektromagnētiskie traucējumi var būt elektromagnētiski trokšņi, nevēlams signāls vai izplatīšanas līdzekļa izmaiņas. |
| --- | --- |

2.1.2.

“Elektromagnētiskie traucējumi” apzīmē jebkādu elektromagnētisko fenomenu, kas var pazemināt izpildījuma kvalitāti autotransporta vai tā komponenta(-u), vai atsevišķas(-u) tehniskas(-u) vienības(-u), vai kādu citu ierīču, ierīču vienības vai sistēmas autotransporta tuvumā. Elektromagnētiskie traucējumi var būt elektromagnētiski trokšņi, nevēlams signāls vai izplatīšanas līdzekļa izmaiņas.

| 2.1.3. | “Elektromagnētiskā imunitāte” apzīmē autotransporta vai komponenta(-u), vai atsevišķas(-u) tehniskas(-u) vienības(-u) spēju darboties, nepazeminot izpildījuma kvalitāti (noteiktu) elektromagnētisku traucējumu gadījumā, kas ietver vēlamus radio frekvences signālus no radio raidītājiem vai Rūpnieciski zinātniskā medicīniskā (RZM) aparāta joslā izstarotus starojumus gan autotransporta iekšpusē, gan ārpusē. |
| --- | --- |

2.1.3.

“Elektromagnētiskā imunitāte” apzīmē autotransporta vai komponenta(-u), vai atsevišķas(-u) tehniskas(-u) vienības(-u) spēju darboties, nepazeminot izpildījuma kvalitāti (noteiktu) elektromagnētisku traucējumu gadījumā, kas ietver vēlamus radio frekvences signālus no radio raidītājiem vai Rūpnieciski zinātniskā medicīniskā (RZM) aparāta joslā izstarotus starojumus gan autotransporta iekšpusē, gan ārpusē.

| 2.1.4. | “Elektromagnētiska vide” apzīmē elektromagnētiskā fenomena kopumu, kas eksistē noteiktā atrašanās vietā. |
| --- | --- |

2.1.4.

“Elektromagnētiska vide” apzīmē elektromagnētiskā fenomena kopumu, kas eksistē noteiktā atrašanās vietā.

| 2.1.5. | “Platjoslas izstarojums” apzīmē izstarojumu, kam joslas platums ir lielāks nekā īpašam mērīšanas aparātam vai uztvērējam (Starptautiska radio traucējumu īpašā komiteja (SRTĪK) 25. 2. izdevums). |
| --- | --- |

2.1.5.

“Platjoslas izstarojums” apzīmē izstarojumu, kam joslas platums ir lielāks nekā īpašam mērīšanas aparātam vai uztvērējam (Starptautiska radio traucējumu īpašā komiteja (SRTĪK) 25. 2. izdevums).

| 2.1.6. | “Šaurjoslas izstarojums” apzīmē izstarojumu, kam joslas platums ir mazāks nekā īpašam mērīšanas aparātam vai uztvērējam (Starptautiska radio traucējumu īpašā komiteja (SRTĪK) 25. 2. izdevums). |
| --- | --- |

2.1.6.

“Šaurjoslas izstarojums” apzīmē izstarojumu, kam joslas platums ir mazāks nekā īpašam mērīšanas aparātam vai uztvērējam (Starptautiska radio traucējumu īpašā komiteja (SRTĪK) 25. 2. izdevums).

| 2.1.7. | “Elektriska/elektroniska sistēma” apzīmē elektrisku un/vai elektronisku ierīci(-es) vai ierīču komplektu(-s) kopā ar saistītiem elektrības savienojumiem, kas veido daļu no autotransporta, bet kas nav tas veids, kuru plānots atzīt atsevišķi no autotransporta. |
| --- | --- |

2.1.7.

“Elektriska/elektroniska sistēma” apzīmē elektrisku un/vai elektronisku ierīci(-es) vai ierīču komplektu(-s) kopā ar saistītiem elektrības savienojumiem, kas veido daļu no autotransporta, bet kas nav tas veids, kuru plānots atzīt atsevišķi no autotransporta.

| 2.1.8. | “Elektriskās/elektroniskās apakšsastāvdaļas” (EAS) apzīmē elektriskās un/vai elektroniskās ierīces vai ierīču komplektu(-s), kas plānoti kā daļa no autotransporta kopā ar saistītiem elektriskiem savienojumiem un elektrotīklu, kas veic vienu vai vairākas specializētas funkcijas. EAS var atzīt pēc ražotāja vai tā pilnvarota pārstāvja lūguma vai nu kā “sastāvdaļu”, vai “atsevišķu tehnisku vienību (ATV)” (sk. Direktīvas 70/156/EEK 2. pantu). |
| --- | --- |

2.1.8.

“Elektriskās/elektroniskās apakšsastāvdaļas” (EAS) apzīmē elektriskās un/vai elektroniskās ierīces vai ierīču komplektu(-s), kas plānoti kā daļa no autotransporta kopā ar saistītiem elektriskiem savienojumiem un elektrotīklu, kas veic vienu vai vairākas specializētas funkcijas. EAS var atzīt pēc ražotāja vai tā pilnvarota pārstāvja lūguma vai nu kā “sastāvdaļu”, vai “atsevišķu tehnisku vienību (ATV)” (sk. Direktīvas 70/156/EEK 2. pantu).

| 2.1.9. | “Autotransporta veids” saistībā ar elektromagnētisko saderību apzīmē autotransportu, kas neatšķiras šādos aspektos:






  2.1.9.1. | motora nodalījuma kopējais lielums un forma; |
| --- | --- | --- |

2.1.9.

“Autotransporta veids” saistībā ar elektromagnētisko saderību apzīmē autotransportu, kas neatšķiras šādos aspektos:

2.1.9.1.

motora nodalījuma kopējais lielums un forma;

| 2.1.9.2. | elektrisko un/vai elektronisko sastāvdaļu vispārīgais izvietojums un elektrotīkla vispārīgais izkārtojums; |
| --- | --- |

2.1.9.2.

elektrisko un/vai elektronisko sastāvdaļu vispārīgais izvietojums un elektrotīkla vispārīgais izkārtojums;

| 2.1.9.3. | galvenais materiāls, no kura veidota virsbūve vai karkass, ja piemērojams (piemēram, tērauds, alumīnijs vai stiklplasta virsbūves karkass). Citu materiālu plātnes neizmaina autotransporta veidu, ja netiek mainīts galvenais virsbūves materiāls. Tomēr par šādām pārmaiņām ir jāziņo. |
| --- | --- |

2.1.9.3.

galvenais materiāls, no kura veidota virsbūve vai karkass, ja piemērojams (piemēram, tērauds, alumīnijs vai stiklplasta virsbūves karkass). Citu materiālu plātnes neizmaina autotransporta veidu, ja netiek mainīts galvenais virsbūves materiāls. Tomēr par šādām pārmaiņām ir jāziņo.

| 2.1.10. | “EAS veids” saistībā ar elektromagnētisko saderību apzīmē EAS, kas neatšķiras šādos svarīgos aspektos:






  2.1.10.1. | EAS veiktā funkcija; |
| --- | --- | --- |

2.1.10.

“EAS veids” saistībā ar elektromagnētisko saderību apzīmē EAS, kas neatšķiras šādos svarīgos aspektos:

2.1.10.1.

EAS veiktā funkcija;

| 2.1.10.2. | elektrisko un/vai elektronisko sastāvdaļu vispārīgais izvietojums, ja piemērojams. |
| --- | --- |

2.1.10.2.

elektrisko un/vai elektronisko sastāvdaļu vispārīgais izvietojums, ja piemērojams.

| 2.1.11. | “Autotransporta elektrotīkla izmantojums” apzīmē barošanas spriegumu, maģistrāles sistēmu (piemēram, CAN), signāla vai efektīvas antenas kabeļus, kurus instalē autotransporta ražotājs. |
| --- | --- |

2.1.11.

“Autotransporta elektrotīkla izmantojums” apzīmē barošanas spriegumu, maģistrāles sistēmu (piemēram, CAN), signāla vai efektīvas antenas kabeļus, kurus instalē autotransporta ražotājs.

| 2.1.12. | Ar imunitāti saistītās funkcijas ir:






  a) | Funkcijas saistībā ar tiešo autotransporta vadību:






  — | pazemināt vai izmainīt, piemēram, motoru, pārnesumu, bremzes, piekari, aktīvo stūrēšanas iekārtu, ātruma ierobežošanas ierīces, |
| --- | --- | --- | --- |

2.1.12.

Ar imunitāti saistītās funkcijas ir:

a)

Funkcijas saistībā ar tiešo autotransporta vadību:

—

pazemināt vai izmainīt, piemēram, motoru, pārnesumu, bremzes, piekari, aktīvo stūrēšanas iekārtu, ātruma ierobežošanas ierīces,

| — | ietekmēt autovadītāja pozīciju, piemēram, sēdekļa vai stūres rata novietojumu, |
| --- | --- |

—

ietekmēt autovadītāja pozīciju, piemēram, sēdekļa vai stūres rata novietojumu,

| — | ietekmēt autovadītāja redzamību, piemēram, ar zemākiem gaismas stariem, vējstikla tīrītāju. |
| --- | --- |

—

ietekmēt autovadītāja redzamību, piemēram, ar zemākiem gaismas stariem, vējstikla tīrītāju.

| b) | Funkcijas saistībā ar autovadītāja, pasažiera un citu ceļa izmantotāju aizsardzību:






  — | piemēram, gaisa spilvens un drošības ierobežojumu sistēmas. |
| --- | --- | --- |

b)

Funkcijas saistībā ar autovadītāja, pasažiera un citu ceļa izmantotāju aizsardzību:

—

piemēram, gaisa spilvens un drošības ierobežojumu sistēmas.

| c) | Funkcijas, kuras, ja tiek traucētas, rada autovadītāja vai citu ceļa izmantotāju apjukumu:






  — | optiski traucējumi, piemēram, virzienu rādītāju, bremžu signālu, gala aprišu rādītājsignālu, aizmugures virziena signāla, avārijas sistēmas gaismas barjeru, brīdinājumu rādītāju nepareizi sniegta informācija, signālu vai displeju, kurus tiešā veidā var vērot autovadītājs, nepareiza darbība saistībā ar a) un b) punktos norādītajām funkcijām; |
| --- | --- | --- |

c)

Funkcijas, kuras, ja tiek traucētas, rada autovadītāja vai citu ceļa izmantotāju apjukumu:

—

optiski traucējumi, piemēram, virzienu rādītāju, bremžu signālu, gala aprišu rādītājsignālu, aizmugures virziena signāla, avārijas sistēmas gaismas barjeru, brīdinājumu rādītāju nepareizi sniegta informācija, signālu vai displeju, kurus tiešā veidā var vērot autovadītājs, nepareiza darbība saistībā ar a) un b) punktos norādītajām funkcijām;

| — | akustiski traucējumi, piemēram, pretaizdzīšanas trauksmes, signāltaures nepareiza darbība. |
| --- | --- |

—

akustiski traucējumi, piemēram, pretaizdzīšanas trauksmes, signāltaures nepareiza darbība.

| d) | Funkcijas saistībā ar autotransporta datu maģistrāles funkcionalitāti:






  — | bloķējot datu pārraidi uz autotransporta datu maģistrāles sistēmām, kas tiek izmantotas, lai pārraidītu datus, nepieciešams nodrošināt ar citām imunitātes darbībām saistītu pareizu darbību. |
| --- | --- | --- |

d)

Funkcijas saistībā ar autotransporta datu maģistrāles funkcionalitāti:

—

bloķējot datu pārraidi uz autotransporta datu maģistrāles sistēmām, kas tiek izmantotas, lai pārraidītu datus, nepieciešams nodrošināt ar citām imunitātes darbībām saistītu pareizu darbību.

| e) | Funkcijas, ja tās tiek traucētas, ietekmē autotransporta stacionāros datus, piemēram, tahometrs, odometrs. |
| --- | --- |

e)

Funkcijas, ja tās tiek traucētas, ietekmē autotransporta stacionāros datus, piemēram, tahometrs, odometrs.

3.   PIETEIKUMS EK TIPIZĀCIJAI

3.1.   Autotransporta veida atzīšana

3.1.1.   Pieteikumu autotransporta tipizācijai par tā elektromagnētisko saderību saskaņā ar Direktīvas 70/156/EEK 3. panta 4. punktu iesniedz autotransporta ražotājs.

3.1.2.   Informatīvā dokumenta modelis ir dots II.A pielikumā.

3.1.3.   Autotransporta ražotājs izveido plānu, raksturojot visas nepieciešamās autotransporta elektriskās/elektroniskās sistēmas vai EAS, virsbūves karkasus (1), virsbūves materiālu izmaiņas (1), elektrotīkla vispārīgo izkārtojumu, motora izmaiņas, kreisās puses/labās puses vadīšanas veidus un garenbāzes veidus. Nepieciešamās autotransporta elektriskās/elektroniskās sistēmas vai EAS ir tās, kuras var izstarot ievērojamu platjoslas vai šaurjoslas radiāciju un/vai tās, kuras saistītas ar transporta imunitātes funkcijām (sk. šī pielikuma 2.1.12. punktu).

3.1.4.   No šī plāna ir jāizvēlas autotransporta paraugs testēšanai, pamatojoties uz savstarpēju vienošanos starp ražotāju un kompetento iestādi. Šis autotransports pārstāvēs autotransporta veidu (sk. pielikuma II.A 1. papildinājumu). Autotransporta izvēle ir balstīta uz elektriskām/elektroniskām sistēmām, kuras ražotājs piedāvā. No šī plāna var izvēlēties vienu vai vairākus autotransporta līdzekļus pārbaudēm, ja ražotājs un kompetentā iestāde savstarpēji vienojas, ka pārbaudēm tiek pakļautas dažādas elektriskās/elektroniskās sistēmas, kas ievērojami ietekmēs autotransporta elektromagnētisko saderību, salīdzinot ar pirmā parauga autotransportu.

3.1.5.   Autotransporta(-u) izvēle saskaņā ar 3.1.4. punktu tiek ierobežota, jo tiek iekļautas tās autotransporta/elektrisko/elektronisko sistēmu kombinācijas, kuras ir plānots ražot.

3.1.6.   Ražotājs var papildināt pieteikumu ar jau veiktu pārbaužu ziņojumiem. Visus šādus iesūtītus datus atzīšanas iestāde var izmantot tipizācijas sertifikāta veidošanai.

3.1.7.   Ja tehniskais dienests, kas atbildīgs par tipizācijas pārbaudēm, pats veic pārbaudi, tad ir jānodrošina pārbaudāmā veida autotransporta paraugs saskaņā ar 3.1.4. punktu.

3.1.8.   Autotransporta ražotājam jāsniedz ziņojums par frekvenču joslām, jaudas līmeņiem, antenas izvietojumu un RF raidītāju instalācijas nosacījumiem pat tad, ja tipizācijas laikā autotransportā nav ievietots RF raidītājs. Tam jāietver visi mobilo radio pakalpojumi, kurus parasti izmanto autotransportā. Šai informācijai pēc tipizācijas ir jābūt publiski pieejamai.

Autotransporta ražotājiem ir jānodrošina pierādījumi, ka šādu raidītāju instalācija autotransporta izpildījumu neietekmē nelabvēlīgi.

3.2.   Elektrisko/elektronisko apakšastāvdaļu (EAS) veida atzīšana.

3.2.1.   Šīs direktīvas piemērojamība EAS:

Image

3.2.2.   Pieteikumu EAS tipizācijai par tā elektromagnētisko saderību saskaņā ar Direktīvas 70/156/EEK 3. panta 4. punktu iesniedz EAS ražotājs vai tā pilnvarotais pārstāvis.

3.2.3.   Informatīvā dokumenta modelis ir dots II.B pielikumā.

3.2.4.   Ražotājs var papildināt pieteikumu ar jau veiktu pārbaužu ziņojumiem. Visus šādus iesūtītus datus atzīšanas iestāde var izmantot tipizācijas sertifikāta veidošanai. Pieteikumu ierīcēm, kuras plānots instalēt autotransportā, ražotājs var papildināt ar Ražotāja vienošanās deklarāciju saskaņā ar Direktīvu 99/5/EK vai direktīvu 89/336/EEK, EMS pārbaudes ziņojumu un lietotāju instrukciju, kurā paskaidrots, kā šādas ierīces instalēt autotransportā.

3.2.5.   Ja par tipizācijas pārbaudēm atbildīgais tehniskais dienests pats veic pārbaudi, tas ir jānodrošina ar tipizējamā veida EAS sistēmas paraugu pēc sarunas ar ražotāju par, piemēram, iespējamām izkārtojuma izmaiņām, sastāvdaļu vai sensoru skaitu. Ja tehniskais dienests uzskatīs par nepieciešamu, tas var izvēlēties papildu paraugu.

3.2.6.   Paraugam(-iem) ir jābūt skaidri un neizdzēšami marķētam(-iem) ar ražotāja firmas nosaukumu vai zīmi un norādītu veidu.

3.2.7.   Ja nepieciešams, ir jānorāda jebkādi lietošanas ierobežojumi. Jebkādi šādi ierobežojumi ir jāiekļauj II.B un/vai III.B pielikumā.

3.2.8.   Tirgū ievestiem EAS kā rezerves daļām nav nepieciešama tipizācija, ja tie acīmredzami ir marķēti kā rezerves daļas ar identifikācijas numuru, ir identiski, un tiem ir viens un tas pats ražotājs kā attiecīgo oriģinālo ierīču ražotājs (OIR) jau tipizēta autotransporta daļai.

3.2.9.   Tirgū pārdoto ierīču sastāvdaļām, kuras domātas instalācijai ar dzinēju aprīkotā autotransportā, nav nepieciešama tipizācija, ja tās nav saistītas ar imunitātes funkcijām (I pielikums, 2.1.12). Šajā gadījumā ir jāizdod Vienošanās deklarācija saskaņā ar Direktīvās 89/336/EEK un 1999/5/EK noteikto kārtību. Vienai no šīs deklarācijas daļām ir jānosaka, ka EAS atbilst šīs direktīvas I pielikuma 6.5, 6.6, 6.8 un 6.9 punktā izklāstītajiem ierobežojumiem.

4 gadu pārejas perioda laikā pēc direktīvas stāšanās spēkā, atbildīgajam par šāda produkta ieviešanu tirgū ir jāiesniedz attiecīgā informācija un/vai paraugs tehniskajam dienestam, kas noteiks, vai ierīce ir saistīta ar imunitāti vai nav. Pārbaudes rezultāti būs pieejami 3 nedēļu laikā un papildu testēšana nav nepieciešama. Tā paša perioda laikā tehniskais dienests izsniegs dokumentu saskaņā ar III.C pielikumā doto paraugu. Dalībvalstis trīs gadus pēc direktīvas stāšanās spēkā ziņos par jebkādiem atteikuma gadījumiem, pamatojoties uz drošības iemesliem. Balstoties uz šīs prasības radīto praktisko pieredzi un dalībvalstu sniegtajiem ziņojumiem, saskaņā ar Direktīvas 70/156/EEK 13. pantā noteikto kārtību un pirms pārejas perioda beigām, tiks izlemts, vai šis dokuments vēl joprojām ir nepieciešams papildus Vienošanās deklarācijai.

4.   TIPIZĀCIJA

4.1.   Ceļi uz tipizāciju.

4.1.1.   Autotransporta tipizācija

Pēc autotransporta ražotāja ieskatiem var izmantot šādus alternatīvus ceļus autotransporta tipizācijai.

4.1.1.1.   Autotransporta instalācijas atzīšana

Autotransporta instalācijai var piešķirt tipizāciju, tieši sekojot šī pielikuma 6. punktā izklāstītajiem norādījumiem. Ja autotransporta ražotājs izvēlas šo ceļu, nav nepieciešama atsevišķa elektrisko/elektronisko sistēmu vai EAS pārbaude.

4.1.1.2.   Autotransporta tipizācija, pārbaudot individuālas EAS

Autotransporta ražotājs var iegūt autotransporta atzinumu, demonstrējot atzīšanas iestādei, ka visas nepieciešamās (sk. šī pielikuma 3.1.3. punktu) elektriskās/elektroniskās vai EAS ir individuāli atzītas saskaņā ar šo direktīvu un ir instalētas saskaņā ar jebkuriem pievienotajiem nosacījumiem.

4.1.1.3.   Ražotājs, ja vēlas, var iegūt šīs direktīvas atzinumu, ja autotransportā nav tāda veida ierīces, kas ir pakļautas imunitātes vai izstarojuma pārbaudēm. Šādiem atzinumiem nav nepieciešamas pārbaudes.

4.1.2.   EAS tipizācija

Jebkuram autotransporta veidam (sastāvdaļu atzinums) vai kādam noteiktam autotransporta tipam vai tipiem piemērotas EAS var iegūt tipizāciju, ja to pieprasa EAS ražotājs (atsevišķu tehnisku vienību atzinums).

4.1.3.   EAS, kas plānotas RF raidītājiem un nav ieguvušas tipizāciju kopā ar autotransporta ražotāju, ir jānodrošina ar piemērotiem instalācijas norādījumiem.

4.2.   Tipizācijas piešķiršana

4.2.1.   Autotransports

4.2.1.1.   Ja autotransporta paraugs atbilst šīs direktīvas prasībām, tiek piešķirta EK tipizācija saskaņā ar Direktīvas 70/156/EEK 4. panta 3. punktu, ja piemērojams, un 4. panta 4. punktu.

4.2.1.2.   EK tipizācijas sertifikāta modelis ir dots III.A pielikumā.

4.2.2.   EAS

4.2.2.1.   Ja EAS sistēmas(-u) paraugs(-i) atbilst šīs direktīvas prasībām, tiek piešķirta EK tipizācija saskaņā ar Direktīvas 70/156/EEK 4. panta 3. punktu, ja piemērojams, un 4. panta 4. punktu.

4.2.2.2.   EK tipizācijas sertifikāta modelis ir dots III.B pielikumā.

4.2.3.   Lai izveidotu 4.2.1.2. vai 4.2.2.2. punktā minētos sertifikātus, dalībvalstu kompetentā iestāde, kas izsniedz atzinumus, var izmantot pārbaudes laboratorijas, kas akreditētas saskaņā ar ISO 17025, un kuras pilnvarojusi pilnvarotā iestāde, sagatavotos ziņojumus.

4.3.   Grozījumi atzinumos

4.3.1.   Ja ir nepieciešami grozījumi atzinumos, kuri piešķirti saskaņā ar šo direktīvu, tiek piemēroti Direktīvas 70/156/EEK 5. panta nosacījumi.

4.3.2.   Grozījumi autotransporta tipizācijā, pievienojot vai aizvietojot EAS.

4.3.2.1.   Ja autotransporta ražotājs ir ieguvis atzinumu autotransporta instalācijai un vēlas tai pielāgot papildu vai aizvietojošas elektriskās/elektroniskās sistēmas vai EAS, kuras jau ir atzītas saskaņā ar šo direktīvu un kuras tiks instalētas saskaņā ar pievienotajām instrukcijām, autotransporta atzinumu var mainīt un papildu pārbaude nav nepieciešama. Papildu vai aizvietojošas elektriskās/elektroniskās sistēmas vai EAS tiek uzskatītas par autotransporta daļu ražošanas atbilstības mērķiem.

4.3.2.2.   Ja papildu vai aizvietojošajai(-ām) daļai(-ām) nav izsniegts atzinums saskaņā ar šo direktīvu un ir nepieciešama pārbaude, viss autotransports ir jāpārbauda, ja var pierādīt, ka jaunā(-s) vai mainītā(-s) daļa(-s) atbilst attiecīgajām 6. punkta prasībām, vai ja salīdzinošā pārbaudē var pierādīt, ka jaunā daļa autotransporta veida atbilstību neietekmēs nelabvēlīgi.

4.3.3.   Papildu lietotu EAS, kuras nav tipizētas saskaņā ar šo direktīvu, jo to pirmajā instalācijā tipizācija netika prasīta, instalāciju neatzīs par spēkā neesošu, ja šādu lietotu EAS instalācija ir veikta saskaņā ar EAS un autotransporta ražotāja rekomendācijām.

5.   MARĶĒŠANA

5.1.   Katra EAS, kas atbilst tipizācijai saskaņā ar šo direktīvu, ir jāmarķē ar EK tipizācijas zīmi.

5.2.   EK tipizācijas zīme ietver

taisnstūri, kas aptver mazo burtu “e”, kam seko dalībvalsts atšķirības numurs, kuru piešķir EK sastāvdaļu tipizācija:

| 1 | Vācija |
| --- | --- |
| 2 | Francija |
| 3 | Itālija |
| 4 | Nīderlande |
| 5 | Zviedrija |
| 6 | Beļģija |
| 7 | Ungārija |
| 8 | Čehijas Republika |
| 9 | Spānija |
| 11 | Apvienotā Karaliste |
| 12 | Austrija |
| 13 | Luksemburga |
| 17 | Somija |
| 18 | Dānija |
| 20 | Polija |
| 21 | Portugāle |
| 23 | Grieķija |
| 24 | Īrija |
| 26 | Slovēnija |
| 27 | Slovākija |
| 29 | Igaunija |
| 32 | Latvija |
| 36 | Lietuva |
| 49 | Kipra |
| 50 | Malta |

1

Vācija

2

Francija

3

Itālija

4

Nīderlande

5

Zviedrija

6

Beļģija

7

Ungārija

8

Čehijas Republika

9

Spānija

11

Apvienotā Karaliste

12

Austrija

13

Luksemburga

17

Somija

18

Dānija

20

Polija

21

Portugāle

23

Grieķija

24

Īrija

26

Slovēnija

27

Slovākija

29

Igaunija

32

Latvija

36

Lietuva

49

Kipra

50

Malta

Blakus taisnstūrim ir “pamata atzinuma numurs”, kuru satur tipizācijas numura 4. daļa, kas minēta direktīvas 70/156/EEK VII pielikumā, pirms kura ir divi cipari, kuri norāda kārtas skaitli, kas izsniegts šīs direktīvas pēdējam lielākajam tehniskajam papildinājumam. Grozījumu kārtas skaitlis un tipizācijas numura sastāvdaļa parādīti uz sertifikāta un ir atdalīti ar atstarpi. Šajā direktīvā kārtas skaitlis ir 03.

5.3.   EK tipizācijas zīme ir jāpiestiprina EAS galvenajai daļai (piemēram, elektroniskās kontroles vienībai) tādā veidā, lai tā būtu skaidri izlasāma un nenodzēšama.

5.4.   EK tipizācijas zīmes paraugs ir dots 8. pielikumā.

5.5.   Marķēšana nav nepieciešama elektriskām/elektroniskām sistēmām, kas iekļautas ar šo direktīvu atzītos autotransporta veidos, un rezerves daļām, kā noteikts 3.2.8. punktā.

5.6.   Saskaņā ar 5.3. punktu, marķējumiem uz EAS nav jābūt redzamiem, ja EAS ir instalētas autotransportā.

6.   SPECIFIKĀCIJAS

6.1.   Vispārīga specifikācija

6.1.1.   Autotransportam un tā elektriskajai(-ām)/elektroniskajai(-ām) sistēmai(-ām) vai EAS ir jābūt plānotai(-ām), konstruētai(-ām) un pielāgotai(-ām) tā, lai autotransports parastos lietošanas apstākļos atbilstu šīs direktīvas prasībām.

6.1.1.1.   Autotransportam pārbaudīs radiācijas izstarojumus un imunitāti pret radiācijas traucējumiem. Autotransporta tipizācijai nav nepieciešamas pārbaudes par vadītu izstarojumu vai imunitāti pret vadītiem traucējumiem.

6.1.1.2.   EAS pārbaudīs radiācijas un vadītos izstarojumus, un imunitāti pret radiācijas un vadītiem traucējumiem.

6.1.2.   Pirms testēšanas tehniskajam dienestam kopā ar ražotāju ir jāsagatavo pārbaudes plāns, kas ietvertu vismaz darbības veidu, stimulētu(-as) funkciju(-as), novēroto(-ās) funkciju(-as), ieskaitīto/neieskaitīt(-os) kritēju(-us) un plānotos izstarojumus.

6.2.   Specifikācijas attiecībā uz platjoslas elektromagnētisko starojumu no autotransporta

6.2.1.   Mērījuma metode

Šī veida autotransporta parauga radītā elektromagnētiskā radiācija tiks mērīta, izmantojot IV pielikumā raksturoto metodi. Mērījumu metodi jānosaka autotransporta ražotājam kopā ar tehnisko dienestu.

6.2.2.   Autotransporta platjoslas tipizācijas ierobežojumi

6.2.2.1.   Ja mērījumi tiek veikti saskaņā ar IV pielikumā raksturoto metodi, izmantojot 10,0 ± 0,2 m attālumu no transportlīdzekļa līdz antenai, ierobežojumi būs 32 dB mikrovolti/m 30 līdz 75 MHz frekvenču joslā un 32 līdz 43 dB mikrovolti/m 75 līdz 400 MHz frekvenču joslā, šim ierobežojumam logaritmiski palielinoties līdz frekvencēm, kas ir augstāk par 75 MHz, kā parādīts šī pielikuma 2. pielikumā. Frekvenču joslā no 400 līdz 1 000 MHz ierobežojums paliek nemainīgs 43 dB mikrovolti/m.

6.2.2.2.   Ja mērījumi tiek veikti saskaņā ar IV pielikumā raksturoto metodi, izmantojot 3,0 ± 0,05 m attālumu no transportlīdzekļa līdz antenai, ierobežojumi būs 42 dB mikrovolti/m 30 līdz 75 MHz frekvenču joslā un 42 līdz 53 dB mikrovolti/m 75 līdz 400 MHz frekvenču joslā, šim ierobežojumam logaritmiski palielinoties līdz frekvencēm, kas ir augstāk par 75 MHz, kā parādīts šī pielikuma 3. pielikumā. Frekvenču joslā no 400 līdz 1 000 MHz ierobežojums paliek nemainīgs 53 dB mikrovolti/m.

6.2.2.3.   Uz šī autotransporta veida parauga izmērītām vērtībām, kas izteiktas dB mikrovoltos/m, ir jāpaliek zemākām par tipizācijas ierobežojumiem.

6.3.   Specifikācijas attiecībā uz šaurjoslas elektromagnētisko starojumu no autotransporta.

6.3.1.   Mērījuma metode

Šī veida autotransporta parauga radītā elektromagnētiskā radiācija tiks mērīta, izmantojot V pielikumā raksturoto metodi. Tā jānosaka autotransporta ražotājam saskaņā ar tehnisko dienestu.

6.3.2.   Autotransporta šaurjoslas tipizācijas ierobežojumi

6.3.2.1.   Ja mērījumi tiek veikti saskaņā ar V pielikumā raksturoto metodi, izmantojot 10,0 ± 0,2 m attālumu no transportlīdzekļa līdz antenai, ierobežojumi būs 22 dB mikrovolti/m 30 līdz 75 MHz frekvenču joslā un 22 līdz 33 dB mikrovolti/m 75 līdz 400 MHz frekvenču joslā, šim ierobežojumam logaritmiski palielinoties līdz frekvencēm, kas ir augstāk par 75 MHz, kā parādīts šī pielikuma 4. pielikumā. Frekvenču joslā no 400 līdz 1 000 MHz ierobežojums paliek nemainīgs 33 dB mikrovolti/m.

6.3.2.2.   Ja mērījumi tiek veikti saskaņā ar V pielikumā raksturoto metodi, izmantojot 3,0 ± 0,05 m attālumu no transportlīdzekļa līdz antenai, ierobežojums būs 32 dB mikrovolti/m 30 līdz 75 MHz frekvenču joslā un 32 līdz 43 dB mikrovolti/m 75 līdz 400 MHz frekvenču joslā, šim ierobežojumam logaritmiski palielinoties līdz frekvencēm, kas ir augstāk par 75 MHz, kā parādīts šī pielikuma 5. papildinājumā. Frekvenču joslā no 400 līdz 1 000 MHz ierobežojums paliek nemainīgs 43 dB mikrovolti/m.

6.3.2.3.   Uz šī autotransporta veida parauga izmērītām vērtībām, kas izteiktas dB mikrovoltos/m, ir jāpaliek zemākām par tipizācijas ierobežojumiem.

6.3.2.4.   Neskatoties uz šī pielikuma 6.3.2.1., 6.3.2.2. un 6.3.2.3. punktā noteiktajiem ierobežojumiem, ja V pielikuma 1.3. punktā raksturotā sākotnējā soļa laikā mērītais signāla stiprums autotransporta radio antenas translācijā ir mazāks par 20 dB mikrovoltiem no 76 līdz 108 MHz frekvenču diapazonā, mērot ar vidusmēra detektoru, tad autotransportam ir jāatbilst šaurjoslas izstarojuma ierobežojumiem un papildu pārbaude nav nepieciešama.

6.4.   Specifikācija attiecībā uz autotransporta imunitāti pret elektromagnētisko radiāciju.

6.4.1.   Pārbaudes metode

Šī veida autotransporta parauga imunitāte pret elektromagnētisko radiāciju tiks pārbaudīta, izmantojot VI pielikumā raksturoto metodi.

6.4.2.   Autotransporta imunitātes tipizācijas ierobežojumi

6.4.2.1.   Ja pārbaudes tiek veiktas ar VI pielikumā raksturoto metodi, lauka stiprums ir 30 volti/m rms vairāk nekā 90 % 20 līdz 2 000 MHz frekvenču joslā un minimums 25 volti/m rms visā 20 līdz 2 000 MHz frekvenču joslā.

6.4.2.2.   Šī autotransporta veida paraugs atbildīs imunitātes prasībām, ja VI pielikumā raksturoto pārbaužu laikā netiks novērota “ar imunitāti saistīto funkciju” izpildījuma kvalitātes pazemināšanās.

6.5.   Specifikācija saistībā ar EAS radītiem platjoslas elektromagnētiskiem traucējumiem.

6.5.1.   Mērījuma metode

Šī EAS veida parauga radītā elektromagnētiskā radiācija tiks mērīta ar VII pielikumā raksturoto metodi.

6.5.2.   EAS platjoslas tipizācijas ierobežojumi

6.5.2.1.   Ja mērījumi tiek veikti, izmantojot VII pielikumā raksturoto metodi, ierobežojumi būs 62 līdz 52 dB mikrovolti/m 30 līdz 75 MHz frekvenču joslā, šim ierobežojumam logaritmiski samazinoties ar frekvencēm virs 30 MHz un 52 līdz 63 dB mikrovolti/m 75 līdz 400 MHz joslā, šim ierobežojumam logaritmiski palielinoties līdz frekvencēm, kas ir augstākas par 75 MHz, kā parādīts šī pielikuma 6. papildinājumā. Frekvenču joslā no 400 līdz 1 000 MHz ierobežojums paliek nemainīgs 63 dB mikrovolti/m.

6.5.2.2.   Uz šī EAS veida parauga izmērītām vērtībām, kas izteiktas dB mikrovoltos/m, ir jāpaliek zemākām par tipizācijas ierobežojumiem.

6.6.   Specifikācijas saistībā ar EAS radītiem šaurjoslas elektromagnētiskiem traucējumiem.

6.6.1.   Mērījuma metode

Šī EAS veida parauga radītā elektromagnētiskā radiācija tiks mērīta ar VIII pielikumā raksturoto metodi.

6.6.2.   EAS šaurjoslas tipizācijas ierobežojumi.

6.6.2.1.   Ja mērījumi tiek veikti, izmantojot VIII pielikumā raksturoto metodi, ierobežojumi būs 52 līdz 42 dB mikrovolti/m 30 līdz 75 MHz frekvenču joslā, šim ierobežojumam logaritmiski samazinoties ar frekvencēm virs 30 MHz, un 42 līdz 53 dB mikrovolti/m 75 līdz 400 MHz joslā, šim ierobežojumam logaritmiski palielinoties līdz frekvencēm, kas ir augstākas par 75 MHz, kā parādīts šī pielikuma 7. papildinājumā. Frekvenču joslā no 400 līdz 1 000 MHz ierobežojums paliek nemainīgs 53 dB mikrovolti/m.

6.6.2.2.   Uz šī EAS veida parauga izmērītām vērtībām, kas izteiktas dB mikrovoltos/m, ir jāpaliek zemākām par tipizācijas ierobežojumiem.

6.7.   Specfikācija attiecībā uz EAS imunitāti pret elektromagnētisko radiāciju.

6.7.1.   Pārbaudes metode(-s)

Šī EAS veida parauga imunitāte pret elektromagnētisko radiāciju tiks pārbaudīta, izmantojot IX pielikumā raksturoto(-ās) un izvēlēto(-ās) metodi(-es).

6.7.2.   EAS imunitātes tipizācijas ierobežojumi

6.7.2.1.   Ja pārbaudes ir veiktas ar IX pielikumā raksturotām metodēm, imunitātes pārbaudes līmenis būs 60 volti/m 150 mm stripline pārbaudes metodei, 15 volti/m 800 mm stripline pārbaudes metodei, 75 volti/m ŠER šūnu pārbaudes metodei, 60 mA spēcīgas strāvas padeves metodei (SSP) un 30 volti/m atklāta lauka pārbaudes metodei vairāk nekā 90 % 20 līdz 2 000 MHz frekvenču joslā, līdz, minimums, 50 voltiem/m 150 mm stripline pārbaudes metodei, 12,5 volti/m 800 mm stripline pārbaudes metodei, 62,5 volti/m ŠER šūnu pārbaudes metodei, 50 mA spēcīgas strāvas padeves metodei (SSP) un 25 volti/m atklāta lauka pārbaudes metodei visā 20 līdz 2 000 MHz frekvenču joslā.

6.7.2.2.   Šī EAS veida paraugs atbildīs imunitātes prasībām, ja IX pielikumā raksturoto pārbaužu laikā netiks novērota “ar imunitāti saistīto funkciju” izpildījuma kvalitātes pazemināšanās.

6.8.   Specifikācijas attiecībā uz imunitāti pret īslaicīgiem traucējumiem, kas tiek vadīti pa padeves līnijām.

6.8.1.   Pārbaudes metode

EAS veida parauga imunitāte tiks pārbaudīta ar metodi(-ēm) saskaņā ar ISO 7637-2:DIS2002, kā izklāstīts X pielikumā ar 1. tabulā dotiem pārbaudes līmeņiem.

1. tabula:   EAS imunitāte

| Pārbaudes signālu skaits | Imunitātes pārbaudes līmenis | Sistēmu funkcionālais statuss |
| --- | --- | --- |
| Saistīts ar imunitātes funkcijām | Nav saistīts ar imunitātes funkcijām |
| 1 | III | C | D |
| 2a | III | B | D |
| 2b | III | C | D |
| 3a/3b | III | A | D |
| 4 | III | B

  (EAS, kurām jādarbojas motora ieslēgšanas fāzēs)

  C

  (citiem EAS) | D |

Pārbaudes signālu skaits

Imunitātes pārbaudes līmenis

Sistēmu funkcionālais statuss

Saistīts ar imunitātes funkcijām

Nav saistīts ar imunitātes funkcijām

1

III

C

D

2a

III

B

D

2b

III

C

D

3a/3b

III

A

D

4

III

B

(EAS, kurām jādarbojas motora ieslēgšanas fāzēs)

C

(citiem EAS)

D

6.9.   Specifikācija saistībā ar vadītu traucējumu izstarojumu

6.9.1.   Pārbaudes metode

EAS veida parauga izstarojums tiks pārbaudīts ar metodi(-ēm) saskaņā ar ISO 7637-2:DIS2002, kā izklāstīts X pielikumā ar 2. tabulā dotiem līmeņiem.

2 tabula:   Maksimāli pieļaujamais signālu diapazons

| Signālu amplitūdas polaritāte | Maksimāli pieļaujamais signālu diapazons |
| --- | --- |
| Autotransports ar 12 V sistēmām | Autotransports ar 24 V sistēmām |
| Pozitīvs | + 75 | + 150 |
| Negatīvs | – 100 | – 450 |

Signālu amplitūdas polaritāte

Maksimāli pieļaujamais signālu diapazons

Autotransports ar 12 V sistēmām

Autotransports ar 24 V sistēmām

Pozitīvs

+ 75

+ 150

Negatīvs

– 100

– 450

7.   RAŽOŠANAS ATBILSTĪBA

7.1.   Ražošanas atbilstību nosakošie pasākumi ir veicami saskaņā ar Direktīvas 70/156/EEK 10. pantā noteiktajiem nosacījumiem.

7.2.   Ražošanas atbilstība attiecībā uz autotransporta vai atsevišķu tehnisku vienību sastāvdaļu elektromagnētisko saderību tiks pārbaudīta, pamatojoties uz tipizācijas sertifikātā(-os) iekļautajiem datiem, kā izklāstīts šīs direktīvas III.A un/vai III.B pielikumā.

7.3.   Ja iestāde nav apmierināta ar ražotāja audita kārtību, tiek piemēroti Direktīvas 70/156/EEK X pielikuma 2.4.2. un 2.4.3. punkts un 7.3.1. un 7.3.2. punkts.

7.3.1.   Ja no sērijas ņemtā autotransporta, sastāvdaļas vai STU atbilstība ir apstiprināta, ražošana atbilst šīs direktīvas prasībām saistībā ar platjoslas starveidīgiem izstarojumiem un šaurjoslas starveidīgiem izstarojumiem, ja izmērītie līmeņi nepārsniedz 4 dB (60 %) tipizācijas ierobežojumus, kas raksturoti 6.2.2.1., 6.2.2.2., 6.3.2.1., 6.3.2.2., 6.3.2.4., 6.5.2.1. un 6.6.2.1. punktā (kā nepieciešams).

7.3.2.   Ja no sērijas ņemtā autotransporta, sastāvdaļas vai STU atbilstība ir apstiprināta, ražošana atbilst šīs direktīvas prasībām saistībā ar imunitāti pret elektromagnētisko radiāciju, ja autotransports, sastāvdaļa vai STU neparāda “ar imunitāti saistītu funkciju” snieguma kvalitātes pazemināšanos, kad autotransports, sastāvdaļa vai STU ir VI pielikuma 2. punktā raksturotā stāvoklī un pakļauts lauka stiprumam vai strāvai, kas izteikti voltos/m vai mA līdz 80 % tipizācijas ierobežojumu, kā raksturots šī pielikuma 6.4.2.1. un 6.7.2.1. punktā.

7.3.3.   Ja no sērijas ņemtā autotransporta, sastāvdaļas vai STU atbilstība ir apstiprināta, ražošana atbilst šīs direktīvas prasībām saistībā ar imunitāti pret vadītiem traucējumiem un izstarojumiem, ja sastāvdaļa vai STU neparāda “ar imunitāti saistītu funkciju” snieguma kvalitātes pazemināšanos līdz līmeņiem, kas doti 6.8.1. punktā, bet nepārsniedz līmeņus, kas doti 6.9.1. punktā.

8.   IZŅĒMUMI

8.1.   Ja autotransports vai elektriskā/elektroniskā sistēma vai EAS neietver elektronisko oscilatoru ar darbības frekvenci, lielāku par 9 kHz, tiek uzskatīts, ka tas atbilst I pielikuma 6.3.2. vai 6.6.2. punktam un V un VIII pielikumam.

8.2.   Autotransportam, kurā nav elektriskās/elektroniskās sistēmas ar “imunitāti saistītām funkcijām”, nav nepieciešams pārbaudīt imunitāti pret izstarotiem traucējumiem, un tas atbilst šīs direktīvas I pielikuma 6.4. punktam un VI pielikumam.

8.3.   EAS, kurās nav ar “imunitāti saistītu funkciju”, nav nepieciešams pārbaudīt imunitāti pret izstarotiem traucējumiem, un tās atbilst šīs direktīvas I pielikuma 6.7. punktam un IX pielikumam.

8.4.   Elektrostatiskā izlādēšanās

Ar riepām aprīkotam autotransportam autotransporta virsbūve/šasija var tikt uzskatīta par elektriski izolētu struktūru. Nozīmīgi elektrostatiskie spēki saistībā ar autotransporta ārējo vidi parādās tikai tad, kad persona iekāpj vai izkāpj no autotransporta. Tā kā šajos brīžos autotransports nekustas, netiek uzskatīts par vajadzīgu veikt elektrostatiskās izlādēšanas tipizācijas pārbaudes.

8.5.   Vadīts izstarojums

EAS, kas nav ieslēgtas, kurām nav slēdžu vai kuras neietver induktīvu noslodzi, nav nepieciešams veikt vadītu izstarojumu pārbaudes, un tās atbilst šī pielikuma 6.9. punktam.

8.6.   Radio uztvērēja funkciju zudums imunitātes pārbaudes laikā, kad pārbaudes signāls atrodas radiouztvērēja joslas platumā (RF izslēgšanas josla), kā noteikts īpašam radio pakalpojumam/produktam saskaņotā EMS standartā, uz kuru atsauce ir publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ne vienmēr noved pie neieskaitīšanas kritērija.

8.7.   RF raidītāji tiek pārbaudīti pārraides režīmā. Šīs direktīvas mērķu dēļ netiek ņemti vērā vēlami izstarojumi (piemēram, no RF pārraides sistēmām) nepieciešamajā platuma joslā un ārpus joslas izstarojumi. Neīsti izstarojumi tiek pakļauti šai direktīvai, bet tos nav nepieciešams pārbaudīt, ja raidītājam ir Vienošanās deklarācija saskaņā ar Direktīvu 1999/5/EK, izmantojot saskaņotu standartu.

| 8.7.1. | “Nepieciešamā platuma josla”: dotajam izstarojumu veidam frekvenču joslas platums ir pietiekams, lai nodrošinātu informācijas pārraidīšanu tādā līmenī un kvalitātē, kas prasīta noteiktos nosacījumos (Radio noteikumu 1. panta 1152. punkts). |
| --- | --- |

8.7.1.

“Nepieciešamā platuma josla”: dotajam izstarojumu veidam frekvenču joslas platums ir pietiekams, lai nodrošinātu informācijas pārraidīšanu tādā līmenī un kvalitātē, kas prasīta noteiktos nosacījumos (Radio noteikumu 1. panta 1152. punkts).

| 8.7.2. | “Ārpus joslas izstarojumi”: izstarojumi tūlīt ārpus frekvences vai frekvenču nepieciešamās platuma joslas, kas rodas modulāciju procesa rezultātā, bet neietver neīstu izstarojumu (Radio noteikumu 1. panta 1144. punkts). |
| --- | --- |

8.7.2.

“Ārpus joslas izstarojumi”: izstarojumi tūlīt ārpus frekvences vai frekvenču nepieciešamās platuma joslas, kas rodas modulāciju procesa rezultātā, bet neietver neīstu izstarojumu (Radio noteikumu 1. panta 1144. punkts).

| 8.7.3. | “Neīsts izstarojums”: katrā modulācijas procesā ir nevēlami papildu signāli, kurus apzīmē vārdu savienojums “neīsti izstarojumi”. Neīsti izstarojumi ir izstarojumi uz frekvences vai frekvenēm, kas atrodas ārpus nepieciešamās joslas platuma un līmenī, kas var tikt samazināts, neietekmējot attiecīgās informācijas pārraidi. Neīsti izstarojumi ietver saskanīgus izstarojumus, parazītiskus izstarojumus, starpmodulācijas produktus un frekvenču pārveides produktus, bet neietver ārpusjoslas izstarojumus (Radio noteikumu 1. panta 1145. punkts). |
| --- | --- |

8.7.3.

“Neīsts izstarojums”: katrā modulācijas procesā ir nevēlami papildu signāli, kurus apzīmē vārdu savienojums “neīsti izstarojumi”. Neīsti izstarojumi ir izstarojumi uz frekvences vai frekvenēm, kas atrodas ārpus nepieciešamās joslas platuma un līmenī, kas var tikt samazināts, neietekmējot attiecīgās informācijas pārraidi. Neīsti izstarojumi ietver saskanīgus izstarojumus, parazītiskus izstarojumus, starpmodulācijas produktus un frekvenču pārveides produktus, bet neietver ārpusjoslas izstarojumus (Radio noteikumu 1. panta 1145. punkts).

---

(1)  Ja piemērojams.

1. pielikums

Šajā direktīvā minēto standartu saraksts

| 1) | SRTĪK 12 “Autotransporta, motorlaivu un ar dzirksteļaizdedzes motoru vadāmu ierīču radio traucējumu īpašības – ierobežojumi un mērījumu metodes”, 5. izdevums, 2001. gads. |
| --- | --- |

1)

SRTĪK 12 “Autotransporta, motorlaivu un ar dzirksteļaizdedzes motoru vadāmu ierīču radio traucējumu īpašības – ierobežojumi un mērījumu metodes”, 5. izdevums, 2001. gads.

| 2) | SRTĪK 16-1 “Specifikācijas radio traucējumus un imunitāti mērošiem aparātiem un metodēm – 1. daļa: radio traucējumus un imunitāti mēroši aparāti”, 2. izdevums, 2002. gads. |
| --- | --- |

2)

SRTĪK 16-1 “Specifikācijas radio traucējumus un imunitāti mērošiem aparātiem un metodēm – 1. daļa: radio traucējumus un imunitāti mēroši aparāti”, 2. izdevums, 2002. gads.

| 3) | SRTĪK 25 “Radio traucējumu īpašību mērīšanas ierobežojumi un metodes autotransportā ievietotu raidītāju aizsardzībai”, 2. izdevums, 2002. gads. |
| --- | --- |

3)

SRTĪK 25 “Radio traucējumu īpašību mērīšanas ierobežojumi un metodes autotransportā ievietotu raidītāju aizsardzībai”, 2. izdevums, 2002. gads.

| 4) | ISO 7637-1 “Sauszemes autotransports – vadāmības un savietojamības radītie elektriskie traucējumi – 1. daļa: definīcijas un vispārīgi apsvērumi”, 2. izdevums, 2002. gads. |
| --- | --- |

4)

ISO 7637-1 “Sauszemes autotransports – vadāmības un savietojamības radītie elektriskie traucējumi – 1. daļa: definīcijas un vispārīgi apsvērumi”, 2. izdevums, 2002. gads.

| 5) | ISO 7637-2 “Sauszemes autotransports – vadāmības un savietojamības radītie elektriskie traucējumi – 2. daļa: elektriska īslaicīga vadāmība pa padeves līnijām tikai autotransportā ar nominālu 12 V vai 24 V barošanas spriegumu”, 2. izdevums, 2004. gads. |
| --- | --- |

5)

ISO 7637-2 “Sauszemes autotransports – vadāmības un savietojamības radītie elektriskie traucējumi – 2. daļa: elektriska īslaicīga vadāmība pa padeves līnijām tikai autotransportā ar nominālu 12 V vai 24 V barošanas spriegumu”, 2. izdevums, 2004. gads.

| 6) | ISO-EN 17025 “Vispārīgas kompetences prasības laboratoriju pārbaudēm un kalibrēšanai”, 1. izdevums, 1999. gads. |
| --- | --- |

6)

ISO-EN 17025 “Vispārīgas kompetences prasības laboratoriju pārbaudēm un kalibrēšanai”, 1. izdevums, 1999. gads.

| 7) | ISO 11451 “Sauszemes autotransports – šaurjoslas izstarotās elektromagnētiskās enerģijas radītie elektrības traucējumi – autotransporta pārbaudes metodes”,







  1. daļa: | Vispārīgi un definīcijas | (ISO DIS 11451-1:2003) |
| --- | --- | --- | --- |
| 2. daļa: | Radiācijas avots ārpus autotransporta | (FDIS 11451-2:2004) |
| 4. daļa: | Liela apjoma strāvas padeve (LASP) | (ISO 11451-4: 1. izdevums, 1995. gads) |

7)

ISO 11451 “Sauszemes autotransports – šaurjoslas izstarotās elektromagnētiskās enerģijas radītie elektrības traucējumi – autotransporta pārbaudes metodes”,

1. daļa:

Vispārīgi un definīcijas

(ISO DIS 11451-1:2003)

2. daļa:

Radiācijas avots ārpus autotransporta

(FDIS 11451-2:2004)

4. daļa:

Liela apjoma strāvas padeve (LASP)

(ISO 11451-4: 1. izdevums, 1995. gads)

| 8) | ISO 11452 “Sauszemes autotransports – šaurjoslas izstarotās elektromagnētiskās enerģijas radītie elektrības traucējumi – sastāvdaļu pārbaudes metodes”







  1. daļa: | Vispārīgi un definīcijas | (ISO DIS 11452-1:2003) |
| --- | --- | --- | --- |
| 2. daļa: | Amortizatora nodalījums | (ISO DIS 11452-2:2003) |
| 3. daļa: | Šķērseniska elektromagnētiska režīma (ŠER) šūna | (ISO 11452-3: 3. izdevums, 2001. gads) |
| 4. daļa: | Liela apjoma strāvas padeve (LASP) | (ISO DIS 11452-4:2003) |
| 5. daļa: | Stripline | (ISO 11452-5: 2. izdevums, 2002. gads) |

8)

ISO 11452 “Sauszemes autotransports – šaurjoslas izstarotās elektromagnētiskās enerģijas radītie elektrības traucējumi – sastāvdaļu pārbaudes metodes”

1. daļa:

Vispārīgi un definīcijas

(ISO DIS 11452-1:2003)

2. daļa:

Amortizatora nodalījums

(ISO DIS 11452-2:2003)

3. daļa:

Šķērseniska elektromagnētiska režīma (ŠER) šūna

(ISO 11452-3: 3. izdevums, 2001. gads)

4. daļa:

Liela apjoma strāvas padeve (LASP)

(ISO DIS 11452-4:2003)

5. daļa:

Stripline

(ISO 11452-5: 2. izdevums, 2002. gads)

| 9) | ITU Radio noteikumi, 2001. gada izdevums |
| --- | --- |

9)

ITU Radio noteikumi, 2001. gada izdevums

2. pielikums

Autotransporta platjoslas atbilstības ierobežojumi

Antenas-autotransporta atdalījums: 10 m

| E ierobežojums (dBu V/m) F frekvencē (MHz) |
| --- |
| 30–75 MHz | 75–400 MHz | 400–1 000 MHz |
| E = 32 | E = 32 + 15,13 log (F/75) | E = 43 |

E ierobežojums (dBu V/m) F frekvencē (MHz)

30–75 MHz

75–400 MHz

400–1 000 MHz

E = 32

E = 32 + 15,13 log (F/75)

E = 43

Image

3. pielikums

Autotransporta platjoslas atbilstības ierobežojumi

Antenas-autotransporta atdalījums: 3 m

| E ierobežojums (dBu V/m) F frekvencē (MHz) |
| --- |
| 30–75 MHz | 75–400 MHz | 400–1 000 MHz |
| E = 42 | E = 42 + 15,13 log (F/75) | E = 53 |

E ierobežojums (dBu V/m) F frekvencē (MHz)

30–75 MHz

75–400 MHz

400–1 000 MHz

E = 42

E = 42 + 15,13 log (F/75)

E = 53

Image

4. pielikums

Autotransporta šaurjoslas atbilstības ierobežojumi

Antenas-autotransporta atdalījums: 10 m

| E ierobežojums (dBu V/m) F frekvencē (MHz) |
| --- |
| 30–75 MHz | 75–400 MHz | 400–1 000 MHz |
| E = 22 | E = 22 + 15,13 log (F/75) | E = 33 |

E ierobežojums (dBu V/m) F frekvencē (MHz)

30–75 MHz

75–400 MHz

400–1 000 MHz

E = 22

E = 22 + 15,13 log (F/75)

E = 33

Image

5. pielikums

Autotransporta šaurjoslas atbilstības ierobežojumi

Antenas-autotransporta atdalījums: 3 m

| E ierobežojums (dBu V/m) F frekvencē (MHz) |
| --- |
| 30–75 MHz | 75–400 MHz | 400–1 000 MHz |
| E = 32 | E = 32 + 15,13 log (F/75) | E = 43 |

E ierobežojums (dBu V/m) F frekvencē (MHz)

30–75 MHz

75–400 MHz

400–1 000 MHz

E = 32

E = 32 + 15,13 log (F/75)

E = 43

Image

6. pielikums

Elektriskas/elektroniskas apakšsastāvdaļas

Platjoslas atbilstības ierobežojumi

| E ierobežojums (dBu V/m) F frekvencē (MHz) |
| --- |
| 30–75 MHz | 75–400 MHz | 400–1 000 MHz |
| E = 62 – 25,13 log (F/30) | E = 52 + 15,13 log (F/75) | E = 63 |

E ierobežojums (dBu V/m) F frekvencē (MHz)

30–75 MHz

75–400 MHz

400–1 000 MHz

E = 62 – 25,13 log (F/30)

E = 52 + 15,13 log (F/75)

E = 63

Image

7. pielikums

Elektriskas/elektroniskas apakšsastāvdaļas

Šaurjoslas atbilstības ierobežojumi

| E ierobežojums (dBu V/m) F frekvencē (MHz) |
| --- |
| 30–75 MHz | 75–400 MHz | 400–1 000 MHz |
| E = 52 – 25,13 log (F/30) | E = 42 + 15,13 log (F/75) | E = 53 |

E ierobežojums (dBu V/m) F frekvencē (MHz)

30–75 MHz

75–400 MHz

400–1 000 MHz

E = 52 – 25,13 log (F/30)

E = 42 + 15,13 log (F/75)

E = 53

Image

8. pielikums

EK tipizācijas zīmes modelis

Image

Ar EK tipizācijas zīmi marķētas EAS ir ierīces, kuras ir atzītas Vācijā (e1) ar pamata atzinuma numuru 0148. Pirmie divi cipari (03) norāda uz to, ka ierīce atbilst Direktīvas 72/245/EEK prasībām ar šīs direktīvas noteiktajiem grozījumiem.

Izmantotie skaitļi ir tikai norādoši.

---

II.A PIELIKUMS

Informatīvs dokuments Nr. ... saskaņā ar Direktīvas 70/156/EEK (1) I pielikumu attiecībā uz autotransporta EK tipizāciju saistībā ar elektromagnētisko saderību (72/245/EEK), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2004/78/EK

Šī informācija, ja nepieciešams, ir jāiesniedz trīs eksemplāros un tajā jāiekļauj satura rādītājs. Visi zīmējumi ir jāiesniedz attiecīgā mērogā un pietiekoši detalizēti uz A4 izmēra papīra vai A4 formāta mapē. Ja ir fotogrāfijas, tām jābūt pietiekami detalizētām.

Ja sistēmām, sastāvdaļām vai atsevišķām tehniskām vienībām ir elektroniska kontrole, ir jāiesniedz informācija par to darbību.

0.   VISPĀRĪGI

0.1.   Ražojums (ražotāja tirdzniecības zīme):

0.2.   Veids:

0.4.   Autotransporta kategorija (c):

c

0.5.   Ražotāja vārds un adrese:

Pilnvarota pārstāvja vārds un adrese, ja ir:

0.8.   Montāžas rūpnīcas (-u) adrese (-s):

1.   AUTOTRANSPORTA VISPĀRĪGAS UZBŪVES ĪPAŠĪBAS

1.1.   Autotransporta parauga fotogrāfija (-s) un/vai zīmējums (-i):

1.6.   Motora novietojums un izvietojums:

3.   ELEKTROSTACIJA (q)

q

3.1.   Ražotājs:

3.1.1.   Ražotāja motora kods, kas atrodas uz motora:

3.2.   Iekšējais iekšdedzes dzinējs

3.2.1.1.   Darbības princips: pozitīva aizdedze/kompresijas aizdedze, četrtaktu/divtaktu (2)

2

3.2.1.2.   Cilindru skaits un izkārtojums:

3.2.4.   Degvielas padeve

3.2.4.2.   Ar degvielas padevi (tikai kompresijas aizdedze): jā/nē (2)

2

3.2.4.2.9.   Elektroniskas kontroles vienība

3.2.4.2.9.1.   Ražotājs (-i):

3.2.4.2.9.2.   Sistēmas raksturojums:

3.2.4.3.   Ar degvielas padevi (tikai pozitīva aizdedze): jā/nē (2)

2

3.2.5.   Elektriska sistēma

3.2.5.1.   Noteiktais spriegums: ... V, pozitīvs/negatīvs iezemējums (2)

2

3.2.5.2.   Ģenerators

3.2.5.2.1.   Veids:

3.2.6.   Aizdedze

3.2.6.1.   Ražotājs (-i):

3.2.6.2.   Veids (-i):

3.2.6.3.   Darbības princips:

3.2.15.   LPG benzīna uzpildes sistēma: jā/nē (2)

2

3.2.15.2.   Elektroniska motora vadības kontroles vienība LPG benzīna uzpildei

3.2.15.2.1.   Ražotājs (-i):

3.2.15.2.2.   Veids (-i):

3.2.16.   NG benzīna uzpildes sistēma: jā/nē (2)

2

3.2.16.2.   Elektroniska motora vadības kontroles vienība NG benzīna uzpildei

3.2.16.2.1.   Ražotājs (-i):

3.2.16.2.2.   Veids (-i):

3.3.   Elektriskais motors

3.3.1.   Veids (vītņveidīgs, ierosināšana/uzbudinājums):

3.3.1.2.   Darbības spriegums:

3.9.   MOTORI, KAS DARBOJAS UZ GĀZES BĀZES (ja sistēmas ir plānotas citādi, jāiesniedz attiecīga informācija)

3.9.7.   Elektroniskas kontroles vienība (EKV)

3.9.7.1.   Ražotājs (-i):

3.9.7.2.   Veids (-i):

4.   TRANSMISIJA (v)

v

4.2.   Veids (mehāniska, hidrauliska, elektriska utt.):

4.2.1.   Elektrisku/elektronisku sastāvdaļu, ja ir, īss raksturojums:

6.   PIEKARE

6.2.2.   Elektrisku/elektronisku sastāvdaļu, ja ir, īss raksturojums:

7.   STŪRĒŠANA

7.2.2.1.   Elektrisku/elektronisku sastāvdaļu, ja ir, īss raksturojums:

8.   BREMZES

8.5.   Pretbloķēšanas bremžu sistēma: jā/nē/pēc izvēles (2)

2

8.5.1.   Autotransportam ar pretbloķēšanas sistēmām, sistēmas darbības apraksti (ieskaitot jebkuras elektroniskas daļas), elektriskās sadaļas diagramma, hidrauliskā vai pneimatiskā savienojuma plāns:

9.   KORPUSS

9.1.   Korpusa veids:

9.2.   Konstrukcijā izmantotie materiāli un metodes:

9.5.   Vējstikls un citi logi

9.5.2.3.   Logu pacelšanas mehānismu elektrisku/elektronisku sastāvdaļu, ja ir, īss raksturojums:

9.9.   Aizmugures skata spoguļi (katram spogulim)

9.9.7.   Pielāgošanas sistēmu elektrisku/elektronisku sastāvdaļu, ja ir, īss raksturojums:

9.12.   Drošības jostas un/vai citas ierobežojošas sistēmas:

9.12.4.   Elektrisku/elektronisku sastāvdaļu, ja ir, īss raksturojums:

9.18.   Radio traucējumu novēršana

9.18.1.   Apraksts un formu zīmējumi/fotogrāfijas, un motora nodalījumu veidojošās virsbūves daļas galvenie materiāli, un tam tuvāk esošais pasažieru nodalījums:

9.18.2.   Motora nodalījumā novietoto metāla sastāvdaļu izvietojuma zīmējumi vai fotogrāfijas (piemēram, apsildīšanas ierīces, rezerves ritenis, gaisa filtrs, stūrēšanas mehānisms utt.):

9.18.3.   Radio traucējumu kontroles ierīču tabula un zīmējumi:

9.18.4.   Detalizētas ziņas par tiešās strāvas pretestības nomināla vērtību un - rezistīvas aizdedzes kabeļu gadījumā - par nominālo pretestību metrā:

10.   GAISMAS UN GAISMAS SIGNĀLIERĪCES

10.5.   Ne tikai lampu (ja nepieciešams), bet arī citu elektrisku/elektronisku sastāvdaļu īss raksturojums:

12.   DAŽĀDI

12.2.   Ierīces, kas nepieļauj autotransporta lietošanu bez atļaujas

12.2.3.   Elektrisku/elektronisku sastāvdaļu, ja ir, īss raksturojums:

12.7.   Instalācijas tabula un RF raidītāju izmantošana transporta līdzeklī (-ļos), ja ir piemērojams (sk. I pielikuma 3.1.8. punktu):

| frekvenču joslas (Hz) | maks. izejas jauda (W) | antenas atrašanās vieta autotransportā,
  īpaši instalācijas un/vai izmantošanas apstākļi |
| --- | --- | --- |

frekvenču joslas (Hz)

maks. izejas jauda (W)

antenas atrašanās vieta autotransportā,

īpaši instalācijas un/vai izmantošanas apstākļi

Ja piemērojams, kandidātam tipizācijai jāiesniedz arī:

| | 1. pielikums

  Saraksts ar elektrisko un/vai elektronisko sastāvdaļu modeli (-ļiem) un tipu (-iem), kas attiecas uz šo direktīvu (sk. I pielikuma 2.1.9. un 2.1.10. punktu) un iepriekš nav uzskaitīti. |
| --- | --- |

1. pielikums

1. pielikums

Saraksts ar elektrisko un/vai elektronisko sastāvdaļu modeli (-ļiem) un tipu (-iem), kas attiecas uz šo direktīvu (sk. I pielikuma 2.1.9. un 2.1.10. punktu) un iepriekš nav uzskaitīti.

| | 2. pielikums

  Elektrisko un/vai elektronisko sastāvdaļu (kas attiecas uz šo direktīvu) vispārīgā izvietojuma shēmas vai zīmējumi un elektrotīkla izmantošanas vispārīgā kārtība. |
| --- | --- |

2. pielikums

2. pielikums

Elektrisko un/vai elektronisko sastāvdaļu (kas attiecas uz šo direktīvu) vispārīgā izvietojuma shēmas vai zīmējumi un elektrotīkla izmantošanas vispārīgā kārtība.

| | 3. pielikums

  Izvēlētā autotransporta, kas pārstāvēs veidu, apraksts
  Virsbūves stils:
  Stūres atrašanās vieta kreisajā vai labajā pusē:
  Garenbāze: |
| --- | --- |

3. pielikums

3. pielikums

Izvēlētā autotransporta, kas pārstāvēs veidu, apraksts

Virsbūves stils:

Stūres atrašanās vieta kreisajā vai labajā pusē:

Garenbāze:

| | 4. pielikums

  Ražotāja sniegtais (-ie) attiecīgās (-o) pārbaudes (-žu) ziņojums (-i), kas veikts (-i) ar ISO 17025 akreditētā pārbaudes laboratorijā, kuru atzinusi atzīšanas iestāde tipizācijas sertifikāta izveidošanas mērķim. |
| --- | --- |

4. pielikums

4. pielikums

Ražotāja sniegtais (-ie) attiecīgās (-o) pārbaudes (-žu) ziņojums (-i), kas veikts (-i) ar ISO 17025 akreditētā pārbaudes laboratorijā, kuru atzinusi atzīšanas iestāde tipizācijas sertifikāta izveidošanas mērķim.

---

(1)  Šajā informatīvajā dokumentā izmantotie vienību numuri un atsauces atbilst tām, kas minētas Direktīvas 70/156/EEK I pielikumā. Vienības, kas neattiecas uz šīs direktīvas mērķiem, ir izlaistas.

1

(2)  Lieko svītrot.

2

---

II.B PIELIKUMS

Informatīvs dokuments Nr. ... attiecībā uz elektrisku/elektronisku apakšsastāvdaļu EK tipizāciju saistībā ar elektromagnētisko saderību (72/245/EEK), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 95/54/EK

Šī informācija, ja nepieciešams, ir jāiesniedz trīs eksemplāros un tajā jāiekļauj satura rādītājs. Visi zīmējumi ir jāiesniedz attiecīgā mērogā un pietiekoši detalizēti uz A4 izmēra papīra vai A4 formāta mapē. Ja ir fotogrāfijas, tām jābūt pietiekami detalizētām.

Ja sistēmām, sastāvdaļām vai atsevišķām tehniskām vienībām ir elektroniska kontrole, ir jāiesniedz informācija par to darbību.

0.   VISPĀRĪGI

0.1.   Ražojums (ražotāja tirdzniecības zīme):

0.2.   Veids:

0.3.   Veida identifikācijas līdzekļi, ja atzīmēts uz sastāvdaļas/atsevišķas tehniskas vienības (1):

1

0.3.1.   Marķējuma atrašanās vieta:

0.5.   Ražotāja vārds un adrese:

Pilnvarota pārstāvja vārds un adrese, ja ir:

0.7.   Sastāvdaļu un atsevišķu tehnisku vienību gadījumā EK atzinuma zīmes atrašanās vieta un piestiprināšanas metode:

0.8.   Montāžas rūpnīcas (-u) adrese (-s):

1.   Šīs EAS ir atzītas kā sastāvdaļa/STU (2)

2

2.   Jebkādi lietojuma ierobežojumi un piestiprināšanas apstākļi:

3.   Elektriskas sistēmas nominālais spriegums: ... V, poz./neg. (2) zemējums

2

1. pielikums

EAS parauga apraksts, kas izvēlēts pārstāvēt EAS veida galvenās sastāvdaļas (piemēram, mikroprocesora ražotājs un veids, kristāls, ...)).

2. pielikums

Attiecīgais (-ie) pārbaudes ziņojums (-i), kurus ražotājs iesniedz no pārbaudes laboratorijas, kas akreditēta ar ISO 17025, un kuru pilnvarojusi atzīšanas iestāde tipizācijas sertifikāta izveidei.

---

(1)  Ja veida identifikācijas līdzekļi ietver zīmes, kas neattiecas uz sastāvdaļas vai atsevišķas tehniskas vienības veida raksturošanu, kas iekļauti šajā informatīvajā dokumentā, šādas zīmes dokumentācijā tiks parādītas kā simboli “?” (piemēram, ABC??123??).

1

(2)  Lieko svītrot.

2

---

III.A PIELIKUMS

MODELIS

(lielākais formāts: A4 (210 × 297 mm))

EK TIPIZĀCIJAS SERTIFIKĀTS

Komunikācija attiecībā uz:

| — | tipizāciju (1) |
| --- | --- |

—

tipizāciju (1)

1

| — | tipizācijas pagarinājumu (1) |
| --- | --- |

—

tipizācijas pagarinājumu (1)

1

| — | tipizācijas atteikumu (1) |
| --- | --- |

—

tipizācijas atteikumu (1)

1

| — | tipizācijas atsaukšanu (1) |
| --- | --- |

—

tipizācijas atsaukšanu (1)

1

autotransporta veidam saskaņā ar Direktīvu. .../.../EK, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu .../.../EK

Tipizācijas numurs:

Pagarinājuma iemesls:

I SADAĻA

0.1.   Ražojums (ražotāja tirdzniecības zīme):

0.2.   Veids:

0.4.   Autotransporta kategorija (c):

c

0.5.   Ražotāja vārds un adrese:

Pilnvarota pārstāvja vārds un adrese, ja ir:

0.8.   Montāžas rūpnīcas (-u) adrese (-s):

II SADAĻA

1.   Papildu informācija (ja nepieciešams): sk. pielikumu

2.   Par pārbaužu veikšanu atbildīgais tehniskais dienests:

3.   Pārbaudes ziņojuma datums:

4.   Pārbaudes ziņojuma numurs:

5.   Piezīmes (ja ir): sk. pielikumu

6.   Vieta:

7.   Datums:

8.   Paraksts:

9.   Tipizācijas dokuments noglabāts Administratīvajā dienestā, to var saņemt pēc pieprasījuma.

Pielikums transporta EK tipizācijai attiecībā uz Direktīvu 72/245/EEK, kurā jaunākie grozījumi izdarīi ar Komísijas Direktīvu 95/54/EK

1.   Papildu informācija

1.1.   Elektriskās sistēmas nominālais spriegums: ... V. pozitīvs/negatīvs iezemējums

1.2.   Korpusa veids:

1.3.   Autotransportā (-os) instalēto elektronisko funkciju (attiecībā uz to direktīvu) saraksts

1.4.   Par pārbaudes veikšanu atbildīgā ar ISO 17025 akreditētā laboratorija, kuru atzinusi atzīšanas iestāde (šīs direktīvas mērķim):

5.   Piezīmes:

(Piemēram, derīgs autotransportam gan ar stūri kreisajā pusē, gan labajā.)

---

(1)  Lieko svītrot.

1

---

III.B PIELIKUMS

MODELIS

(lielākais formāts: A4 (210 × 297 mm))

EK TIPIZĀCIJAS SERTIFIKĀTS

Komunikācija attiecībā uz:

| — | tipizāciju (1) |
| --- | --- |

—

tipizāciju (1)

1

| — | tipizācijas pagarinājumu (1) |
| --- | --- |

—

tipizācijas pagarinājumu (1)

1

| — | tipizācijas atteikumu (1) |
| --- | --- |

—

tipizācijas atteikumu (1)

1

| — | tipizācijas atsaukšanu (1) |
| --- | --- |

—

tipizācijas atsaukšanu (1)

1

sastāvdaļām/atsevišķām tehniskām vienībām (1) attiecībā uz Direktīvu .../.../EK, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu .../.../EK

1

Tipizācijas numurs:

Pagarinājuma iemesls:

EK tipizācijas zīme, kas piestiprināta EAS:

EK

I SADAĻA

0.1.   Ražojums (ražotāja tirdzniecības zīme):

0.2.   Veids:

0.3.   Veida identifikācijas līdzekļi, ja atzīmēti uz sastāvdaļas/atsevišķas tehniskas vienības (2):

2

0.3.1.   Marķējuma atrašanās vieta:

0.5.   Ražotāja vārds un adrese:

Pilnvarota pārstāvja vārds un adrese, ja ir:

0.7.   Sastāvdaļu un atsevišķu tehnisku vienību gadījumā EK atzinuma zīmes atrašanās vieta un piestiprināšanas metode:

EK

0.8.   Montāžas rūpnīcas (-u) adrese (-s):

II SADAĻA

1.   Papildu informācija (ja nepieciešams): sk. pielikumu

2.   Par pārbaužu veikšanu atbildīgais tehniskais dienests:

3.   Pārbaudes ziņojuma datums:

4.   Pārbaudes ziņojuma numurs:

5.   Piezīmes (ja ir): sk. pielikumu

6.   Vieta:

7.   Datums:

8.   Paraksts:

9.   Tipizācijas dokuments noglabāts Administratīvajā dienestā, to var saņemt pēc pieprasījuma.

Pielikums EK tipizācijas sertifikātam Nr ... attiecībā uz elektrisku/elektronisku apakšsastāvdaļu tipizāciju saistībā ar direktīvu 72/245/EEK, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 95/54/EK

1.   Papildu informācija:

1.1.   Elektriskas sistēmas nominālais spriegums:

1.2.   Šo EAS var izmantot jebkurā autotransporta veidā ar šādiem ierobežojumiem:

1.2.1.   Instalācijas nosacījumi, ja tādi ir:

1.3.   Šo EAS var izmantot tikai šādos autotransporta veidos:

1.3.1.   Instalācijas nosacījumi, ja tādi ir:

1.4.   Iekļautā (-s) īpašā (-s) pārbaudes metode (-s) un frekvenču diapazons imunitātes noteikšanai: (lūdzu, noteikt precīzu no IX pielikuma izmantoto metodi)

1.5.   Par testa veikšanu atbildīgā ar ISO 17025 akreditētā laboratorija, kuru atzinusi atzīšanas iestāde (šīs direktīvas mērķim):

ISO

5.   Piezīmes:

---

(1)  Lieko svītrot.

1

(2)  Ja veida identifikācijas līdzekļi ietver zīmes, kas neattiecas uz sastāvdaļas vai atsevišķas tehniskas vienības veida raksturošanu, kas iekļauti šajā informatīvajā dokumentā, šādas zīmes dokumentācijā tiks parādītas kā simboli “?” (piemēram, ABC??123??).

2

---

III.C PIELIKUMS

MODELIS

(lielākais formāts: A4 (210 × 297 mm))

ATESTĀCIJA ATTIECĪBĀ UZ I PIELIKUMA 3.2.9. PUNKTU

Kandidāts:

Vispārīgs produkta apraksts:

Kandidāta iesniegtā informācija:

Šo EAS var izmantot jebkurā autotransporta veidā ar šādiem ierobežojumiem:

Instalācijas nosacījumi, ja tādi ir:

Mēs apstiprinām, ka augstāk raksturotais produkts nav saistīts ar imunitāti saskaņā ar Direktīvu 72/245/EEK, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/XX/EK. Imunitātes pārbaude, kā noteikts šajā direktīvā, nav nepieciešama.

Par novērtēšanu atbildīgais tehniskais dienests:

Vieta:

Datums:

Paraksts:

---

IV PIELIKUMS

MĒRĪŠANAS METODE IZSTAROTIEM PLATJOSLAS ELEKTROMAGNĒTISKIEM IZSTAROJUMIEM NO AUTOTRANSPORTA

1.   Vispārīgi

1.1.   Šajā pielikumā raksturotā pārbaudes metode ir jāpiemēro tikai autotransportam.

1.2.   Pārbaudes metode

Šī metode ir plānota, lai mērītu platjoslas izstarojumu, ko rada pie autotransporta piestiprinātas elektriskas vai elektroniskas sistēmas (piemēram, aizdedzes sistēma vai elektrisks motors).

Ja šajā pielikumā nav noteikts citādi, pārbaude ir jāveic saskaņā ar SRTĪK 12 (5. izdevums, 2001. gads).

2.   Autotransporta stāvoklis pārbaužu laikā

2.1.   Motors

Motoram ir jādarbojas saskaņā ar SRTĪK 12 (5. izdevums, 2001. gads) 5.3.2. pantu.

2.2.   Citas autotransporta sistēmas

Visām ierīcēm, kas spēj radīt platjoslas izstarojumus, kurus vadītājs vai pasažieris var pastāvīgi ieslēgt, ir jādarbojas ar maksimālu jaudu, piemēram, stiklu tīrītāju motori vai ventilatori. Piemēram, signāltaure un elektrisko logu motori nav iekļauti, jo tie netiek lietoti ilgstoši.

3.   Pārbaudes prasības

3.1.   Ierobežojumi pastāv viscaur frekvenču diapazonā no 30 līdz 1 000 MHz mērījumiem pus atbalss nodalījumā vai ārpustelpu pārbaudes vietā.

3.2.   Mērījumus var veikt vai nu ar pusvirsotnes vai virsotnes detektoriem. I pielikuma 6.2. un 6.5. punktā dotie ierobežojumi ir pusvirsotnes detektoriem. Ja tiek izmantoti virsotnes detektori, ir jāpiemēro 20 dB korekcijas faktors, kā noteikts SRTĪK 12 (5. izdevums, 2001. gads)

3.3.   Mērījumi

Tehniskais dienests veiks pārbaudi ar intervāliem, kas noteikti SRTĪK 12 (5. izdevums, 2001. gads) standartā viscaur frekvenču diapazonam no 30 līdz 1 000 MHz.

Turklāt, ja ražotājs iesniedz mērījumu datus visai frekvenču joslai no pārbaudes laboratorijas, kuras attiecīgās daļas ir akreditētas ar ISO 17025 (1. izdevums, 1999. gads) un kuru atzinusi atzīšanas iestāde, tehniskais dienests var sadalīt frekvenču diapazonu 14 frekvenču joslās 30–34, 34–45, 45–60, 60–80, 80–100, 100–130, 130–170, 170–225, 225–300, 300–400, 400–525, 525–700, 700–850, 850–1 000 MHz un veikt pārbaudes 14 frekvencēs, dodot augstākos izstarojuma līmeņus katrā joslā, lai apstiprinātu to, ka autotransports atbilst šī pielikuma prasībām.

Ja šīs pārbaudes laikā ierobežojums ir pārsniegts, jāveic izmeklēšana, lai pārliecinātos, ka tas ir noticis autotransporta, nevis pamata radiācijas dēļ.

3.4.   Rādījumi

Maksimums lasījumu saistībā ar ierobežojumu (horizontālu un vertikālu polarizāciju un antenas novietojumu uz autotransporta ar stūri labajā vai kreisajā pusē) katrā no 14 frekvenču joslām tiks veikti kā līknes lasījumi frekvencē, kurā mērījumi tika veikti.

---

V PIELIKUMS

MĒRĪŠANAS METODE IZSTAROTIEM ŠAURJOSLAS ELEKTROMAGNĒTISKIEM IZSTAROJUMIEM NO AUTOTRANSPORTA

1.   Vispārīgi

1.1.   Šajā pielikumā raksturotā pārbaudes metode ir jāpiemēro tikai autotransportam.

1.2.   Pārbaudes metode

Šī pārbaude ir plānota, lai mērītu šaurjoslas elektromagnētiskos izstarojumus, kas var rasties no sistēmām, kas balstītas uz mikroprocesora balstītāvai cita šaurjoslas avota.

Ja šajā pielikumā nav noteikts citādi, pārbaude ir jāveic saskaņā ar SRTĪK 12 (5. izdevums, 2001. gads) vai SRTĪK 25 (2. izdevums, 2002. gads).

2.   Autotransporta stāvoklis pārbaužu laikā

2.1.   Aizdedzes slēdzis būs ieslēgts. Motors nedarbosies.

2.2.   Autotransporta elektroniskajām sistēmām ir jāstrādā normālā darbības režīmā ar autotransportu nekustīgā stāvoklī.

2.3.   Visām ierīcēm, kuras autovadītājs vai pasažieris var ieslēgt pastāvīgi, ar iekšējiem oscilatoriem > 9 kHz vai atkārtotiem signāliem jādarbojas kā parasti.

3.   Pārbaudes prasības

3.1.   Ierobežojumi pastāv viscaur frekvenču diapazonā no 30 līdz 1 000 MHz mērījumiem pus atbalss nodalījumā vai ārpustelpu pārbaudes vietā.

3.2.   Mērījumi jāveic ar vidusmēra detektoru.

3.3.   Mērījumi

Tehniskais dienests veiks pārbaudi ar intervāliem, kas noteikti SRTĪK 12 (5. izdevums, 2001. gads) standartā viscaur frekvenču diapazonam no 30 līdz 1 000 MHz.

Turklāt, ja ražotājs iesniedz mērījumu datus visai frekvenču joslai no pārbaudes laboratorijas, kuras attiecīgās daļas ir akreditētas ar ISO 17025 (1. izdevums, 1999. gads) un kuru atzinusi atzīšanas iestāde, tehniskais dienests var sadalīt frekvenču diapazonu 14 frekvenču joslās 30–34, 34–45, 45–60, 60–80, 80–100, 100–130, 130–170, 170–225, 225–300, 300–400, 400–525, 525–700, 700–850, 850–1 000 MHz un veikt pārbaudes 14 frekvencēs, dodot augstākos izstarojuma līmeņus katrā joslā, lai apstiprinātu to, ka autotransports atbilst šī pielikuma prasībām.

Ja šīs pārbaudes laikā ierobežojums ir pārsniegts, jāveic izmeklēšana, lai pārliecinātos, ka tas ir noticis autotransporta, nevis pamata radiācijas dēļ, ieskaitot jebkuras EAS radīto platjoslas radiāciju.

3.4.   Rādījumi

Maksimums lasījumu saistībā ar ierobežojumu (horizontālu un vertikālu polarizāciju un antenas novietojumu uz autotransporta ar stūri labajā vai kreisajā pusē) katrā no 14 frekvenču joslām tiks veikti kā līknes lasījumi frekvencē, kurā mērījumi tika veikti.

---

VI PIELIKUMS

PĀRBAUDES METODE AUTOTRANSPORTA IMUNITĀTEI PRET ELEKTROMAGNĒTISKO RADIĀCIJU

1.   Vispārīgi

1.1.   Šajā pielikumā raksturotā pārbaudes metode ir jāpiemēro tikai autotransportam.

1.2.   Pārbaudes metode

Šī pārbaude plānota, lai demonstrētu autotransporta elektronisko sistēmu imunitāti. Autotransports tiek pakļauts elektromagnētiskiem laukiem saskaņā ar šo pielikumu.

Pārbaužu laikā autotransports ir jānovēro.

Ja šajā pielikumā nav noteikts citādi, pārbaude ir jāveic saskaņā ar ISO DIS 11451-2:2003.

1.3.   Alternatīvas pārbaudes metodes

Pārbaudi visiem autotransportiem var veikt arī ārpustelpu pārbaudes vietā. Pārbaudes iekārtām jāatbilst nacionālajām juridiskajām prasībām attiecībā uz elektromagnētisko lauku izstarojumu.

Ja autotransports ir garāks par 12 m un/vai platāks par 2.60 m, un/vai augstāks par 4.00 m, var izmantot BCI metodi saskaņā ar ISO 11451-4 (1. izdevums, 1995. gads) frekvenču diapazonā no 20–2 000 MHz ar līmeņiem, kas noteikti I pielikuma 6.7.2.1. punktā.

2.   Autotransporta stāvoklis pārbaužu laikā

2.1.   Izņemot nepieciešamās pārbaudes ierīces, autotransportam jābūt izkrautam.

2.1.1.   Motoram parasti jāgriež riteņi vienmērīgā ātrumā 50 km/h, ja nav tehniska iemesla autotransporta dēļ noteikt citus nosacījumus. Autotransportam ir jāatrodas uz atbilstoši iekrauta dinamometra vai atbalstītam uz izolētiem ass statņiem ar minimālo klīrensu, ja dinamometrs nav pieejams. Ja nepieciešams, pārvades asis ir jānoņem (piemēram, kravas autotransportam).

2.1.2.   Autotransporta pamatnosacījumi

Punktā noteiktie autotransporta imunitātes minimālie pārbaudes nosacījumi un neizdošanās kritēriji. Citas autotransporta sistēmas, kuras var ietekmēt ar imunitāti saistītās funkcijas, jāpārbauda veidā, par kuru vienojas ražotājs un tehniskais dienests.

| “50 km/h cikla” autotransporta pārbaudes nosacījumi | Neizdošanās kritēriji |
| --- | --- |
| Autotransporta ātrums 50 km/h ± 20 % (autotransports brauc pa veltnīšiem). Ja autotransportā ir kruīza kontroles sistēma, tad tai ir jādarbojas. | Ātruma izmaiņas lielākas par ± 10 % no nominālā ātruma.
  Ja ir automātiskā ātrumkārba: pārnesuma diapazona maiņa, palielinot ātrumu vairāk par ± 10 % no nominālā ātruma. |
| Tuvās gaismas IESLĒGTAS (ar roku vadāms režīms). | Gaismas IZSLĒGTAS. |
| Vējstikla tīrītājs IESLĒGTS (ar roku vadāms režīms) maksimālā ātrumā. | Vējstikla tīrītāja pilnīga apstādināšana. |
| Virziena rādītājs vadītāja pusē IESLĒGTS. | Frekvenču izmaiņas (zemāk par 0,75 Hz vai augstāk par 2,25 Hz).
  Jaudas aprites izmaiņas (zemāk par 25 % vai augstāk par 75 %). |
| Pielāgojama piekare normālā pozīcijā. | Negaidītas, nozīmīgas izmaiņas. |
| Vadītāja sēdeklis un stūres rats vidējā pozīcijā, | Negaidītas, nozīmīgas izmaiņas, lielākas par 10 % kopējā daudzuma. |
| Trauksme nav ieslēgta. | Negaidīta trauksmes ieslēgšanās. |
| Signāltaure IZSLĒGTA. | Negaidīta signāltaures ieslēgšanās. |
| Gaisa spilvens un drošības ierobežojumu sistēmas darbība ar aizturētu pasažiera gaisa spilvenu, ja šī funkcija pastāv. | Negaidīta darbības uzsākšana. |
| Automātiskās durvis aizvērtas. | Negaidīta atvēršana. |
| Pielāgojama bremžu svira normālā pozīcijā. | Negaidīta darbības uzsākšana. |

“50 km/h cikla” autotransporta pārbaudes nosacījumi

Neizdošanās kritēriji

Autotransporta ātrums 50 km/h ± 20 % (autotransports brauc pa veltnīšiem). Ja autotransportā ir kruīza kontroles sistēma, tad tai ir jādarbojas.

Ātruma izmaiņas lielākas par ± 10 % no nominālā ātruma.

Ja ir automātiskā ātrumkārba: pārnesuma diapazona maiņa, palielinot ātrumu vairāk par ± 10 % no nominālā ātruma.

Tuvās gaismas IESLĒGTAS (ar roku vadāms režīms).

Gaismas IZSLĒGTAS.

Vējstikla tīrītājs IESLĒGTS (ar roku vadāms režīms) maksimālā ātrumā.

Vējstikla tīrītāja pilnīga apstādināšana.

Virziena rādītājs vadītāja pusē IESLĒGTS.

Frekvenču izmaiņas (zemāk par 0,75 Hz vai augstāk par 2,25 Hz).

Jaudas aprites izmaiņas (zemāk par 25 % vai augstāk par 75 %).

Pielāgojama piekare normālā pozīcijā.

Negaidītas, nozīmīgas izmaiņas.

Vadītāja sēdeklis un stūres rats vidējā pozīcijā,

Negaidītas, nozīmīgas izmaiņas, lielākas par 10 % kopējā daudzuma.

Trauksme nav ieslēgta.

Negaidīta trauksmes ieslēgšanās.

Signāltaure IZSLĒGTA.

Negaidīta signāltaures ieslēgšanās.

Gaisa spilvens un drošības ierobežojumu sistēmas darbība ar aizturētu pasažiera gaisa spilvenu, ja šī funkcija pastāv.

Negaidīta darbības uzsākšana.

Automātiskās durvis aizvērtas.

Negaidīta atvēršana.

Pielāgojama bremžu svira normālā pozīcijā.

Negaidīta darbības uzsākšana.

| “Bremžu cikla” autotransporta pārbaudes nosacījumi | Neizdošanās kritēriji |
| --- | --- |
| Tiks noteikts bremžu cikla pārbaudes plānā. Tam jāietver bremžu pedāļa darbība (ja vien nav tehnisku iemeslu rīkoties citādi), bet nav nepieciešama pretbloķēšanas bremžu sistēmas darbība. | Cikla laikā bremžu signāli nedarbojas.Bremžu brīdinājuma signāls IESLĒGTS ar funkcijas zudumu.
  Negaidīta darbības uzsākšana. |

“Bremžu cikla” autotransporta pārbaudes nosacījumi

Neizdošanās kritēriji

Tiks noteikts bremžu cikla pārbaudes plānā. Tam jāietver bremžu pedāļa darbība (ja vien nav tehnisku iemeslu rīkoties citādi), bet nav nepieciešama pretbloķēšanas bremžu sistēmas darbība.

Cikla laikā bremžu signāli nedarbojas.Bremžu brīdinājuma signāls IESLĒGTS ar funkcijas zudumu.

Negaidīta darbības uzsākšana.

2.1.3   Visām ierīcēm, kuras var pastāvīgi ieslēgt vadītājs vai pasažieris, ir normāli jādarbojas.

2.1.4.   Visām citām sistēmām, kuras ietekmē vadītāja kontroli pār autotransportu, jādarbojas normāli, kā autotransportam paredzēts.

2.2.   Ja autotransportā ir elektriskas/elektroniskas sistēmas, kas veido neatņemamu daļu no autotransporta tiešās kontroles un kas nedarbosies saskaņā ar 4.1. punktā raksturotajiem nosacījumiem, ražotājam ir atļauts iesniegt ziņojumu vai papildu pierādījumus pārbaudes iestādei, ka autotransporta elektriskā/elektroniskā sistēma atbilst šīs direktīvas prasībām. Šādi pierādījumi jāiekļauj tipizācijas dokumentācijā.

2.3   Perturbācijas ierīces nedrīkst izmantot, novērojot autotransportu. Autotransporta ārpuse un pasažieru nodalījums ir jānovēro, lai noteiktu, vai tie atbilst šī pielikuma prasībām (piemēram, izmantojot video kameru (-as), mikrofonu utt.).

3.   Pārbaudes prasības

3.1.   Frekvenču diapazons, kavējumu reizes, polarizācija

Autotransports ir jāpakļauj elektromagnētiskajai radiācijai no 20 līdz 2 000 MHz frekvenču diapazonam vertikālā polarizācijā.

Pārbaudes signālu modulācijai jābūt:

| — | AM ar 1 kHz modulāciju un 80 % modulācijas dziļumu no 20–800 MHz frekvenču diapazonā, un |
| --- | --- |

—

AM ar 1 kHz modulāciju un 80 % modulācijas dziļumu no 20–800 MHz frekvenču diapazonā, un

| — | PM, t uz 577 μs, periods 4 600 μs no 800–2 000 MHz frekvenču diapazonā, |
| --- | --- |

—

PM, t uz 577 μs, periods 4 600 μs no 800–2 000 MHz frekvenču diapazonā,

ja nav citas vienošanās starp tehnisko dienestu un autotransporta ražotāju.

Frekvenču soļa izmērs un kavējuma reize jāizvēlas saskaņā ar ISO DIS 11451-1:2003.

3.1.1.   Tehniskais dienests veiks pārbaudi ar intervāliem, kas noteikti ISO DIS 11451-1:2003 standartā viscaur frekvenču diapazonam no 20 līdz 2 000 MHz.

Turklāt ražotājs nodrošina datu mērījumus visai frekvenču joslai no pārbaudes laboratorijas, kuras attiecīgās daļas ir akreditētas ar ISO 17025 (1. izdevums, 1999. gads) un kuru atzinusi atzīšanas iestāde, tehniskais dienests var izvēlēties samazinātu vietu skaitu frekvences diapazonā, piemēram, 27, 45, 65, 90, 120, 150, 190, 230, 280, 380, 450, 600, 750, 900, 1 300 un 1 800 MHz, lai apstiprinātu to, ka autotransports atbilst šī pielikuma prasībām.

Ja autotransporta pārbaude netiek ieskaitīta, kā noteikts šajā pielikumā, jāpārliecinās, ka tas noticis attiecīgo pārbaudes apstākļu dēļ, nevis nekontrolētu lauku izveidošanās rezultātā.

4.   Pieprasītā lauka stipruma radīšana

4.1.   Pārbaudes metodoloģija

4.1.1.   Tiek izmantota aizvietošanas metode saskaņā ar ISO DIS 11451-1:2003, lai radītu pārbaudes lauka apstākļus.

4.1.2.   Kalibrēšana

Pārraides līnijas sistēmām (PLS) tiks izmantots viens lauka paraugs uzņēmuma atbalsta punktā.

Antenām tiks izmantoti četri lauka paraugi uzņēmuma atbalsta līnijā.

4.1.3.   Pārbaudes fāze

Autotransports tiks novietots ar autotransporta centra līniju uz uzņēmuma atbalsta punkta vai līnijas. Auto transportam parasti jāatrodas pret nostiprinātu antenu. Tomēr, ja elektroniskās kontroles vienības un saistītais elektrotīkla lietojums pārsvarā atrodas autotransporta aizmugurē, pārbaude jāveic, autotransportam atrodoties ar aizmuguri pret antenu. Ja pārbaude jāveic garam autotransportam (piemēram, atdalīts autotransports un vieglie furgoni), kuriem elektroniskās kontroles vienības un saistītais elektrotīkla lietojums pārsvarā atrodas autotransporta vidū, atbalsta punkts ir jānovieto vai nu uz autotransporta labās vai kreisās virsmas. Šim atbalsta punktam jābūt autotransporta vidus punktā vai vienas puses punktā, kuru izvēlējies ražotājs kopā ar kompetentu iestādi, ņemot vērā elektronisko sistēmu izvietojumu un jebkuru elektrotīkla lietojumu.

Šāda pārbaude var notikt tikai tad, ja telpas fiziskā konstrukcija to atļauj. Antenas atrašanās vieta ir jānorāda pārbaudes ziņojumā.

---

VII PIELIKUMS

MĒRĪŠANAS METODE PLATJOSLAS IZPLATĪTAJAM ELEKTROMAGNĒTISKAJAM IZSTAROJUMAM NO ELEKTRISKĀM/ELEKTRONISKĀM APAKŠSASTĀVDAĻĀM

1.   Vispārīgi

1.1.   Šajā pielikumā raksturotā pārbaudes metode ir piemērojama EAS, kas vēlāk var tikt ievietoti autotransportā, kurš atbilst IV pielikumam.

1.2.   Pārbaudes metode

Šī pārbaude ir domāta, lai mērītu platjoslas elektromagnētiskos izstarojumus no EAS (piemēram, aizdedzes sistēmas, elektriskais motors utt.).

Ja šajā pielikumā nav noteikts citādi, pārbaude ir jāveic saskaņā ar SRTĪK 25 (2. izdevums, 2002. gads).

2.   EAS stāvoklis pārbaužu laikā

2.1.   EAS pārbaudes laikā jāstrādā normālā režīmā, ieteicams ar maksimālu jaudu.

3.   Pārbaudes sagatavošanas darbi

3.1.   Pārbaudi veiks saskaņā ar SRTĪK 25 (2. izdevums) 11. pantu – ALAK metodi.

3.2.   Alternatīva mērīšanas vieta

Kā alternatīvu amortizatora līnijas aizsargkamerai (ALAK) var izmantot atklātu pārbaudes vietu (APV), kas ir saskaņā ar SRTĪK 16-1 (2. izdevums, 2002. gads) prasībām (sk. šī pielikuma 1. pielikumu).

3.3.   Vispārīgi

Lai nodrošinātu to, ka nekādi ārēji trokšņi vai signāli ar pietiekamu spēku, kas varētu ietekmēt mērījumus, netraucē pārbaudi, mērījumi ir jāveic pirms vai pēc galvenās pārbaudes. Šajā mērījumā ārējie trokšņi vai signāli ir vismaz 6 dB zemāki par traucējumu ierobežojumiem, kas doti I pielikuma 6.5.2.1. punktā, izņemot apzināti radītus, vispārīgus šaurjoslas izstarojumus.

4.   Pārbaudes prasības

4.1.   Ierobežojumi pastāv viscaur frekvenču amplitūdā no 30 līdz 1 000 MHz mērījumiem pus atbalss nodalījumā vai ārpustelpu pārbaudes vietā.

4.2.   Mērījumus var veikt vai nu ar pusvirsotnes vai virsotnes detektoriem. I pielikuma 6.2. un 6.5. punktā dotie ierobežojumi ir pusvirsotnes detektoriem. Ja tiek izmantoti virsotnes detektori, jāpiemēro 20 dB korekcijas faktors, kā noteikts SRTĪK 12 (5. izdevums, 2001. gads).

4.3.   Mērījumi

Tehniskais dienests veiks pārbaudi ar intervāliem, kas noteikti SRTĪK 25 (2. izdevums, 2002. gads) standartā viscaur frekvenču diapazonam no 30 līdz 1 000 MHz.

Turklāt, ja ražotājs iesniedz mērījumu datus visai frekvenču joslai no pārbaudes laboratorijas, kuras attiEKīgās daļas ir akreditētas ar ISO 17025 (1. izdevums, 1999. gads) un kuru atzinusi atzīšanas iestāde, tehniskais dienests var sadalīt frekvenču diapazonu 13 frekvenču joslās 30–50, 50–75, 75–100, 100–130, 130–165, 165–200, 200–250, 250–320, 320–400, 400–520, 520–660, 660–820, 820–1 000 MHz un veikt pārbaudes 13 frekvencēs, dodot augstākos izstarojuma līmeņus katrā joslā, lai apstiprinātu to, ka EAS atbilst šī pielikuma prasībām.

Ja šīs pārbaudes laikā ierobežojums ir pārsniegts, jāveic izmeklēšana, lai pārliecinātos, ka tas ir noticis EAS, nevis pamata radiācijas dēļ.

4.4.   Rādījumi

Mērījumu maksimums saistībā ar ierobežojumiem (horizontāla/vertikāla polarizācija) katrā no 13 frekvenču joslām ir jālasa kā līknes mērījumi tajā frekvencē, kurā mērījumi ir veikti.

1. pielikums

1. zīmējums

Pārbaudes vieta atklātā teritorijā: Elektrisko/elektronisko apakšsastāvdaļu pārbaudes vietas robeža

Līdzens līmenis teritorijai, kurā nav elektromagnētiskos starus atstarojošas virsmas

Image

---

VIII PIELIKUMS

MĒRĪŠANAS METODE ŠAURJOSLAS IZPLATĪTAJAM ELEKTROMAGNĒTISKAJAM IZSTAROJUMAM NO ELEKTRISKĀM/ELEKTRONISKĀM APAKŠSASTĀVDAĻĀM

1.   Vispārīgi

1.1.   Šajā pielikumā raksturotā pārbaudes metode ir piemērojama EAS, kas vēlāk var tikt ievietotas autotransportā, kurš atbilst IV pielikumam.

1.2.   Pārbaudes metode

Ar šo pārbaudi ir plānots mērīt šaurjoslas elektromagnētiskos izstarojumus, kurus rada uz mikroprocesora pamata veidota sistēma.

Ja šajā pielikumā nav noteikts citādi, pārbaude ir jāveic saskaņā ar SRTĪK 25 (2. izdevums, 2002. gads).

2.   EAS stāvoklis pārbaužu laikā

EAS pārbaudes laikā darbojas normālā režīmā.

3.   Pārbaudes sagatavošanas darbi

3.1.   Pārbaudi veiks saskaņā ar SRTĪK 25 (2. izdevums, 2002. gads) 11. pantu – ALAK metodi.

3.2.   Alternatīva mērīšanas vieta

Kā alternatīvu amortizatora līnijas aizsargkamerai (ALAK) var izmantot atklātu pārbaudes vietu (APV), kas ir saskaņā ar SRTĪK 16-1 (2. izdevums, 2002. gads) prasībām (sk. VII pielikuma 1. pielikumu).

3.3.   Vispārīgi

Lai nodrošinātu to, ka nekādi ārēji trokšņi vai signāli ar pietiekamu spēku, kas varētu ietekmēt mērījumus, netraucē pārbaudi, mērījumi ir jāveic pirms vai pēc galvenās pārbaudes. Šajā mērījumā ārējie trokšņi vai signāli ir vismaz 6 dB zemāki par traucējumu ierobežojumiem, kas doti I pielikuma 6.5.2.1. punktā, izņemot apzināti radītus, vispārīgus šaurjoslas izstarojumus.

4.   Pārbaudes prasības

4.1.   Ierobežojumi pastāv viscaur frekvenču amplitūdā no 30 līdz 1 000 MHz mērījumiem pus atbalss nodalījumos vai ārpustelpu pārbaudes vietās.

4.2.   Mērījumi jāveic ar vidusmēra detektoru.

4.3.   Mērījumi

Tehniskais dienests veiks pārbaudi ar intervāliem, kas noteikti SRTĪK 12 (5. izdevums, 2001. gads) standartā viscaur frekvenču diapazonam no 30 līdz 1 000 MHz.

Turklāt, ja ražotājs iesniedz mērījumu datus visai frekvenču joslai no pārbaudes laboratorijas, kuras attiecīgās daļas ir akreditētas ar ISO 17025 (1. izdevums, 1999. gads) un kuru atzinusi atzīšanas iestāde, tehniskais dienests var sadalīt frekvenču diapazonu 13 frekvenču joslās (30–50, 50–75, 75–100, 100–130, 130–165, 165–200, 200–250, 250–320, 320–400, 400–520, 520–660, 660–820, 820–1 000 MHz) un veikt pārbaudes 13 frekvencēs, dodot augstākos izstarojuma līmeņus katrā joslā, lai apstiprinātu to, ka EAS atbilst šī pielikuma prasībām. Ja šīs pārbaudes laikā ierobežojums ir pārsniegts, jāveic izmeklēšana, lai pārliecinātos, ka tas ir noticis EAS, nevis pamata radiācijas dēļ, ieskaitot jebkuras EAS radīto platjoslas radiāciju.

4.4.   Rādījumi

Mērījumu maksimums saistībā ar ierobežojumiem (horizontāla/vertikāla polarizācija) katrā no 13 frekvenču joslām ir jālasa kā līknes mērījumi tajā frekvencē, kurā mērījumi ir veikti.

---

IX PIELIKUMS

PĀRBAUDES METODE (-S) ELEKTRISKO/ELEKTRONISKO APAKŠSASTĀVDAĻU IMUNITĀTEI PRET ELEKTROMAGNĒTISKO RADIĀCIJU

1.   Vispārīgi

1.1.   Šajā pielikumā raksturoto (-ās) pārbaudes (-žu) metodi (-es) var piemērot EAS.

1.2.   Pārbaudes metodes

1.2.1.   EAS var atbilst zemāk esošo metožu jebkuras kombinācijas prasībām pēc ražotāja izvēles, pieņemot, ka šie rezultāti ir iekļauti pilnā frekvenču diapazonā, kas noteikts šī pielikuma 3.1. punktā.

| — | Amortizatora nodalījuma pārbaude saskaņā ar ISO DIS 11452-2:2003 |
| --- | --- |

—

Amortizatora nodalījuma pārbaude saskaņā ar ISO DIS 11452-2:2003

| — | ŠER šūnas pārbaude saskaņā ar ISO 11452-3:3. izdevumu, 2001. gads |
| --- | --- |

—

ŠER šūnas pārbaude saskaņā ar ISO 11452-3:3. izdevumu, 2001. gads

| — | Liela apjoma strāvas padeves (LASP) pārbaude saskaņā ar ISO DIS 11452-4:2003 |
| --- | --- |

—

Liela apjoma strāvas padeves (LASP) pārbaude saskaņā ar ISO DIS 11452-4:2003

| — | Stripline pārbaude saskaņā ar ISO 11452-5:2. izdevumu, 2002. gads |
| --- | --- |

—

Stripline pārbaude saskaņā ar ISO 11452-5:2. izdevumu, 2002. gads

| — | 800 mm Stripline saskaņā ar šī pielikuma 4.5. pantu |
| --- | --- |

—

800 mm Stripline saskaņā ar šī pielikuma 4.5. pantu

(Frekvenču diapazons un vispārējie pārbaudes apstākļi tiek balstīti uz ISO DIS 11452-1:2003.)

2.   EAS stāvoklis pārbaužu laikā

2.1.   Pārbaudes apstākļiem jābūt saskaņā ar ISO 11452-1:2002.

2.2.   EAS pārbaudes laikā ir jābūt ieslēgtai, EAS ir jāveicina darboties normālā darbības režīmā. Tā jāsagatavo saskaņā ar šo pielikumu, ja vien individuālās pārbaudes metodēs nav noteikts citādi.

2.3.   Jebkuras citas ierīces, kas nepieciešamas, lai EAS darbotos pārbaudes laikā, nedrīkst atrasties pārbaudes vietā kalibrēšanas fāzes laikā. Citas ierīces kalibrēšanas laikā nedrīkst būt tuvāk par 1 m no atbalsta punkta.

2.4.   Lai nodrošinātu atkārtojamu mērījumu rezultātu iegūšanu, ja pārbaudes un mērījumi tiek veikti atkārtoti, pārbaudes signālu radošām ierīcēm un to izkārtojumam jābūt tādā pašā specifikācijā kā katras attiecīgās kalibrēšanas fāzes laikā.

2.5.   Ja EAS pārbaudes laikā sastāv no vairāk kā vienas vienības, savienojošie kabeļi ideālā gadījumā būtu izmantojamais elektrotīkls, kas domāts lietošanai katrā autotransportā. Ja tas nav pieejams, attālumam starp elektroniskās kontroles vienību un AN ir jābūt saskaņā ar standartu. Visiem kabeļiem elektrotīkla lietojumā jābūt cik vien iespējams reāli norobežotiem un, ieteicams, ar patieso noslogojumu un enerģijas pārveidotājiem.

3.   Pārbaudes vispārējās prasības

3.1.   Frekvenču diapazons, kavējumu reizes

Mērījumi jāveic no 20 līdz 2 000 MHz frekvenču diapazonā ar frekvenču soļiem saskaņā ar ISO 11452-1:2002.

Pārbaudes signālu modulācijai jābūt:

| — | AM ar 1 kHz modulāciju un 80 % modulācijas dziļumu no 20–800 MHz frekvenču diapazonā, |
| --- | --- |

—

AM ar 1 kHz modulāciju un 80 % modulācijas dziļumu no 20–800 MHz frekvenču diapazonā,

| — | PM, t uz 577 μs, periods 4 600 μs no 800–2 000 MHz frekvenču diapazonā, |
| --- | --- |

—

PM, t uz 577 μs, periods 4 600 μs no 800–2 000 MHz frekvenču diapazonā,

ja nav citas vienošanās starp tehnisko dienestu un EAS ražotāju.

Frekvenču soļa izmērs un kavējuma reize jāizvēlas saskaņā ar ISO 11452-1:2001.

3.2.   Tehniskais dienests veiks pārbaudi ar intervāliem, kas noteikti ISO DIS 11452-1:2003 standartā viscaur frekvenču diapazonam no 20 līdz 2 000 MHz.

Turklāt ražotājs nodrošina datu mērījumus visai frekvenču joslai no pārbaudes laboratorijas, kuras attiecīgās daļas ir akreditētas ar ISO 17025 (1. izdevums, 1999. gads) un kuru atzinusi atzīšanas iestāde, tehniskais dienests var izvēlēties samazinātu vietu skaitu frekvences diapazonā, piemēram, 27, 45, 65, 90, 120, 150, 190, 230, 280, 380, 450, 600, 750, 900, 1 300 un 1 800 MHz, lai apstiprinātu to, ka EAS atbilst šī pielikuma prasībām.

3.3.   Ja EAS pārbaudes netiek ieskaitītas, kā noteikts šajā pielikumā, jāpārliecinās, ka tas noticis attiecīgo pārbaudes apstākļu dēļ, nevis nekontrolētu lauku izveidošanās rezultātā.

4.   Īpašas pārbaudes prasības

4.1.   Amortizatora nodalījuma pārbaude

4.1.1.   Pārbaudes metode

Šī pārbaudes metode ļauj pārbaudīt autotransporta elektriskās/elektroniskās sistēmas, pakļaujot EAS antenas radītiem elektromagnētiskiem izstarojumiem.

4.1.2.   Pārbaudes metodoloģija

“Aizvietošanas metodi” izmanto, lai radītu pārbaudes lauka apstākļus saskaņā ar ISO DIS 11452-2:2003. Pārbaude jāveic ar vertikālu polarizāciju.

4.2.   ŠER šūnas pārbaude

4.2.1.   Pārbaudes metode

ŠER (Šķērsenisks elektromagnētisks režīms) šūna rada homogēnus laukus starp iekšējo vadītāju (starpsienu) un karteri (pamatplakni).

4.2.2.   Pārbaudes metodoloģija

Pārbaude jāveic saskaņā ar ISO 11452-3:3. izdevumu, 2001. gads.

Atkarībā no pārbaudāmās EAS, pārbaudes iestāde izvēlas EAS vai elektrotīkla lietojuma maksimālo pamatsavienojuma metodi ŠER šūnā.

4.3.   Liela apjoma strāvas padeves pārbaude

4.3.1.   Pārbaudes metode

Ar šo metodi veic imunitātes pārbaudes, vadot strāvu tieši uz elektrotīkla lietojumu, izmantojot strāvas vadīšanas zondi.

4.3.2.   Pārbaudes metodoloģija

Pārbaudi veic saskaņā ar ISO DIS 11452-4:2003 uz pārbaudes virsmas. Turklāt EAS var pārbaudīt, kad tā instalēta autotransportā saskaņā ar ISO 11451-4 (1. izdevums, 1995. gads).

Vadīšanas zonde tiek novietota 150 mm no pārbaudāmās EAS.

Ir jāizmanto references metode, lai aprēķinātu vadīto strāvu no sākotnējā strāvas avota.

Vadītās zondes specifikācija ierobežo frekvenču diapazona metodes.

4.4.   Stripline pārbaude

4.4.1.   Pārbaudes metode

Šī pārbaudes metode nosaka elektrotīkla lietojuma pievienošanu EAS sastāvdaļām noteiktiem lauka spēkiem.

4.4.2.   Pārbaudes metodoloģija

Pārbaude jāveic saskaņā ar ISO 11452-5 (3. izdevums, 2002. gads).

4.5.   800 mm Stripline pārbaude

4.5.1.   Pārbaudes metode

Stripline sastāv no divām paralēlām metāla plāksnēm, kas atrodas viena no otras 800 mm attālumā. Pārbaudāmās ierīces ir novietotas centrā starp plāksnēm un pakļautas elektromagnētiskam laukam (sk. šī pielikuma 1. pielikumu).

Ar šo metodi var pārbaudīt pilnīgas elektroniskas sistēmas, ieskaitot sensorus un enerģijas pārveidotājus, kā arī regulatoru un elektrotīkla slāņus. Tas ir piemērots aparātiem, kura lielākā dimensija ir mazāka par vienu trešdaļu no plākšņu atdalījuma attāluma.

4.5.2.   Pārbaudes metodoloģija

4.5.2.1.   Stripline novietojums

Stripline tiek novietots caurskatāmā telpā (lai novērstu ārējos izstarojumus) un nolikts 2 m attālumā no sienām un jebkādiem metāla korpusiem, lai nepieļautu elektromagnētisko atstarojumu. Lai novērstu šos atstarojumus, var izmantot RF absorbējošo materiālu. Stripline jānovieto uz nevadošiem atbalstiem vismaz 0,4 m virs grīdas.

4.5.2.2.   Stripline kalibrēšana

Grīdu mēroša zonde ir jānovieto garuma, vertikāles un šķērseniskas dimensijas centrālajā vienā trešdaļā starp paralēlo plākšņu virsmām bez pārbaudāmās virsmas.

Saistītās mērīšanas ierīces ir jānovieto ārpus caurskatāmās istabas. Katrā vēlamajā frekvences pārbaudē noteikts jaudas līmenis ir jāievada stripline, lai antenā radītu nepieciešamo sprieguma lauku. Šis sākotnējais enerģijas avots vai cits parametrs, kurš tieši saistīts ar sākotnējo enerģijas avotu, kas ir nepieciešams, lai radītu lauku, tiks izmantots tipizācijas pārbaudēm, ja vien telpās vai ierīcēs nebūs izmaiņas, kas piespiedīs procedūru atkārtot.

4.5.2.3.   EAS instalācija pārbaudes laikā

Galvenā kontroles vienība ir jānovieto garuma, vertikāles un šķērseniskas dimensijas centrālajā vienā trešdaļā starp paralēlām plāksnēm. Tās atbalstīs uz novietnes, kas veidota no nevadoša materiāla.

4.5.2.4.   Galvenie elektrotīkla līmeņi un sensoru/enerģijas pārveidotāju kabeļi

Galvenie elektrotīkla līmeņi un jebkuri sensoru/enerģijas pārveidotāju kabeļi ir novietoti vertikāli no kontroles vienības uz augšējo pamatplātni (tas palīdz pastiprināt savienojumu ar elektromagnētisko lauku). Tad tie jāpiestiprina vienai no plātnes apakšpuses brīvajām malām, no turienes – uz pamatplātnes augšpusi, cik vien tālu sniedzas savienojumi ar stripline padevi. Kabeļi tad tiks vadīti uz saistītām ierīcēm, kuras novietotas laukumā, kas ir ārpus elektromagnētiskā lauka ietekmes, piemēram, uz caurskatāmās telpas grīdu 1 m attālumā no stripline.

1. pielikums

1. zīmējums

800 mm Stripline pārbaude

Image

2. zīmējums

800 mm Stripline dimensijas

Image

2. pielikums

Tipiskas ŠER šūnas dimensijas

Šī tabula parāda šūnas uzbūves dimensijas ar noteiktiem augšējiem frekvences ierobežojumiem:

| Augšējā frekvence
  (MHz) | Šūna no faktora
  W: b | Šūna no faktora
  L/W: | Plātnes atdalījums
  b (cm) | Starpsiena
  S (cm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 200 | 1,69 | 0,66 | 56 | 70 |
| 200 | 1,00 | 1 | 60 | 50 |

Augšējā frekvence

(MHz)

Šūna no faktora

W: b

Šūna no faktora

L/W:

Plātnes atdalījums

b (cm)

Starpsiena

S (cm)

200

1,69

0,66

56

70

200

1,00

1

60

50

---

X PIELIKUMS

PĀRBAUDES METODE (-S) ELEKTRISKO/ELEKTRONISKO APAKŠSASTĀVDAĻU ĪSLAICĪGA IZSTAROJUMA IMUNITĀTES PĀRBAUDES METODE(-S) UN IMUNITĀTES PRET ELEKTRISKO/ELEKTRONISKO APAKŠ SASTĀVDAĻU ĪSLAICĪGA IZSTAROJUMA

1)   Vispārīgi

Šī pārbaudes metode nodrošinās EAS imunitāti pret vadītiem iemītniekiem uz autotransporta enerģijas padeves un ierobežos vadītos iemītniekos no EAS uz autotransporta enerģijas padevi.

2)   Imunitāte pret traucējumiem, kas vadīti pa padeves līnijām

Piemērot pārbaudes signālus 1, 2a, 2b, 3a, 3b un 4 saskaņā ar Starptautisko standartu ISO 7637-2:2002 padeves līnijām, tāpat arī citiem EAS savienotājiem, kas darbībā var būt saistīti ar padeves līnijām.

3)   Vadītu traucējumu izstarojumi pa padeves līnijām

Mērījumi saskaņā ar Starptautisko standartu ISO 7637-2:2002 uz padeves līnijām, kā arī citiem EAS savienojumiem, kas darbībā var būt saistīti ar padeves līnijām.

---

II Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Komisija

| 13.11.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 337/59 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 337/59

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2004. gada 26. oktobris),

ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, lai Padomes Direktīvu 93/23/EEK piemērotu attiecībā uz statistikas pārskatiem par cūku populāciju un ražošanu

(izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 4090)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2004/760/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1993. gada 1. jūnija Direktīvu 93/23/EEK par statistikas pārskatiem, kas veicami attiecībā uz cūkkopību (1), un jo īpaši tās 1. panta 3. punktu, 2. panta 2. punktu, 3. panta 2. punktu, 6. panta 1. un 2. punktu, 8. panta 1. punktu un 10. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 1994. gada 30. maija Lēmums 94/432/EK, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, lai Padomes Direktīvu 93/23/EEK piemērotu attiecībā uz statistikas pārskatiem par cūku populāciju un ražošanu (2) ir vairākkārtēji grozīts. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 1994. gada 30. maija Lēmums 94/432/EK, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, lai Padomes Direktīvu 93/23/EEK piemērotu attiecībā uz statistikas pārskatiem par cūku populāciju un ražošanu (2) ir vairākkārtēji grozīts.

| (2) | Lai veiktu Direktīvā 93/23/EEK paredzētos apsekojumus, vajadzīgas precīzas definīcijas. Tādēļ jādefinē apsekojuma aptvertās lauku saimniecības un jānosaka ganāmpulku lieluma klases un reģioni, atbilstoši kuriem dalībvalstis regulāri veido to apsekojumu rezultātus. Kaušanas statistikas veidošanai vajadzīga vienota liemeņa svara definīcija. |
| --- | --- |

(2)

Lai veiktu Direktīvā 93/23/EEK paredzētos apsekojumus, vajadzīgas precīzas definīcijas. Tādēļ jādefinē apsekojuma aptvertās lauku saimniecības un jānosaka ganāmpulku lieluma klases un reģioni, atbilstoši kuriem dalībvalstis regulāri veido to apsekojumu rezultātus. Kaušanas statistikas veidošanai vajadzīga vienota liemeņa svara definīcija.

| (3) | Saskaņā ar Direktīvu 93/23/EEK, dalībvalstīm pēc to lūguma var atļaut veikt aprīļa un augusta apsekojumus izvēlētos reģionos, ja šie apsekojumi aptver vismaz 70 % no cūku populācijas. Dalībvalstīm, kuru cūku populācija ir tikai maza daļa no visas Kopienas populācijas, var atļaut rīkot apsekojumus vienu reizi gadā aprīlī, maijā/jūnijā vai novembrī/decembrī, vai izmantot reģionālo sadalījumu aprīļa un maija/jūnija apsekojumu galīgajiem rezultātiem. Visbeidzot, dalībvalstīm pēc to lūguma var atļaut izmantot paredzēto sadalījumu atbilstīgi ganāmpulku lieluma klasei, lai iegūtu apsekojuma rezultātus par noteiktu mēnesi. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Direktīvu 93/23/EEK, dalībvalstīm pēc to lūguma var atļaut veikt aprīļa un augusta apsekojumus izvēlētos reģionos, ja šie apsekojumi aptver vismaz 70 % no cūku populācijas. Dalībvalstīm, kuru cūku populācija ir tikai maza daļa no visas Kopienas populācijas, var atļaut rīkot apsekojumus vienu reizi gadā aprīlī, maijā/jūnijā vai novembrī/decembrī, vai izmantot reģionālo sadalījumu aprīļa un maija/jūnija apsekojumu galīgajiem rezultātiem. Visbeidzot, dalībvalstīm pēc to lūguma var atļaut izmantot paredzēto sadalījumu atbilstīgi ganāmpulku lieluma klasei, lai iegūtu apsekojuma rezultātus par noteiktu mēnesi.

| (4) | Dalībvalstis ir iesniegušas lūgumus par iespējām pieļaut dažādas atkāpes. |
| --- | --- |

(4)

Dalībvalstis ir iesniegušas lūgumus par iespējām pieļaut dažādas atkāpes.

| (5) | Čehijas, Igaunijas, Kipras, Latvijas, Lietuvas, Maltas, Polijas, Slovākijas, Slovēnijas un Ungārijas pievienošanās rezultātā jāveic daži tehniski pielāgojumi un jāattiecina dažas atrunas uz šīm jaunajām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(5)

Čehijas, Igaunijas, Kipras, Latvijas, Lietuvas, Maltas, Polijas, Slovākijas, Slovēnijas un Ungārijas pievienošanās rezultātā jāveic daži tehniski pielāgojumi un jāattiecina dažas atrunas uz šīm jaunajām dalībvalstīm.

| (6) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1059/2003 (3) dalībvalstīm ir noteikta Kopienas statistiski teritoriālo vienību nomenklatūra (NUTS), tādēļ iepriekš definētie jaunie reģioni jāaizstāj ar jauno nomenklatūru (NUTS). |
| --- | --- |

(6)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1059/2003 (3) dalībvalstīm ir noteikta Kopienas statistiski teritoriālo vienību nomenklatūra (NUTS), tādēļ iepriekš definētie jaunie reģioni jāaizstāj ar jauno nomenklatūru (NUTS).

| (7) | Rezultātā jāatceļ Lēmums 94/432/EK. |
| --- | --- |

(7)

Rezultātā jāatceļ Lēmums 94/432/EK.

| (8) | Šis lēmums ir saskaņā ar Pastāvīgās lauksaimniecības statistikas komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šis lēmums ir saskaņā ar Pastāvīgās lauksaimniecības statistikas komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Direktīvas 93/23/EEK 2. panta 2. punkta nozīmē “lauku saimniecība” ir jebkura tehniska un ekonomiska vienība ar vienotu vadību, kas ražo lauksaimniecības produktus.

2.   Direktīvas 93/23/EEK 1. panta 1. punktā minētais apsekojums aptver:

| a) | lauku saimniecības, kuru izmantotā lauksaimnieciskā platība ir 1 hektārs vai vairāk; |
| --- | --- |

a)

lauku saimniecības, kuru izmantotā lauksaimnieciskā platība ir 1 hektārs vai vairāk;

| b) | lauku saimniecības, kuru izmantotā lauksaimnieciskā platība ir mazāka par 1 hektāru, ja noteikta to ražojumu daļa ir paredzēta pārdošanai vai ja to saražotais daudzums pārsniedz noteiktus fiziskus lielumus. |
| --- | --- |

b)

lauku saimniecības, kuru izmantotā lauksaimnieciskā platība ir mazāka par 1 hektāru, ja noteikta to ražojumu daļa ir paredzēta pārdošanai vai ja to saražotais daudzums pārsniedz noteiktus fiziskus lielumus.

3.   Dalībvalstis, kas vēlētos piemērot citādu apsekojuma slieksni, tomēr apņemas noteikt šo slieksni tā, ka tiek izslēgtas tikai vismazākās saimniecības un ka izslēgtās saimniecības attiecīgajai dalībvalstij kopā veido mazāk nekā 1 % no kopējās standarta bruto starpības Komisijas lēmuma 85/377/EEK (4) nozīmē.

2. pants

Lai noteiktu Direktīvas 93/23/EEK 6. panta 1. punktā minētās teritoriālās apakšvienības, dalībvalstis izmanto Kopienas statistiski teritoriālo vienību nomenklatūru (NUTS), kas ir noteikta I pielikumā. Tām nav jānosaka rezultāti attiecībā uz reģioniem, kuros cūku populācijas ir mazākas par 1 % no cūku populācijas valstī.

3. pants

Direktīvas 93/23/EEK 8. panta 1. punktā minētās cūku populāciju lieluma klases ir dotas šā lēmuma II pielikumā.

4. pants

Direktīvas 93/23/EK 10. panta 1. punktā minētais liemeņa svars ir veselas vai uz pusēm pa vidus daļu sadalītas nokautas cūkas atdzesēta ķermeņa svars, pēc nodīrāšanas, asins nolaišanas un iekšu izņemšanas un pēc mēles, saru, nagu, ārējo dzimumorgānu, nieru tauku, nieru un diafragmas nogriešanas.

5. pants

1.   Dalībvalstis, kurām ir atļauts veikt aprīļa un augusta vai maija/jūnija apsekojumus izvēlētos reģionos, ar nosacījumu, ka šie apsekojumi attiecas vismaz uz 70 % no cūku populācijas, ir norādītas šā lēmuma III pielikuma a) apakšpunktā.

2.   Dalībvalstis, kurām ir atļauts veikt apsekojumus reizi gadā aprīlī, maijā/jūnijā, augustā vai novembrī/decembrī, ir norādītas šā lēmuma III pielikuma b) apakšpunktā.

3.   Dalībvalstis, kurām ir atļauts izmantot reģionālo sadalījumu aprīļa, maija/jūnija apsekojuma rezultātiem, ir norādītas šā lēmuma III pielikuma c) apakšpunktā.

4.   Dalībvalstis, kurām ir atļauts izmantot sadalījumu pa ganāmpulku lieluma klasēm noteikta mēneša rezultātiem, ir norādītas šā lēmuma III pielikuma d) apakšpunktā.

6. pants

Lēmums 94/432/EK tiek atcelts. Atsauces, kas izdarītas uz atcelto lēmumu, tiek uzskatītas par izdarītām uz šo lēmumu.

7. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2004. gada 26. oktobrī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  OV L 149, 21.6.1993., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 179, 13.7.1994., 22. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu.

2

(3)  OV L 154, 21.6.2003., 1. lpp.

3

(4)  OV L 220, 17.8.1985., 1. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2003/369/EK (OV L 127, 23.5.2003., 48. lpp.).

4

---

I PIELIKUMS

TERITORIĀLĀS APAKŠVIENĪBAS

| Beļģija | NUTS 2 |
| --- | --- |
| Čehijas Republika | NUTS 2 |
| Dānija | — |
| Vācija | NUTS 1 |
| Igaunija | NUTS 2 |
| Grieķija | NUTS 2 |
| Spānija | NUTS 2 |
| Francija | NUTS 2 |
| Īrija | NUTS 2 |
| Itālija | NUTS 2 |
| Kipra | — |
| Latvija | NUTS 2 |
| Lietuva | NUTS 2 |
| Luksemburga | — |
| Ungārija | NUTS 2 |
| Malta | NUTS 2 |
| Nīderlande | NUTS 2 |
| Austrija | NUTS 2 |
| Polija | NUTS 2 |
| Portugāle | NUTS 2 |
| Slovēnija | NUTS 2 |
| Slovākija | NUTS 2 |
| Somija | NUTS 2 |
| Zviedrija | NUTS 2 |
| Apvienotā Karaliste | NUTS 1 |

Beļģija

NUTS 2

Čehijas Republika

NUTS 2

Dānija

—

Vācija

NUTS 1

Igaunija

NUTS 2

Grieķija

NUTS 2

Spānija

NUTS 2

Francija

NUTS 2

Īrija

NUTS 2

Itālija

NUTS 2

Kipra

—

Latvija

NUTS 2

Lietuva

NUTS 2

Luksemburga

—

Ungārija

NUTS 2

Malta

NUTS 2

Nīderlande

NUTS 2

Austrija

NUTS 2

Polija

NUTS 2

Portugāle

NUTS 2

Slovēnija

NUTS 2

Slovākija

NUTS 2

Somija

NUTS 2

Zviedrija

NUTS 2

Apvienotā Karaliste

NUTS 1

---

II PIELIKUMS

CŪKU POPULĀCIJAS LIELUMA KLASES

| Kategorijas | Cūku skaits vienam saimniekam | Saimnieku skaits | Dzīvnieku skaits | Sivēnmātes >= 50 kg vienam saimniekam | Saimnieku skaits | Dzīvnieku skaits | Nobarojamās cūkas >= 50 kg vienam saimniekam | Saimnieku skaits | Dzīvnieku skaits |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| I | 1–2 (1) | | | 1–2 (1) | | | 1–2 (1) | | |
| II | 3–9 (1) | | | 3–4 (1) | | | 3–9 (1) | | |
| III | 1–9 | | | 5–9 (1) | | | 1–9 | | |
| IV | 10–49 | | | 1–9 | | | 10–49 | | |
| V | 50–99 | | | 10–19 | | | 50–99 | | |
| VI | 100–199 | | | 20–49 | | | 100–199 | | |
| VII | 200–399 | | | 50–99 | | | 200–399 | | |
| VIII | 400–999 | | | 100– | | | 400–999 | | |
| IX | 1 000 | | | 100–199 (2) | | | 1 000 | | |
| X | 1 000–1 999 (2) | | | 200–499 (2) | | | 1 000–1 999 (2) | | |
| XII | 2 000–4 999 (2) | | | 500– (2) | | | 2 000– (2) | | |
| XIII | 5 000 (2) | | | | | | 2 000–4 999 (3)
   (2) | | |
| XIV | | | | | | | 5 000 (3)
   (2) | | |
| | Kopā | | | Kopā | | | Kopā | | |

Kategorijas

Cūku skaits vienam saimniekam

Saimnieku skaits

Dzīvnieku skaits

Sivēnmātes >= 50 kg vienam saimniekam

Saimnieku skaits

Dzīvnieku skaits

Nobarojamās cūkas >= 50 kg vienam saimniekam

Saimnieku skaits

Dzīvnieku skaits

I

1–2 (1)

1–2 (1)

1–2 (1)

II

3–9 (1)

3–4 (1)

3–9 (1)

III

1–9

5–9 (1)

1–9

IV

10–49

1–9

10–49

V

50–99

10–19

50–99

VI

100–199

20–49

100–199

VII

200–399

50–99

200–399

VIII

400–999

100–

400–999

IX

1 000

100–199 (2)

1 000

X

1 000–1 999 (2)

200–499 (2)

1 000–1 999 (2)

XII

2 000–4 999 (2)

500– (2)

2 000– (2)

XIII

5 000 (2)

2 000–4 999 (3)
   (2)

XIV

5 000 (3)
   (2)

Kopā

Kopā

Kopā

---

(1)  Sadalījums fakultatīvs šādām valstīm BE, CZ, DK, MT, NL, SE, SK.

(2)  Sadalījums fakultatīvs šādām valstīm CZ, EL, LT, LU, MT, PT, SE, SI, SK.

(3)  Sadalījums fakultatīvs šādām valstīm FR, PL.

---

III PIELIKUMS

| a) | Dalībvalstis, kurām atļauts veikt aprīļa un augusta vai maija/jūnija apsekojumus izvēlētos reģionos, ar nosacījumu, ka šie apsekojumi attiecas vismaz uz 70 % no cūku populācijas: | Francija |
| --- | --- | --- |

a)

Dalībvalstis, kurām atļauts veikt aprīļa un augusta vai maija/jūnija apsekojumus izvēlētos reģionos, ar nosacījumu, ka šie apsekojumi attiecas vismaz uz 70 % no cūku populācijas:

Francija

| | Itālija |
| --- | --- |

Itālija

| b) | Dalībvalstis, kurām atļauts veikt apsekojumus reizi gadā aprīlī, maijā/jūnijā, augustā vai novembrī/decembrī: | Kipra |
| --- | --- | --- |

b)

Dalībvalstis, kurām atļauts veikt apsekojumus reizi gadā aprīlī, maijā/jūnijā, augustā vai novembrī/decembrī:

Kipra

| | Igaunija |
| --- | --- |

Igaunija

| | Grieķija |
| --- | --- |

Grieķija

| | Somija |
| --- | --- |

Somija

| | Īrija |
| --- | --- |

Īrija

| | Latvija |
| --- | --- |

Latvija

| | Lietuva |
| --- | --- |

Lietuva

| | Luksemburga |
| --- | --- |

Luksemburga

| | Malta |
| --- | --- |

Malta

| | Portugāle |
| --- | --- |

Portugāle

| | Slovākija |
| --- | --- |

Slovākija

| | Slovēnija |
| --- | --- |

Slovēnija

| | Zviedrija |
| --- | --- |

Zviedrija

| c) | Dalībvalstis, kurām atļauts izmantot reģionālo sadalījumu aprīļa, maija/jūnija apsekojuma rezultātiem:







  Aprīlis | Maijs/jūnijs |
| --- | --- | --- |
| Nīderlande | Vācija
  Beļģija |

c)

Dalībvalstis, kurām atļauts izmantot reģionālo sadalījumu aprīļa, maija/jūnija apsekojuma rezultātiem:

Aprīlis

Maijs/jūnijs

Nīderlande

Vācija

Beļģija

| d) | Dalībvalstis, kurām atļauts izmantot paredzēto sadalījumu atbilstīgi ganāmpulku lieluma klasei, lai iegūtu apsekojuma rezultātus par noteiktu mēnesi: | Beļģija, maijs |
| --- | --- | --- |

d)

Dalībvalstis, kurām atļauts izmantot paredzēto sadalījumu atbilstīgi ganāmpulku lieluma klasei, lai iegūtu apsekojuma rezultātus par noteiktu mēnesi:

Beļģija, maijs

| | Dānija, maijs |
| --- | --- |

Dānija, maijs

| | Vācija, maijs |
| --- | --- |

Vācija, maijs

| | Nīderlande, aprīlis |
| --- | --- |

Nīderlande, aprīlis

| | Polija, augusts |
| --- | --- |

Polija, augusts

| | Zviedrija, jūnijs |
| --- | --- |

Zviedrija, jūnijs

---

| 13.11.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 337/64 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 337/64

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2004. gada 26. oktobris),

ar kuru nosaka piemērošanas priekšrakstus Padomes Direktīvai 93/24/EEK attiecībā par statistiskas pārskatiem par liellopu kopskaitu un produkciju liellopu sektorā

(izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 4091)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2004/761/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1993. gada 1. jūnija Direktīvu 93/24/EEK attiecībā par statistikas pārskatiem liellopu produkcijas jomā (1), un jo īpaši tās 1. panta 2. un 3. punktu, 2. panta 2. punktu, 3. panta 2. punktu, 6. pantu, 8. panta 1. un 2. punktu, 10. panta 3. punktu un 12. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 1994. gada 30. maija Lēmumā 94/433/EK, ar kuru nosaka Padomes Direktīvas 93/24/EEK piemērošanas priekšrakstus attiecībā par statistikas pārskatiem par liellopu kopskaitu un produkciju liellopu sektorā (2), izmaiņas bija izdarītas vairākas reizes. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 1994. gada 30. maija Lēmumā 94/433/EK, ar kuru nosaka Padomes Direktīvas 93/24/EEK piemērošanas priekšrakstus attiecībā par statistikas pārskatiem par liellopu kopskaitu un produkciju liellopu sektorā (2), izmaiņas bija izdarītas vairākas reizes.

| (2) | Direktīvā 93/24/EEK paredzēto statistikas pārskatu sagatavošanai ir nepieciešamība pēc precīzām definīcijām. Šajā sakarā ir nepieciešams definēt lauku saimniecības, uz kurām attiecas šī statistika. Tāpat ir nepieciešams precīzi nodefinēt statistikas rezultātu sadales dažādās kategorijas, kā arī sastāva lieluma klasifikāciju un teritoriālos sadalījumus, uz kuru pamata dalībvalstis veido statistikas pārskatu rezultātus, ko tās sniedz pēc regulāriem laika posmiem. Lai izveidotu kaušanas statistiku, ir nepieciešams izveidot vienotu definīciju kautķermeņa masai. |
| --- | --- |

(2)

Direktīvā 93/24/EEK paredzēto statistikas pārskatu sagatavošanai ir nepieciešamība pēc precīzām definīcijām. Šajā sakarā ir nepieciešams definēt lauku saimniecības, uz kurām attiecas šī statistika. Tāpat ir nepieciešams precīzi nodefinēt statistikas rezultātu sadales dažādās kategorijas, kā arī sastāva lieluma klasifikāciju un teritoriālos sadalījumus, uz kuru pamata dalībvalstis veido statistikas pārskatu rezultātus, ko tās sniedz pēc regulāriem laika posmiem. Lai izveidotu kaušanas statistiku, ir nepieciešams izveidot vienotu definīciju kautķermeņa masai.

| (3) | Saskaņā ar Direktīvu 93/24/EEK dalībvalstis pēc to lūguma var saņemt atļauju veikt pārskatus maija/jūnija vai novembra/decembra mēnešiem izraudzītajos reģionos ar nosacījumu, ka šie pārskati vismaz 70 % būs vērsti uz liellopu skaitu. Dalībvalstis, kurās liellopu skaits veido tikai nelielu daļu no Kopienas kopējā skaita, pēc to lūguma var pilnībā attiekties no maija/jūnija vai novembra/decembra pārskatiem vai īstenot reģionālo sadali galīgiem maija/jūnija pārskata rezultātiem. Visbeidzot, dalībvalstis pēc to lūguma var saņemt atļauju īstenot augstāk minēto sadali, vadoties no sastāva lieluma klasifikācijas maija/jūnija pārskata rezultātiem. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Direktīvu 93/24/EEK dalībvalstis pēc to lūguma var saņemt atļauju veikt pārskatus maija/jūnija vai novembra/decembra mēnešiem izraudzītajos reģionos ar nosacījumu, ka šie pārskati vismaz 70 % būs vērsti uz liellopu skaitu. Dalībvalstis, kurās liellopu skaits veido tikai nelielu daļu no Kopienas kopējā skaita, pēc to lūguma var pilnībā attiekties no maija/jūnija vai novembra/decembra pārskatiem vai īstenot reģionālo sadali galīgiem maija/jūnija pārskata rezultātiem. Visbeidzot, dalībvalstis pēc to lūguma var saņemt atļauju īstenot augstāk minēto sadali, vadoties no sastāva lieluma klasifikācijas maija/jūnija pārskata rezultātiem.

| (4) | Dalībvalstis bija iesniegušas pieteikumus attiecībā uz dažādu atkāpju iespējamību. |
| --- | --- |

(4)

Dalībvalstis bija iesniegušas pieteikumus attiecībā uz dažādu atkāpju iespējamību.

| (5) | Pēc Čehijas Republikas, Igaunijas, Kipras, Latvijas, Lietuvas, Ungārijas, Maltas, Polijas, Slovākijas un Slovēnijas iestāšanās ir jāīsteno atsevišķas tehniskas adaptācijas un attiecībā pret šīm jaunajām dalībvalstīm jāpiemēro atsevišķas atkāpes. |
| --- | --- |

(5)

Pēc Čehijas Republikas, Igaunijas, Kipras, Latvijas, Lietuvas, Ungārijas, Maltas, Polijas, Slovākijas un Slovēnijas iestāšanās ir jāīsteno atsevišķas tehniskas adaptācijas un attiecībā pret šīm jaunajām dalībvalstīm jāpiemēro atsevišķas atkāpes.

| (6) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1059/2003 (3) dalībvalstīm nosaka statistikas teritoriālo vienību (NUTS) kopējo nomenklatūru; sekojoši, iepriekš definēto reģionu līmeņi ir jānomaina pret jauno NUTS nomenklatūru. |
| --- | --- |

(6)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1059/2003 (3) dalībvalstīm nosaka statistikas teritoriālo vienību (NUTS) kopējo nomenklatūru; sekojoši, iepriekš definēto reģionu līmeņi ir jānomaina pret jauno NUTS nomenklatūru.

| (7) | Sekojoši, Lēmums 94/433/EK ir atceļams. |
| --- | --- |

(7)

Sekojoši, Lēmums 94/433/EK ir atceļams.

| (8) | Šis lēmums ir saskaņā ar Lauksaimniecības statistikas pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šis lēmums ir saskaņā ar Lauksaimniecības statistikas pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Lauku saimniecība Direktīvas 93/24/EEK 2. panta 2. punkta izpratnē ir tehnoloģiski ekonomiska vienība, kura pakļauta vienpersoniskai vadībai un ražo lauksaimniecības produkciju.

2.   Direktīvas 93/24/EEK 1. panta 1. punktā paredzētais pārskats vērsts uz:

| a) | lauku saimniecībām, kuru lauksaimniecībā izmantojamā teritorija ir vienāda vai lielāka par vienu hektāru; |
| --- | --- |

a)

lauku saimniecībām, kuru lauksaimniecībā izmantojamā teritorija ir vienāda vai lielāka par vienu hektāru;

| b) | saimniecībām, kuru lauksaimniecībā izmantojamā teritorija ir mazāka par vienu hektāru, ja tās ražo pārdošanai vai to produkcijas vienība pārsniedz noteiktu fizisku slieksni. |
| --- | --- |

b)

saimniecībām, kuru lauksaimniecībā izmantojamā teritorija ir mazāka par vienu hektāru, ja tās ražo pārdošanai vai to produkcijas vienība pārsniedz noteiktu fizisku slieksni.

3.   Dalībvalstīm, kuras pārskatiem vēlas izmantot citu slieksni, šis slieksnis ir jāfiksē tādā veidā, lai no tiem tiktu izslēgtas vienīgi mazās saimniecības, kuru ieguldījums tikai sniedzas līdz bruto standartam (Komisijas Lēmuma 85/377/EEK (4) izpratnē), attiecīgajā dalībvalstī globāli tas ir līdz 1 %.

2. pants

Direktīvas 93/24/EEK 3. panta 1. punktā, 10. panta 2. punktā un 12. panta 2. punktā paredzētās liellopu kategoriju definīcijas dotas šī lēmuma I pielikumā.

3. pants

Par teritoriālajām apakšvienībām, kas paredzētas Direktīvas 93/24/EEK 6. panta 1. punktā, dalībvalstis balstās uz statistisko teritoriālo vienību (NUTS) kopējo nomenklatūru, kas definēta šī lēmuma II pielikumā. Tās ir atbrīvotas no rezultātu apkopošanas reģionos, kuros liellopu skaits ir mazāks par 1 % no valsts kopējā liellopu skaita.

4. pants

Sastāva lieluma klasifikācija, kas paredzēta Direktīvas 93/24/EEK 8. panta 1. punktā, dota šī lēmuma III pielikumā.

5. pants

Direktīvas 93/24/EEK 10. panta 1. punktā paredzētā kautķermeņa masa ir nokauta dzīvnieka auksta ķermeņa masa pēc tā atādošanas, asins nolaišanas, iekšu izņemšanas un ārējo ģenitāliju izgriešanas, ekstremitāšu nociršanas pie potītēm un kāju pēdējā posma, galvas, astes nociršanas, nieru un nieru tauku izņemšanas, kā arī tesmeņa nogriešanas.

6. pants

1.   Dalībvalstu saraksts, kurām ir dota atļauja veikt pārskatus maija/jūnija vai novembra/decembra mēnešiem izraudzītajos reģionos, ar noteikumu, ka šie pārskati vismaz 70 % ir vērsti uz liellopu skaitu, dots šī lēmuma IV pielikuma a) punktā.

2.   Dalībvalstu saraksts, kurām ir dota atļauja veikt pārskatus novembra/decembra mēnešiem, dots šī lēmuma IV pielikuma b) punktā.

3.   Dalībvalstu saraksts, kurām ir dota atļauja reģionu pārdalei galīgo rezultātu iegūšanai maija/jūnija pārskatiem, dots šī lēmuma IV pielikuma c) punktā.

4.   Dalībvalstu saraksts, kurām ir dota atļauja iepriekš minētajai sadalei pēc sastāva lieluma klasifikācijas rezultātu iegūšanai maija/jūnija pārskatiem, dots šī lēmuma IV pielikuma d) punktā.

7. pants

Lēmums 94/433/EK ir atcelts.

Atsauces attiecībā uz atcelto lēmumu tāpat ir atceltas ar šo lēmumu.

8. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2004. gada 26. oktobrī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  OV L 149, 21.6.1993., 5. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 179, 13.7.1994., 27. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu.

2

(3)  OV L 154, 21.6.2003., 1. lpp.

3

(4)  OV L 220, 17.8.1985., 1. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2003/369/EK (OV L 127, 23.5.2003., 48. lpp.).

4

---

I PIELIKUMS

KATEGORIJU DEFINĪCIJAS

| | Direktīvas 93/24/EEK 3. panta 1. punkts | Direktīvas 93/24/EEK 10. panta 2. punkts un 12. panta 2. punkts |
| --- | --- | --- |
| Teļi | A.a) | Liellopi, jaunāki par vienu gadu, kas paredzēti kaušanai kā teļi.
  Teļu definīcija figurē nākošajā kolonnā zem A |

Direktīvas 93/24/EEK 3. panta 1. punkts

Direktīvas 93/24/EEK 10. panta 2. punkts un 12. panta 2. punkts

Teļi

A.a)

Liellopi, jaunāki par vienu gadu, kas paredzēti kaušanai kā teļi.

Teļu definīcija figurē nākošajā kolonnā zem A

| A. | Teļi
  Liellopu izcelsmes mājd dzīvnieki, kuru dzīvā masa ir mazāka vai vienāda ar 300 kg un kuriem vēl ir saglabājušies piena zobi |
| --- | --- |

A.

Teļi

Liellopu izcelsmes mājd dzīvnieki, kuru dzīvā masa ir mazāka vai vienāda ar 300 kg un kuriem vēl ir saglabājušies piena zobi

Vērši

| D. | Vērši
  Nekastrēti liellopu tēviņi, kas nav iekļauti zem A |
| --- | --- |

D.

Vērši

Nekastrēti liellopu tēviņi, kas nav iekļauti zem A

Buļļi

| E. | Vērši
  Nekastrēti liellopu tēviņi, kas nav iekļauti zem A |
| --- | --- |

E.

Vērši

Nekastrēti liellopu tēviņi, kas nav iekļauti zem A

Teles

| C.b) | ba)
  Liellopu mātītes līdz divu gadu vecumam, vēl neatnesušās |
| --- | --- |

C.b)

ba)

Liellopu mātītes līdz divu gadu vecumam, vēl neatnesušās

| B. | Teles
  Liellopu mātītes, kuras vēl nav atnesušās un nav iekļautas zem A |
| --- | --- |

B.

Teles

Liellopu mātītes, kuras vēl nav atnesušās un nav iekļautas zem A

Kaušanai paredzētās teles

| C.b) | ba) 1)
  Teles, kuras tiek audzētas gaļas ražošanai |
| --- | --- |

C.b)

ba) 1)

Teles, kuras tiek audzētas gaļas ražošanai

Citas teles

| C.b) | ba) 2)
  Teles, kuras tiek audzētas reproduktivitātei un paredzētas, lai nomainītu piena vai citas govis |
| --- | --- |

C.b)

ba) 2)

Teles, kuras tiek audzētas reproduktivitātei un paredzētas, lai nomainītu piena vai citas govis

Govis

| C.b) | bb)
  Liellopu mātītes, kuras jau ir atnesušās (tajā skaitā, vajadzības gadījumā, arī jaunākas par diviem gadiem) |
| --- | --- |

C.b)

bb)

Liellopu mātītes, kuras jau ir atnesušās (tajā skaitā, vajadzības gadījumā, arī jaunākas par diviem gadiem)

| C. | Govis
  Liellopu mātītes, kuras jau ir atnesušās |
| --- | --- |

C.

Govis

Liellopu mātītes, kuras jau ir atnesušās

Piena govis

| C.b) | bb) 1)
  Govis, kuras galvenokārt vai vienīgi tiek turētas piena ražošanai, kas paredzēts patērēšanai cilvēkam un/vai pārstrādei piena produktos, tajā skaitā kaušanai paredzētās (ir vai nav piebarotas starp pēdējo laktāciju un kaušanu) |
| --- | --- |

C.b)

bb) 1)

Govis, kuras galvenokārt vai vienīgi tiek turētas piena ražošanai, kas paredzēts patērēšanai cilvēkam un/vai pārstrādei piena produktos, tajā skaitā kaušanai paredzētās (ir vai nav piebarotas starp pēdējo laktāciju un kaušanu)

Citas govis

| C.b) | bb) 2)
  Visas citas, izņemot piena govis, tajā skaitā arī darba govis |
| --- | --- |

C.b)

bb) 2)

Visas citas, izņemot piena govis, tajā skaitā arī darba govis

---

II PIELIKUMS

TERITORIĀLĀS APAKŠVIENĪBAS

| Beļģija | NUTS 2 |
| --- | --- |
| Čehija | NUTS 2 |
| Dānija | — |
| Vācija | NUTS 1 |
| Igaunija | NUTS 2 |
| Grieķija | NUTS 2 |
| Spānija | NUTS 2 |
| Francija | NUTS 2 |
| Īrija | NUTS 2 |
| Itālija | NUTS 2 |
| Kipra | — |
| Latvija | NUTS 3 |
| Lietuva | NUTS 2 |
| Luksemburga | — |
| Ungārija | NUTS 2 |
| Malta | NUTS 3 |
| Nīderlande | NUTS 2 |
| Austrija | NUTS 2 |
| Polija | NUTS 2 |
| Portugāle | NUTS 2 |
| Slovēnija | NUTS 2 |
| Slovākija | NUTS 2 |
| Somija | NUTS 2 |
| Zviedrija | NUTS 2 |
| Apvienotā Karaliste | NUTS 1 |

Beļģija

NUTS 2

Čehija

NUTS 2

Dānija

—

Vācija

NUTS 1

Igaunija

NUTS 2

Grieķija

NUTS 2

Spānija

NUTS 2

Francija

NUTS 2

Īrija

NUTS 2

Itālija

NUTS 2

Kipra

—

Latvija

NUTS 3

Lietuva

NUTS 2

Luksemburga

—

Ungārija

NUTS 2

Malta

NUTS 3

Nīderlande

NUTS 2

Austrija

NUTS 2

Polija

NUTS 2

Portugāle

NUTS 2

Slovēnija

NUTS 2

Slovākija

NUTS 2

Somija

NUTS 2

Zviedrija

NUTS 2

Apvienotā Karaliste

NUTS 1

---

III PIELIKUMS

UZTURAMO LIELLOPU SASTĀVA LIELUMA KLASIFIKĀCIJA

| Kategorijas | Liellopu skaits uz īpašnieku | Īpašnieku skaits | Lopu skaits | Piena govju skaits uz īpašnieku | Īpašnieku skaits | Lopu skaits | Citu govju skaits uz īpašnieku | Īpašnieku skaits | Lopu skaits |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| I | 1–2 (1) | | | 1–2 (1) | | | 1–2 (1) | | |
| II | 3–9 (1) | | | 3–9 (1) | | | 3–9 (1) | | |
| III | 1–9 | | | 1–9 | | | 1–9 | | |
| IV | 10–19 | | | 10–19 | | | 10–19 | | |
| V | 20–29 | | | 20–29 | | | 20–29 | | |
| VI | 30–49 | | | 30–49 | | | 30–49 | | |
| VII | 50–99 | | | 50–99 | | | 50–99 | | |
| VIII | 100– (4) | | | 100– (4) | | | 100– (4) | | |
| IX | 100–199 (2) | | | 100–199 (3) | | | 100–199 (3) | | |
| X | 200–299 (2) | | | 200–299 (3) | | | 200–299 (3) | | |
| XI | 300–499 (2) | | | 300– (3) | | | 300– (3) | | |
| XII | 500– (2) | | | | | | | | |
| | Kopā | | | Kopā | | | Kopā | | |

Kategorijas

Liellopu skaits uz īpašnieku

Īpašnieku skaits

Lopu skaits

Piena govju skaits uz īpašnieku

Īpašnieku skaits

Lopu skaits

Citu govju skaits uz īpašnieku

Īpašnieku skaits

Lopu skaits

I

1–2 (1)

1–2 (1)

1–2 (1)

II

3–9 (1)

3–9 (1)

3–9 (1)

III

1–9

1–9

1–9

IV

10–19

10–19

10–19

V

20–29

20–29

20–29

VI

30–49

30–49

30–49

VII

50–99

50–99

50–99

VIII

100– (4)

100– (4)

100– (4)

IX

100–199 (2)

100–199 (3)

100–199 (3)

X

200–299 (2)

200–299 (3)

200–299 (3)

XI

300–499 (2)

300– (3)

300– (3)

XII

500– (2)

Kopā

Kopā

Kopā

---

(1)  Sadale fakultatīva BE, CZ, DK, NL, SE, SK.

(2)  Sadale fakultatīva CZ, EL, LT, LU, PL, PT, SE, SI, SK.

(3)  Sadale fakultatīva CZ, EL, FR, LT, LU, PL, PT, SE, SI, SK.

(4)  Sadale fakultatīva MT.

---

IV PIELIKUMS

a)   Dalībvalstis, kurām ir dota atļauja veikt pārskatus maija/jūnija vai novembra/decembra mēnešiem izraudzītajos reģionos, ar noteikumu, ka šie pārskati vismaz 70 % ir vērsti uz liellopu skaitu

| | Francija |
| --- | --- |

Francija

| | Itālija |
| --- | --- |

Itālija

b)   Dalībvalstis, kurām ir dota atļauja veikt pārskatus novembra/decembra mēnešiem

| | Portugāle |
| --- | --- |

Portugāle

| | Grieķija |
| --- | --- |

Grieķija

| | Kipra |
| --- | --- |

Kipra

| | Igaunija |
| --- | --- |

Igaunija

| | Ungārija |
| --- | --- |

Ungārija

| | Latvija |
| --- | --- |

Latvija

| | Lietuva |
| --- | --- |

Lietuva

| | Malta |
| --- | --- |

Malta

| | Slovākija |
| --- | --- |

Slovākija

| | Slovēnija |
| --- | --- |

Slovēnija

c)   Dalībvalstis, kurām ir dota atļauja reģionu pārdalei galīgo rezultātu iegūšanai maija/jūnija pārskatiem

| | Beļģija |
| --- | --- |

Beļģija

| | Vācija |
| --- | --- |

Vācija

| | Nīderlande |
| --- | --- |

Nīderlande

| | Zviedrija |
| --- | --- |

Zviedrija

d)   Dalībvalstis, kurām ir dota atļauja iepriekš minētajai sadalei pēc sastāva lieluma klasifikācijas rezultātu iegūšanai maija/jūnija pārskatiem

| | Beļģija |
| --- | --- |

Beļģija

| | Dānija |
| --- | --- |

Dānija

| | Vācija |
| --- | --- |

Vācija

| | Nīderlande |
| --- | --- |

Nīderlande

| | Polija |
| --- | --- |

Polija

| | Zviedrija |
| --- | --- |

Zviedrija

---

| 13.11.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 337/70 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 337/70

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2004. gada 12. novembris),

ar ko groza Lēmumu 2003/828/EK attiecībā uz dzīvnieku pārvietošanu Spānijas un Portugāles aizliegtajā zonā un ārpus tās saistībā ar infekciozā katarālā drudža uzliesmojumiem Spānijā

(izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 4398)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2004/762/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2000. gada 20. novembra Direktīvu 2000/75/EK, ar ko paredz īpašus noteikumus infekciozā katarālā drudža kontrolei un apkarošanai (1), un jo īpaši tās 8. panta 2. punkta d) apakšpunktu, 9. panta 1. punkta c) apakšpunktu un 12. pantu,

ņemot vērā Padomes 1990. gada 26. jūnija Direktīvu 90/425/EEK par veterinārajām un zootehniskajām pārbaudēm, kas piemērojamas Kopienā iekšējā tirdzniecībā ar noteiktiem dzīviem dzīvniekiem un produktiem, lai izveidotu iekšējo tirgu (2), un jo īpaši tās 10. panta 3. un 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 2003. gada 25. novembra Lēmums 2003/828/EK par aizsardzības un uzraudzības zonām attiecībā uz infekciozo katarālo drudzi (3) tika pieņemts, ņemot vērā katarālā drudža dominējošo situāciju skartajos Kopienas reģionos. Minētais lēmums norobežo aizsardzības un uzraudzības zonas (“aizliegtās zonas”), kas atbilst īpašām epidemioloģiskām situācijām, un nosaka nosacījumus, kuri paredz atbrīvojumus no Direktīvā 2000/75/EK noteiktā izvešanas aizlieguma attiecībā uz dažu dzīvnieku, to spermas, olšūnu un embriju pārvietošanu no šīm zonām un caur šīm zonām. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 2003. gada 25. novembra Lēmums 2003/828/EK par aizsardzības un uzraudzības zonām attiecībā uz infekciozo katarālo drudzi (3) tika pieņemts, ņemot vērā katarālā drudža dominējošo situāciju skartajos Kopienas reģionos. Minētais lēmums norobežo aizsardzības un uzraudzības zonas (“aizliegtās zonas”), kas atbilst īpašām epidemioloģiskām situācijām, un nosaka nosacījumus, kuri paredz atbrīvojumus no Direktīvā 2000/75/EK noteiktā izvešanas aizlieguma attiecībā uz dažu dzīvnieku, to spermas, olšūnu un embriju pārvietošanu no šīm zonām un caur šīm zonām.

| (2) | Lai samazinātu infekciozā katarālā drudža izplatīšanās risku, aizliegtajās zonās epidemioloģisku iemeslu dēļ jānosaka pārvietošanas aizliegumi. |
| --- | --- |

(2)

Lai samazinātu infekciozā katarālā drudža izplatīšanās risku, aizliegtajās zonās epidemioloģisku iemeslu dēļ jānosaka pārvietošanas aizliegumi.

| (3) | Infekciozā katarālā drudža vīrusa cirkulācija nesen ir konstatēta Andalūzijā un Estremadurā Spānijas dienvidos. |
| --- | --- |

(3)

Infekciozā katarālā drudža vīrusa cirkulācija nesen ir konstatēta Andalūzijā un Estremadurā Spānijas dienvidos.

| (4) | Saskaņā ar Direktīvu 2000/75/EK, un ņemot vērā infekciozā katarālā drudža uzliesmojumu skarto Spānijas reģionu ģeogrāfisko, ekoloģisko un epizootoloģisko situāciju, Lēmuma 2003/828/EK I pielikumā izklāstīto aizliegto zonu saraksts ir jāgroza, pievienojot jaunas aizliegtās zonas, kurās iekļauti minētie reģioni. Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums 2003/828/EK. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Direktīvu 2000/75/EK, un ņemot vērā infekciozā katarālā drudža uzliesmojumu skarto Spānijas reģionu ģeogrāfisko, ekoloģisko un epizootoloģisko situāciju, Lēmuma 2003/828/EK I pielikumā izklāstīto aizliegto zonu saraksts ir jāgroza, pievienojot jaunas aizliegtās zonas, kurās iekļauti minētie reģioni. Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums 2003/828/EK.

| (5) | Turklāt epidemioloģiskās konsekvences un ekoloģiskās nepārtrauktības nolūkos jaunajām aizliegtajām zonām jāpievieno arī daži Portugāles reģioni, kaut arī Portugālē infekciozā katarālā drudža izplatīšanās uzliesmojums nav novērots. Tomēr, lai novērstu slimības izplatīšanos, dzīvnieku pārvietošanu no jaunās aizliegtās zonas Spānijas daļas uz Portugāli ir jāaizliedz. |
| --- | --- |

(5)

Turklāt epidemioloģiskās konsekvences un ekoloģiskās nepārtrauktības nolūkos jaunajām aizliegtajām zonām jāpievieno arī daži Portugāles reģioni, kaut arī Portugālē infekciozā katarālā drudža izplatīšanās uzliesmojums nav novērots. Tomēr, lai novērstu slimības izplatīšanos, dzīvnieku pārvietošanu no jaunās aizliegtās zonas Spānijas daļas uz Portugāli ir jāaizliedz.

| (6) | Direktīvā 90/425/EEK ir paredzēti daži pagaidu aizsardzības pasākumi, kurus iespējams pieņemt pēc epizootiskās slimības uzliesmojuma Kopienā. Tādējādi 2004. gada 14. oktobrī tika pieņemts Komisijas Lēmums 2004/697/EK par dažiem aizsardzības pasākumiem attiecībā uz infekciozo katarālo drudzi vai zilās mēles slimību Spānijā (4), reaģējot uz ziņojumiem par minētās slimības uzliesmojumiem dažās Spānijas provincēs 2004. gadā. Saskaņā ar minēto lēmumu paredzētie pasākumi 2004. gada 19. oktobra sanāksmē tika iesniegti Pastāvīgajā pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komitejā. Ņemot vērā jaunākās norises, Lēmumā 2004/697/EK noteiktie aizsardzības pasākumi ir jāatceļ un jāaizstāj ar Lēmumu 2003/828/EK, kurā grozījumi izdarīti ar šo lēmumu. |
| --- | --- |

(6)

Direktīvā 90/425/EEK ir paredzēti daži pagaidu aizsardzības pasākumi, kurus iespējams pieņemt pēc epizootiskās slimības uzliesmojuma Kopienā. Tādējādi 2004. gada 14. oktobrī tika pieņemts Komisijas Lēmums 2004/697/EK par dažiem aizsardzības pasākumiem attiecībā uz infekciozo katarālo drudzi vai zilās mēles slimību Spānijā (4), reaģējot uz ziņojumiem par minētās slimības uzliesmojumiem dažās Spānijas provincēs 2004. gadā. Saskaņā ar minēto lēmumu paredzētie pasākumi 2004. gada 19. oktobra sanāksmē tika iesniegti Pastāvīgajā pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komitejā. Ņemot vērā jaunākās norises, Lēmumā 2004/697/EK noteiktie aizsardzības pasākumi ir jāatceļ un jāaizstāj ar Lēmumu 2003/828/EK, kurā grozījumi izdarīti ar šo lēmumu.

| (7) | Šajā lēmumā paredzētos pasākumus jāpārskata 11. novembrī plānotajā Pastāvīgās pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komitejas sanāksmē. |
| --- | --- |

(7)

Šajā lēmumā paredzētos pasākumus jāpārskata 11. novembrī plānotajā Pastāvīgās pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komitejas sanāksmē.

| (8) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pastāvīgās pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pastāvīgās pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmumu 2003/828/EK groza šādi.

| 1) | Lēmuma 1. panta trešo daļu aizstāj ar šo:
  “Ja nav noteikts citādi, šis lēmums neietekmē pārvietošanu 2. panta 1. punkta pirmajā daļā minētajās aizliegtajās zonās.”. |
| --- | --- |

1)

Lēmuma 1. panta trešo daļu aizstāj ar šo:

“Ja nav noteikts citādi, šis lēmums neietekmē pārvietošanu 2. panta 1. punkta pirmajā daļā minētajās aizliegtajās zonās.”.

| 2) | Lēmuma 2. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Aizliegtās zonas A, B, C, D, E un F norobežo, kā izklāstīts I pielikumā.
  Atbrīvojumus no izvešanas aizlieguma šīm zonām piešķir tikai saskaņā ar šajā lēmumā izklāstītajiem nosacījumiem.
  Attiecībā uz I pielikumā minēto aizliegto F zonu pret infekciozo katarālo drudzi uzņēmīgu sugu dzīvu dzīvnieku pārvietošana no Spānijas teritorijas uz Portugāli ir aizliegta, ja to nav pilnvarojusi kompetentā iestāde.”. |
| --- | --- |

2)

Lēmuma 2. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Aizliegtās zonas A, B, C, D, E un F norobežo, kā izklāstīts I pielikumā.

Atbrīvojumus no izvešanas aizlieguma šīm zonām piešķir tikai saskaņā ar šajā lēmumā izklāstītajiem nosacījumiem.

Attiecībā uz I pielikumā minēto aizliegto F zonu pret infekciozo katarālo drudzi uzņēmīgu sugu dzīvu dzīvnieku pārvietošana no Spānijas teritorijas uz Portugāli ir aizliegta, ja to nav pilnvarojusi kompetentā iestāde.”.

| 3) | Lēmuma I pielikumā pievieno šādu aizliegto F zonu:
  “F zona | SPĀNIJA:






  — | Kadisas, Malagas, Seviļas, Elvas, Kordovas, Henas, Kaseresas un Badahosas provinces, |
| --- | --- | --- | --- |

3)

Lēmuma I pielikumā pievieno šādu aizliegto F zonu:

“F zona

SPĀNIJA:

—

Kadisas, Malagas, Seviļas, Elvas, Kordovas, Henas, Kaseresas un Badahosas provinces,

| — | Tolēdo province (provinces (comarcas) — Oropesa, Talavera de la Reina, Belvis de Jara un Los Navalmorales), |
| --- | --- |

—

Tolēdo province (provinces (comarcas) — Oropesa, Talavera de la Reina, Belvis de Jara un Los Navalmorales),

| — | Sjudadrealas province (provinces (comarcas) — Horcajo de los Montes, Piedrabuena, Almadén un Almodóvar del Campo). |
| --- | --- |

—

Sjudadrealas province (provinces (comarcas) — Horcajo de los Montes, Piedrabuena, Almadén un Almodóvar del Campo).

| | PORTUGĀLE:






  — | Alentejo reģionālais lauksaimniecības direktorāts: pašvaldības (concelhos) — Niza, Castelo de Vide, Marvão, Ponte de Sor, Crato, Portoalegre, Alter do Chão, Avis, Mora, Sousel, Fronteira, Monforte, Arronches, Campo Maior, Elvas, Arraiolos, Estremoz, Borba, Vila Viçosa, Alandroal, Redondo, Évora, Portel, Reguengos de Monsaraz, Mourão, Moura, Barrancos; Mértola, Serpa, Beja, Vidigueira, Ferreira do Alentejo, Cuba, Alvito, Viana, Montemor-o-Novo, Vendas Novas, Alcácer do Sal (A2 austrumu daļa, pagasti (freguesias) — Santa Susana, Santiago un Torrão) un Gavião (pagasti (freguesias) — Gavião, Atalaia, Margem un Comenda), |
| --- | --- | --- |

PORTUGĀLE:

—

Alentejo reģionālais lauksaimniecības direktorāts: pašvaldības (concelhos) — Niza, Castelo de Vide, Marvão, Ponte de Sor, Crato, Portoalegre, Alter do Chão, Avis, Mora, Sousel, Fronteira, Monforte, Arronches, Campo Maior, Elvas, Arraiolos, Estremoz, Borba, Vila Viçosa, Alandroal, Redondo, Évora, Portel, Reguengos de Monsaraz, Mourão, Moura, Barrancos; Mértola, Serpa, Beja, Vidigueira, Ferreira do Alentejo, Cuba, Alvito, Viana, Montemor-o-Novo, Vendas Novas, Alcácer do Sal (A2 austrumu daļa, pagasti (freguesias) — Santa Susana, Santiago un Torrão) un Gavião (pagasti (freguesias) — Gavião, Atalaia, Margem un Comenda),

| — | Ribatejo e Oeste reģionālais lauksaimniecības direktorāts: pašvaldības (concelhos) — Montijo (pagasti (freguesias) — Canha, S. Isidoro de Pegões un Pegões), Coruche, Salvaterra de Magos, Almeirim, Alpiarça, Chamusca, (pagasti (freguesias) — Pinheiro Grande, Chamusca, Ulme, Vale de Cavalos, Chouto un Parreira), Constância (pagasts (freguesia) — Sta Margarida de Coutada) un Abrantes (pagasti (freguesias) — Tramagal, S. Miguel do Rio Torto, Rossio ao Sul do Tejo, Pego, Concovoadas, Alvega, S. Facundo, Vale das Mós un Bemposta)”. |
| --- | --- |

—

Ribatejo e Oeste reģionālais lauksaimniecības direktorāts: pašvaldības (concelhos) — Montijo (pagasti (freguesias) — Canha, S. Isidoro de Pegões un Pegões), Coruche, Salvaterra de Magos, Almeirim, Alpiarça, Chamusca, (pagasti (freguesias) — Pinheiro Grande, Chamusca, Ulme, Vale de Cavalos, Chouto un Parreira), Constância (pagasts (freguesia) — Sta Margarida de Coutada) un Abrantes (pagasti (freguesias) — Tramagal, S. Miguel do Rio Torto, Rossio ao Sul do Tejo, Pego, Concovoadas, Alvega, S. Facundo, Vale das Mós un Bemposta)”.

2. pants

Lēmums 2004/697/EK ir atcelts.

3. pants

Šo lēmumu piemēro no 2004. gada 16. novembra.

4. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2004. gada 12. novembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

David BYRNE

---

(1)  OV L 327, 22.12.2000., 74. lpp.

1

(2)  OV L 224, 18.8.1990., 29. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/33/EK (OV L 315, 19.11.2002., 14. lpp.).

2

(3)  OV L 311, 27.11.2003., 41. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2004/550/EK (OV L 244, 16.7.2004., 51. lpp.).

3

(4)  OV L 316, 15.10.2004., 96. lpp.

4

---

Tiesību akti, kas pieņemti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu

| 13.11.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 337/72 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 337/72

---

EIROPADOMES LĒMUMS 2004/763/KĀDP

(2004. gada 5. novembris),

ar ko groza Kopējo stratēģiju 2000/458/KĀDP Vidusjūras reģionā, lai pagarinātu tās piemērošanas termiņu

EIROPADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, un jo īpaši tā 13. panta 2. punktu,

ņemot vērā Padomes ieteikumu,

tā kā:

| (1) | Eiropadomes 2000. gada 19. jūnija Kopējai stratēģijai 2000/458/KĀDP Vidusjūras reģionā (1) termiņš beidzās 2004. gada 23. jūlijā. |
| --- | --- |

(1)

Eiropadomes 2000. gada 19. jūnija Kopējai stratēģijai 2000/458/KĀDP Vidusjūras reģionā (1) termiņš beidzās 2004. gada 23. jūlijā.

| (2) | Tiek uzskatīts par vajadzīgu grozīt Kopējo stratēģiju 2000/458/KĀDP, lai pagarinātu tās piemērošanas termiņu, tādējādi ļaujot pārskatīt Eiropas Savienības attiecības ar Vidusjūras reģionu, ņemot vērā 2005. gada jūnija Eiropadomes novērtējumu attiecībā uz Stratēģisko partnerību ar Vidusjūras reģionu un Tuvajiem Austrumiem un novērtējumu par Barselonas procesu saistībā ar tā desmito gadadienu 2005. gadā, kā arī novērtējumu par Eiropas Kaimiņu politiku minētajā laikposmā, |
| --- | --- |

(2)

Tiek uzskatīts par vajadzīgu grozīt Kopējo stratēģiju 2000/458/KĀDP, lai pagarinātu tās piemērošanas termiņu, tādējādi ļaujot pārskatīt Eiropas Savienības attiecības ar Vidusjūras reģionu, ņemot vērā 2005. gada jūnija Eiropadomes novērtējumu attiecībā uz Stratēģisko partnerību ar Vidusjūras reģionu un Tuvajiem Austrumiem un novērtējumu par Barselonas procesu saistībā ar tā desmito gadadienu 2005. gadā, kā arī novērtējumu par Eiropas Kaimiņu politiku minētajā laikposmā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Kopējās stratēģijas 2000/458/KĀDP V daļas 36. punkta (“Termiņš”) pirmo teikumu aizstāj ar šādu teikumu:

| “36) | Šo kopējo stratēģiju piemēro līdz 2006. gada 23. janvārim.” |
| --- | --- |

“36)

Šo kopējo stratēģiju piemēro līdz 2006. gada 23. janvārim.”

2. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2004. gada 5. novembrī

Eiropadomes vārdā —

priekšsēdētājs

J. P. BALKENENDE

---

(1)  OV L 183, 22.7.2000., 5. lpp.

1

---

Labojums

| 13.11.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 337/73 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 337/73

---

Labojums Komisijas 2004. gada 10. jūnija Regulā (EK) Nr. 1101/2004, ar kuru groza I un II pielikumu Padomes Regulā (EEK) Nr. 2377/90, ar ko nosaka Kopienas procedūru veterināro medikamentu maksimāli pieļaujamā atlieku daudzuma noteikšanai dzīvnieku valsts produktos

(
  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 211, 2004. gada 12. jūnijs
  )

Pielikuma A punkts 5. lappusē tiek aizstāts ar šādu:

“A.   I pielikumā (To farmakoloģiski aktīvo vielu saraksts, kam noteikts maksimāli pieļaujamais atlieku daudzums) iekļauj šādu vielu (šādas vielas)

1.   Pretinfekcijas līdzekļi

1.2.   Antibiotikas

1.2.4.   Makrolīdi

| Farmakoloģiski aktīva viela(s) | Marķieratliekas | Dzīvnieku suga | Maksimāli pieļaujamais atlieku daudzums | Izmeklējamais substrāts |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| “Tulatromicīns | (2R,3S,4R,5R,8R,10R,11R,12S, 13S,14R)-2-etil-3,4,10,13-tetrahidroksi-3,5,8,10,12,14-heksametil-11-[[3,4,6-trideoksi-3-(dimetilamino)-ß-D-ksilo-heksopi-ranosil]oksi]-1-oksa-6-azaciklopent-dekān-15-viens, izsakot kā tulatromicīna ekvivalentus | Liellopi (1) | 100 μg/kg | Tauki |
| 3 000 μg/kg | Aknas |
| 3 000 μg/kg | Nieres |
| Cūkas | 100 μg/kg | Āda + tauki |
| 3 000 μg/kg | Aknas |
| 3 000 μg/kg | Nieres” ” |

Farmakoloģiski aktīva viela(s)

Marķieratliekas

Dzīvnieku suga

Maksimāli pieļaujamais atlieku daudzums

Izmeklējamais substrāts

“Tulatromicīns

(2R,3S,4R,5R,8R,10R,11R,12S, 13S,14R)-2-etil-3,4,10,13-tetrahidroksi-3,5,8,10,12,14-heksametil-11-[[3,4,6-trideoksi-3-(dimetilamino)-ß-D-ksilo-heksopi-ranosil]oksi]-1-oksa-6-azaciklopent-dekān-15-viens, izsakot kā tulatromicīna ekvivalentus

Liellopi (1)

100 μg/kg

Tauki

3 000 μg/kg

Aknas

3 000 μg/kg

Nieres

Cūkas

100 μg/kg

Āda + tauki

3 000 μg/kg

Aknas

3 000 μg/kg

Nieres” ”

---

(1)  Nav paredzēts dzīvniekiem, no kuriem iegūst pienu lietošanai uzturā.

1

---