# Úřední věstník L 354/30.

| | ISSN 1725-5074 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 354 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 4730. listopadu 2004 |

ISSN 1725-5074

Úřední věstník

Evropské unie

L 354

České vydání

Právní předpisy

Svazek 4730. listopadu 2004

---

| Obsah | | I   Akty, jejichž zveřejnění je povinné | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Nařízení Rady (ES) č. 2041/2004 ze dne 15. listopadu 2004 o dovozu některých výrobků z oceli pocházejících z Ruské federace | 1 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 2042/2004 ze dne 29. listopadu 2004 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny | 12 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 2043/2004 ze dne 26. listopadu 2004 o zákazu rybolovu stříbrnice atlantské plavidly plujícími pod vlajkou Irska | 14 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 2044/2004 ze dne 29 listopadu 2004, kterým se stanoví koeficienty úprav, jež se použijí pro specifická směrná množství pro všechny tradiční hospodářske subjekty v rámci celních kvót A/B a C pro dovoz banánů v roce 2004 | 15 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 2045/2004 ze dne 29. listopadu 2004, kterým se mění nařízení (EHS) č. 2131/93, kterým se stanoví postupy a podmínky pro uvedení do prodeje obilovin ze zásob intervenčních agentur | 17 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 2046/2004 ze dne 29. listopadu 2004, kterým se stanoví vývozní náhrady pro obiloviny a pro pšeničnou nebo žitnou mouku, krupici a krupičku | 19 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 2047/2004 ze dne 29. listopadu 2004, kterým se stanoví opravná částka použitelná při poskytování náhrady pro obiloviny | 21 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 2048/2004 ze dne 29. listopadu 2004, kterým se stanoví vývozní náhrady pro slad | 23 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 2049/2004 ze dne 29. listopadu 2004, kterým se stanoví opravná částka pro poskytnutí náhrady u sladu | 25 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 2050/2004 ze dne 29. listopadu 2004, kterým se stanoví náhrady použitelné pro produkty z odvětví obilovin a rýže určené pro potravinovou pomoc Společenství a vnitrostátní potravinovou pomoc | 27 |

Obsah

I   Akty, jejichž zveřejnění je povinné

Strana

*

Nařízení Rady (ES) č. 2041/2004 ze dne 15. listopadu 2004 o dovozu některých výrobků z oceli pocházejících z Ruské federace

1

Nařízení Komise (ES) č. 2042/2004 ze dne 29. listopadu 2004 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

12

*

Nařízení Komise (ES) č. 2043/2004 ze dne 26. listopadu 2004 o zákazu rybolovu stříbrnice atlantské plavidly plujícími pod vlajkou Irska

14

*

Nařízení Komise (ES) č. 2044/2004 ze dne 29 listopadu 2004, kterým se stanoví koeficienty úprav, jež se použijí pro specifická směrná množství pro všechny tradiční hospodářske subjekty v rámci celních kvót A/B a C pro dovoz banánů v roce 2004

15

*

Nařízení Komise (ES) č. 2045/2004 ze dne 29. listopadu 2004, kterým se mění nařízení (EHS) č. 2131/93, kterým se stanoví postupy a podmínky pro uvedení do prodeje obilovin ze zásob intervenčních agentur

17

Nařízení Komise (ES) č. 2046/2004 ze dne 29. listopadu 2004, kterým se stanoví vývozní náhrady pro obiloviny a pro pšeničnou nebo žitnou mouku, krupici a krupičku

19

Nařízení Komise (ES) č. 2047/2004 ze dne 29. listopadu 2004, kterým se stanoví opravná částka použitelná při poskytování náhrady pro obiloviny

21

Nařízení Komise (ES) č. 2048/2004 ze dne 29. listopadu 2004, kterým se stanoví vývozní náhrady pro slad

23

Nařízení Komise (ES) č. 2049/2004 ze dne 29. listopadu 2004, kterým se stanoví opravná částka pro poskytnutí náhrady u sladu

25

Nařízení Komise (ES) č. 2050/2004 ze dne 29. listopadu 2004, kterým se stanoví náhrady použitelné pro produkty z odvětví obilovin a rýže určené pro potravinovou pomoc Společenství a vnitrostátní potravinovou pomoc

27

| | | II   Akty, jejichž zveřejnění není povinné |
| --- | --- | --- |
| | | Rada |
| | * | Informace o vstupu v platnost dohody mezi Evropským společenstvím a Indickou republikou o celní spolupráci a vzájemné správní pomoci v celních záležitostech | 29 |
| | | Komise |
| | * | 2004/806/ES: Rozhodnutí Komise ze dne 19. listopadu 2004, kterým se ukončuje přezkoumání překážek obchodu spočívajících v obchodních postupech Kanady, pokud jde o zeměpisné označování vín
  (oznámeno pod číslem K(2004) 4388) | 30 |
| | * | 2004/807/ES:Rozhodnutí Komise ze dne 29. listopadu 2004, kterým se mění rozhodnutí 97/252/ES, pokud jde o zahrnutí zařízení v Rusku do prozatímních seznamů zařízení třetích zemí, z nichž jsou členské státy oprávněny dovážet mléko a mléčné výrobky určené k lidské spotřebě
  (oznámeno pod číslem K(2004) 4445)

   (
  1
  ) | 32 |
| | | Evropská centrální banka |
| | * | 2004/808/ES:Obecné zásady Evropské centrální banky ze dne 16. července 2004 o požadavcích Evropské centrální banky týkajících se statistické zpravodajské povinnosti v oblasti statistiky platební bilance, statistiky investiční pozice vůči zahraničí a výkazu devizových rezerv (ECB/2004/15) | 34 |

II   Akty, jejichž zveřejnění není povinné

Rada

*

Informace o vstupu v platnost dohody mezi Evropským společenstvím a Indickou republikou o celní spolupráci a vzájemné správní pomoci v celních záležitostech

29

Komise

*

2004/806/ES: Rozhodnutí Komise ze dne 19. listopadu 2004, kterým se ukončuje přezkoumání překážek obchodu spočívajících v obchodních postupech Kanady, pokud jde o zeměpisné označování vín
  (oznámeno pod číslem K(2004) 4388)

(oznámeno pod číslem K(2004) 4388)

30

*

2004/807/ES:Rozhodnutí Komise ze dne 29. listopadu 2004, kterým se mění rozhodnutí 97/252/ES, pokud jde o zahrnutí zařízení v Rusku do prozatímních seznamů zařízení třetích zemí, z nichž jsou členské státy oprávněny dovážet mléko a mléčné výrobky určené k lidské spotřebě
  (oznámeno pod číslem K(2004) 4445)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2004) 4445)

1

32

Evropská centrální banka

*

2004/808/ES:Obecné zásady Evropské centrální banky ze dne 16. července 2004 o požadavcích Evropské centrální banky týkajících se statistické zpravodajské povinnosti v oblasti statistiky platební bilance, statistiky investiční pozice vůči zahraničí a výkazu devizových rezerv (ECB/2004/15)

(ECB/2004/15)

34

| | | Akty přijaté podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii |
| --- | --- | --- |
| | * | Rozhodnutí Rady 2004/809/SZBP ze dne 5. července 2004 o uzavření Dohody mezi Evropskou unií a Švýcarskou konfederací o účasti Švýcarské konfederace na policejní misi Evropské unie (EUPOL Proxima) v Bývalé jugoslávské republice Makedonii | 77 |
| Dohoda mezi Evropskou unií a Švýcarskou konfederací o účasti Švýcarské konfederace na policejní misi Evropské unie v Bývalé jugoslávské republice Makedonii (EUPOL Proxima) | 78 |
| | * | Rozhodnutí Rady 2004/810/SZBP ze dne 5. července 2004 o uzavření Dohody mezi Evropskou unií a Ukrajinou o účasti Ukrajiny na policejní misi Evropské unie (EUPOL Proxima) v Bývalé jugoslávské republice Makedonii | 81 |
| Dohoda mezi evropskou unií a Ukrajinou o účasti Ukrajiny na policejní misi Evropské unie v Bývalé jugoslávské republice Makedonie (EUPOL Proxima) | 82 |
| | * | Rozhodnutí Rady 2004/811/SZBP ze dne 5. července 2004 o uzavření Dohody mezi Evropskou unií a Norským královstvím o účasti Norského království na policejní misi Evropské unie (EUPOL Proxima) v Bývalé jugoslávské republice Makedonii | 85 |
| Dohoda mezi Evropskou unií a Norským královstvím o účasti Norského království na policejní misi Evropské unie v Bývalé jugoslávské republice Makedonie (EUPOL Proxima) | 86 |
| | * | Rozhodnutí Rady 2004/812/SZBP ze dne 19. července 2004 o uzavření Dohody mezi Evropskou unií a Tureckou republikou o účasti Turecké republiky na policejní misi Evropské unie (EUPOL Proxima) v Bývalé jugoslávské republice Makedonii | 89 |
| Dohoda mezi Evropskou unií a Tureckou republikou o účasti Turecké republiky na policejní misi Evropské unie v Bývalé jugoslávské republice Makedonie (EUPOL Proxima) | 90 |

Akty přijaté podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii

*

Rozhodnutí Rady 2004/809/SZBP ze dne 5. července 2004 o uzavření Dohody mezi Evropskou unií a Švýcarskou konfederací o účasti Švýcarské konfederace na policejní misi Evropské unie (EUPOL Proxima) v Bývalé jugoslávské republice Makedonii

77

Dohoda mezi Evropskou unií a Švýcarskou konfederací o účasti Švýcarské konfederace na policejní misi Evropské unie v Bývalé jugoslávské republice Makedonii (EUPOL Proxima)

78

*

Rozhodnutí Rady 2004/810/SZBP ze dne 5. července 2004 o uzavření Dohody mezi Evropskou unií a Ukrajinou o účasti Ukrajiny na policejní misi Evropské unie (EUPOL Proxima) v Bývalé jugoslávské republice Makedonii

81

Dohoda mezi evropskou unií a Ukrajinou o účasti Ukrajiny na policejní misi Evropské unie v Bývalé jugoslávské republice Makedonie (EUPOL Proxima)

82

*

Rozhodnutí Rady 2004/811/SZBP ze dne 5. července 2004 o uzavření Dohody mezi Evropskou unií a Norským královstvím o účasti Norského království na policejní misi Evropské unie (EUPOL Proxima) v Bývalé jugoslávské republice Makedonii

85

Dohoda mezi Evropskou unií a Norským královstvím o účasti Norského království na policejní misi Evropské unie v Bývalé jugoslávské republice Makedonie (EUPOL Proxima)

86

*

Rozhodnutí Rady 2004/812/SZBP ze dne 19. července 2004 o uzavření Dohody mezi Evropskou unií a Tureckou republikou o účasti Turecké republiky na policejní misi Evropské unie (EUPOL Proxima) v Bývalé jugoslávské republice Makedonii

89

Dohoda mezi Evropskou unií a Tureckou republikou o účasti Turecké republiky na policejní misi Evropské unie v Bývalé jugoslávské republice Makedonie (EUPOL Proxima)

90

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | 1. listopadu 2004 – EUR-Lex – nová verze! (Pokračování na vnitřní straně zadní obálky) | s3 |

*

1. listopadu 2004 – EUR-Lex – nová verze! (Pokračování na vnitřní straně zadní obálky)

1. listopadu 2004 – EUR-Lex – nová verze!

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

I Akty, jejichž zveřejnění je povinné

| 30.11.2004 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 354/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2004

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 354/1

---

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 2041/2004

ze dne 15. listopadu 2004

o dovozu některých výrobků z oceli pocházejících z Ruské federace

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 133 této smlouvy,

s ohledem na návrh Komise,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Evropské společenství uhlí a oceli (ESUO) a vláda Ruské federace uzavřely dne 9. července 2002 dohodu o obchodu s některými výrobky z oceli (1) (dále jen „dohoda“). Nezbytná prováděcí opatření byla přijata rozhodnutím Komise 2002/602/ESUO ze dne 8. července 2002 o správě některých omezení dovozu některých výrobků z oceli z Ruské federace (2). Po uplynutí platnosti Smlouvy o ESUO převzalo Evropské společenství veškerá práva a závazky plynoucí z dohody. |
| --- | --- |

(1)

Evropské společenství uhlí a oceli (ESUO) a vláda Ruské federace uzavřely dne 9. července 2002 dohodu o obchodu s některými výrobky z oceli (1) (dále jen „dohoda“). Nezbytná prováděcí opatření byla přijata rozhodnutím Komise 2002/602/ESUO ze dne 8. července 2002 o správě některých omezení dovozu některých výrobků z oceli z Ruské federace (2). Po uplynutí platnosti Smlouvy o ESUO převzalo Evropské společenství veškerá práva a závazky plynoucí z dohody.

| (2) | Rozhodnutí Komise 2002/602/ESUO stanoví množstevní limity na dovoz do Společenství. |
| --- | --- |

(2)

Rozhodnutí Komise 2002/602/ESUO stanoví množstevní limity na dovoz do Společenství.

| (3) | S ohledem na značný nárůst světové poptávky po určitých výrobcích z oceli a na následné obtíže s hledáním dodavatelů těchto výrobků na trh Společenství je nutné povolit více dovozu do Společenství, než bylo původně sjednáno v dohodě. Tyto výrobky z oceli (svitky válcované za tepla určené k dalšímu válcování) spadají pod kódy TARIC 7208370010, 7208380010 a 7208390010. |
| --- | --- |

(3)

S ohledem na značný nárůst světové poptávky po určitých výrobcích z oceli a na následné obtíže s hledáním dodavatelů těchto výrobků na trh Společenství je nutné povolit více dovozu do Společenství, než bylo původně sjednáno v dohodě. Tyto výrobky z oceli (svitky válcované za tepla určené k dalšímu válcování) spadají pod kódy TARIC 7208370010, 7208380010 a 7208390010.

| (4) | Je důležité, aby dodatečná množství byla k dispozici co nejdříve. Opětovné jednání o dohodě a následující provedení jejích změn by vyžadovalo příliš mnoho času. Proto je vhodnější přijmout jednostranné opatření. |
| --- | --- |

(4)

Je důležité, aby dodatečná množství byla k dispozici co nejdříve. Opětovné jednání o dohodě a následující provedení jejích změn by vyžadovalo příliš mnoho času. Proto je vhodnější přijmout jednostranné opatření.

| (5) | Pro dotvoření vnitřního trhu je nutné, aby byly formality, které musí dovozci Společenství plnit, totožné všude, kde má být zboží celně odbaveno. |
| --- | --- |

(5)

Pro dotvoření vnitřního trhu je nutné, aby byly formality, které musí dovozci Společenství plnit, totožné všude, kde má být zboží celně odbaveno.

| (6) | Výrobky umístěné ve svobodném pásmu nebo dovezené v režimech uskladňování v celním skladu, dočasného dovozu nebo aktivního zušlechťovacího styku (podmíněný systém) by neměly být započítávány do limitů stanovených pro tyto výrobky. |
| --- | --- |

(6)

Výrobky umístěné ve svobodném pásmu nebo dovezené v režimech uskladňování v celním skladu, dočasného dovozu nebo aktivního zušlechťovacího styku (podmíněný systém) by neměly být započítávány do limitů stanovených pro tyto výrobky.

| (7) | Pro účinné uplatňování tohoto nařízení je nezbytné, aby byla pro propuštění dotyčných výrobků do volného oběhu ve Společenství požadována dovozní licence Společenství a aby byl zaveden systém správy vydávání těchto dovozních licencí. |
| --- | --- |

(7)

Pro účinné uplatňování tohoto nařízení je nezbytné, aby byla pro propuštění dotyčných výrobků do volného oběhu ve Společenství požadována dovozní licence Společenství a aby byl zaveden systém správy vydávání těchto dovozních licencí.

| (8) | Aby se zajistilo, že množstevní limity stanovené tímto nařízením nebudou překročeny, je nutné řídit se postupem, při němž příslušné orgány členských států nevydají dovozní licenci, dokud neobdrží od Komise předchozí potvrzení, že daná množství nepřekračují odpovídající limity, |
| --- | --- |

(8)

Aby se zajistilo, že množstevní limity stanovené tímto nařízením nebudou překročeny, je nutné řídit se postupem, při němž příslušné orgány členských států nevydají dovozní licenci, dokud neobdrží od Komise předchozí potvrzení, že daná množství nepřekračují odpovídající limity,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Aniž je dotčeno rozhodnutí 2002/602/ESUO, povoluje dovoz dodatečných množství výrobků z oceli uvedených v druhém pododstavci a pocházejících z Ruské federace do Společenství až do výše 200 000 tun.

Výrobky z oceli spadají pod kódy TARIC 7208370010, 7208380010 a 7208390010. Klasifikace výrobků je založena na celní a statistické nomenklatuře Společenství (dále jen „kombinovaná nomenklatura“ nebo zkratkou „KN“). Původ výrobků, na něž se vztahuje toto nařízení, se určuje v souladu s pravidly platnými ve Společenství.

Článek 2

1.   Propuštění výrobků z oceli uvedených v článku 1 a pocházejících z Ruské federace do volného oběhu ve Společenství je podmíněno předložením dovozní licence vydané orgány členských států v souladu s článkem 4.

2.   Aby se zaručilo, že množství, pro která jsou dovozní licence vydány, v žádném okamžiku nepřekročí celkové množstevní limity, vydávají příslušné orgány členských států uvedené v příloze II dovozní licence pouze na základě potvrzení Komise, že jsou v rámci daného množstevního limitu stále dostupná určitá množství.

3.   Pro účely tohoto nařízení a počínaje dnem jeho použitelnosti je za datum odeslání výrobků považováno datum, kdy byly naloženy na dopravní prostředky sloužící k vývozu. Odeslání se musí uskutečnit nejpozději 31. prosince 2004.

Článek 3

1.   Množstevní limity uvedené v článku 1 se nevztahují na výrobky umístěné ve svobodném pásmu nebo svobodném skladu nebo dovezené v režimech uskladňování v celním skladu, dočasného dovozu nebo aktivního zušlechťovacího styku (podmíněný systém).

2.   Pokud jsou výrobky uvedené v odstavci 1 dodatečně propuštěny do volného oběhu, a to buď v nezměněném stavu nebo po úpravě nebo zpracování, použije se čl. 2 odst. 2 a takto propuštěné výrobky se započtou do množstevních limitů stanovených v článku 1.

Článek 4

1.   Pro účely čl. 2 odst. 2 oznámí příslušné orgány členských států uvedené v příloze II před vydáním dovozních licencí Komisi počet žádostí o dovozní licence, které obdržely. Komise obratem oznámí, zda jsou požadovaná množství pro dovoz k dispozici, a to v chronologickém pořadí, v jakém obdrží oznámení členských států (podle zásady „kdo dřív přijde, je dřív na řadě“). Dovozní licence je poté vydána do pěti dnů od kladného potvrzení Komisí.

2.   Žádosti zahrnuté v oznámení Komisi jsou platné, pokud v každém případě jasně uvádějí vyvážející zemi, množství, která se mají dovézt, kvótové období, členský stát, ve kterém mají být výrobky propuštěny do volného oběhu, a zvláštní kód pro identifikaci výrobků uvedených v článku 1. Potřebné technické postupy pro řádnou správu těchto množstevních limitů budou sjednány v rámci Styčného výboru pro ocel.

3.   Oznámení podle odstavců 1 a 2 budou sdělována elektronicky v rámci integrované sítě zřízené pro tento účel, pokud nebude nutné z naléhavých technických důvodů používat na přechodnou dobu jiné komunikační prostředky.

4.   Pokud je to možné, potvrdí Komise orgánům celé množství uvedené v oznámených žádostech.

5.   Dovozní licence nebo rovnocenné doklady jsou vydávány v souladu s přílohou I.

6.   Dovozní licence vydané v souladu s tímto nařízením platí na celním území Společenství. Dovozce Společenství může o dovozní licenci požádat kterýkoliv příslušný orgán.

7.   Žádost o dovoz musí být podána nejpozději 31. prosince 2004 a musí obsahovat:

| a) | jméno a úplnou adresu žadatele (včetně telefonního a faxového čísla a případně identifikačního čísla používaného příslušným vnitrostátním orgánem) a identifikační číslo pro DPH, je-li dovozce plátcem; |
| --- | --- |

a)

jméno a úplnou adresu žadatele (včetně telefonního a faxového čísla a případně identifikačního čísla používaného příslušným vnitrostátním orgánem) a identifikační číslo pro DPH, je-li dovozce plátcem;

| b) | případně jméno a úplnou adresu deklaranta nebo zástupce žadatele (včetně telefonního a faxového čísla); |
| --- | --- |

b)

případně jméno a úplnou adresu deklaranta nebo zástupce žadatele (včetně telefonního a faxového čísla);

| c) | celé jméno a adresu vývozce; |
| --- | --- |

c)

celé jméno a adresu vývozce;

| d) | přesný popis zboží, včetně






  — | obchodního názvu, |
| --- | --- | --- |

d)

přesný popis zboží, včetně

—

obchodního názvu,

| — | kódu (kódů) kombinované nomenklatury (KN), |
| --- | --- |

—

kódu (kódů) kombinované nomenklatury (KN),

| — | země původu, |
| --- | --- |

—

země původu,

| — | země odeslání; |
| --- | --- |

—

země odeslání;

| e) | čistou hmotnost vyjádřenou v kilogramech a množství v předepsaných měrných jednotkách, pokud jsou jiné než čistá hmotnost, podle položek kombinované nomenklatury; |
| --- | --- |

e)

čistou hmotnost vyjádřenou v kilogramech a množství v předepsaných měrných jednotkách, pokud jsou jiné než čistá hmotnost, podle položek kombinované nomenklatury;

| f) | hodnotu CIF zboží na hranici Společenství v eurech podle položek kombinované nomenklatury; |
| --- | --- |

f)

hodnotu CIF zboží na hranici Společenství v eurech podle položek kombinované nomenklatury;

| g) | informaci, zda jsou dotčené výrobky snížené nebo podprůměrné jakosti (3); |
| --- | --- |

g)

informaci, zda jsou dotčené výrobky snížené nebo podprůměrné jakosti (3);

| h) | navrhované období a místo celního odbavení; |
| --- | --- |

h)

navrhované období a místo celního odbavení;

| i) | informaci, zda je žádost opakováním předcházející žádosti týkající se téže smlouvy; |
| --- | --- |

i)

informaci, zda je žádost opakováním předcházející žádosti týkající se téže smlouvy;

| j) | kopii prodejní nebo kupní smlouvy a kopii proforma faktury; |
| --- | --- |

j)

kopii prodejní nebo kupní smlouvy a kopii proforma faktury;

| k) | následující prohlášení, opatřené datem a podepsané žadatelem, společně s přepisem jeho jména velkými písmeny:
  „Já, níže podepsaný, potvrzuji, že údaje uvedené v této žádosti jsou pravdivé a byly uvedeny v dobré víře a že jsem usazen ve Společenství.“ |
| --- | --- |

k)

následující prohlášení, opatřené datem a podepsané žadatelem, společně s přepisem jeho jména velkými písmeny:

„Já, níže podepsaný, potvrzuji, že údaje uvedené v této žádosti jsou pravdivé a byly uvedeny v dobré víře a že jsem usazen ve Společenství.“

8.   Doba platnosti dovozní licence stanovena na čtyři měsíce. Na řádně odůvodněnou žádost dovozce mohou příslušné orgány členského státu dobu platnosti prodloužit o dva měsíce.

9.   Příslušné vnitrostátní orgány mohou povolit, aby předkládaná prohlášení nebo žádosti byly předávány nebo tištěny elektronickými prostředky za podmínek, které stanoví. Všechny doklady a důkazy však musí být pro příslušné vnitrostátní orgány dostupné.

10.   Dovozní licence může být vydána elektronicky, pokud mají zúčastněné celní úřady k dokladu přístup prostřednictvím počítačové sítě.

11.   Dovozci nejsou povinni dovézt v jedné zásilce celé množství uvedené v dovozní licenci.

Článek 5

1.   Zjištění, že jednotková cena, za kterou se transakce uskutečňuje, se odchyluje od ceny uvedené v dovozní licenci o méně než 5 % nebo že celkové množství výrobků předložených pro dovoz překračuje množství uvedené v dovozní licenci o méně než 5 %, nebrání propuštění těchto výrobků do volného oběhu.

2.   Žádosti o dovozní licenci a dokumenty samotné jsou důvěrné. Jsou určeny výlučně pro příslušné vnitrostátní orgány a pro žadatele.

Článek 6

Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Jeho použitelnost končí dnem 31. prosince 2004.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 15. listopadu 2004.

Za Radu

M. VAN DER HOEVEN

předsedkyně

---

(1)  Úř. věst. L 195, 24.7.2002, s. 55. Dohoda naposledy pozměněná dohodou mezi Evropským společenstvím a vládou Ruské federace (Úř. věst. L 255, 31.7.2004, s. 33).

1

(2)  Úř. věst. L 195, 24.7.2002, s. 38. Rozhodnutí naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 1386/2004 (Úř. věst. L 255, 31.7.2004, s. 1).

2

(3)  Podle kritérií uvedených v Úř. věst. C 180, 11.7.1991, s. 4.

3

---

PŘÍLOHA I

Image

Image

Image

Image

---

PŘÍLOHA II

LISTA DE LAS AUTORIDADES NACIONALES COMPETENTES

SEZNAM PŘÍSLUŠNÝCH VNITROSTÁTNÍCH ORGÁNŮ

LISTE OVER KOMPETENTE NATIONALE MYNDIGHEDER

LISTE DER ZUSTÄNDIGEN BEHÖRDEN DER MITGLIEDSTAATEN

PÄDEVATE RIIKLIKE ASUTUSTE NIMEKIRI

ΔΙΕΥΘΥΝΣΕΙΣ ΤΩΝ ΑΡΧΩΝ ΕΚΔΟΣΗΣ ΑΔΕΙΩΝ ΤΩΝ ΚΡΑΤΩΝ ΜΕΛΩΝ

LIST OF THE COMPETENT NATIONAL AUTHORITIES

LISTE DES AUTORITÉS NATIONALES COMPÉTENTES

ELENCO DELLE AUTORITÀ NAZIONALI COMPETENTI

VALSTU KOMPETENTO IESTĀŽU SARAKSTS

KOMPETENTINGŲ NACIONALINIŲ INSTITUCIJŲ SĄRAŠAS

AZ ILLETÉKES NEMZETI HATÓSÁGOK LISTÁJA

LISTA TA' L-AWTORITAJIET KOMPETENTI NAZZJONALI

LIJST VAN BEVOEGDE NATIONALE INSTANTIES

LISTA WŁAŚCIWYCH ORGANÓW KRAJOWYCH

LISTA DAS AUTORIDADES NACIONAIS COMPETENTES

ZOZNAM PRÍSLUŠNÝCH VNÚTROŠTÁTNYCH ORGÁNOV

SEZNAM PRISTOJNIH NACIONALNIH ORGANOV

LUETTELO TOIMIVALTAISISTA KANSALLISISTA VIRANOMAISISTA

FÖRTECKNING ÖVER BEHÖRIGA NATIONELLA MYNDIGHETER

| | BELGIQUE/BELGIË






  Service public fédéral économie, PME, Classes moyennes et énergie |
| --- | --- |
| Administration du potentiel économique |
| Politiques d'accès aux marchés, Services Licences |
| Rue Général Leman 60 |
| B-1040 Bruxelles |
| Télécopieur: (32-2) 230 83 22 |

BELGIQUE/BELGIË

Service public fédéral économie, PME, Classes moyennes et énergie

Administration du potentiel économique

Politiques d'accès aux marchés, Services Licences

Rue Général Leman 60

B-1040 Bruxelles

Télécopieur: (32-2) 230 83 22

| Federale Overheidsdienst Economie, KMO, Middenstand & Energie |
| --- |
| Bestuur Economisch Potentieel |
| Markttoegangsbeleid, Dienst Vergunningen |
| Generaal Lemanstraat 60 |
| B-1040 Brussel |
| Fax (32-2) 230 83 22 |

Federale Overheidsdienst Economie, KMO, Middenstand & Energie

Bestuur Economisch Potentieel

Markttoegangsbeleid, Dienst Vergunningen

Generaal Lemanstraat 60

B-1040 Brussel

Fax (32-2) 230 83 22

| | ČESKÁ REPUBLIKA






  Ministerstvo průmyslu a obchodu |
| --- | --- |
| Licenční správa |
| Na Františku 32 |
| CZ-110 15 Praha 1 |
| Fax: + 420-22421 21 33 |

ČESKÁ REPUBLIKA

Ministerstvo průmyslu a obchodu

Licenční správa

Na Františku 32

CZ-110 15 Praha 1

Fax: + 420-22421 21 33

| | DANMARK






  Erhvervs- og Boligstyrelsen |
| --- | --- |
| Økonomi- og Erhvervsministeriet |
| Vejlsøvej 29 |
| DK-8600 Silkeborg |
| Fax (45) 35 46 64 01 |

DANMARK

Erhvervs- og Boligstyrelsen

Økonomi- og Erhvervsministeriet

Vejlsøvej 29

DK-8600 Silkeborg

Fax (45) 35 46 64 01

| | DEUTSCHLAND






  Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle |
| --- | --- |
| (BAFA) |
| Frankfurter Straße 29-35 |
| D-65760 Eschborn 1 |
| Fax: + 49-61-969 42 26 |

DEUTSCHLAND

Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle

(BAFA)

Frankfurter Straße 29-35

D-65760 Eschborn 1

Fax: + 49-61-969 42 26

| | EESTI






  Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium |
| --- | --- |
| Harju 11 |
| EE-15072 Tallinn |
| Fax: + 372-6313 660 |

EESTI

Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium

Harju 11

EE-15072 Tallinn

Fax: + 372-6313 660

| | ΕΛΛΑΔΑ






  Υπουργείο Οικονομίας και Οικονομικών |
| --- | --- |
| Διεύθυνση Διεθνών Οικονομικών Ροών |
| Κορνάρου 1 |
| GR-105 63 Αθήνα |
| Φαξ: (30-210) 32 86 094 |

ΕΛΛΑΔΑ

Υπουργείο Οικονομίας και Οικονομικών

Διεύθυνση Διεθνών Οικονομικών Ροών

Κορνάρου 1

GR-105 63 Αθήνα

Φαξ: (30-210) 32 86 094

| | ESPAÑA






  Ministerio de Economía |
| --- | --- |
| Secretaría General de Comercio Exterior |
| Subdirección General de Productos Industriales |
| Paseo de la Castellana, 162 |
| E-28046 Madrid |
| Fax (34) 913 49 38 31 |

ESPAÑA

Ministerio de Economía

Secretaría General de Comercio Exterior

Subdirección General de Productos Industriales

Paseo de la Castellana, 162

E-28046 Madrid

Fax (34) 913 49 38 31

| | FRANCE






  SETICE |
| --- | --- |
| 8, rue de la Tour-des-Dames |
| F-75436 Paris Cedex 09 |
| Télécopieur (33-1) 55 07 46 69 |

FRANCE

SETICE

8, rue de la Tour-des-Dames

F-75436 Paris Cedex 09

Télécopieur (33-1) 55 07 46 69

| | IRELAND






  Department of Enterprise, Trade and Employment |
| --- | --- |
| Import/Export Licensing, Block C |
| Earlsfort Centre |
| Hatch Street |
| Dublin 2 |
| Ireland |
| Fax: (353-1) 631 25 62 |

IRELAND

Department of Enterprise, Trade and Employment

Import/Export Licensing, Block C

Earlsfort Centre

Hatch Street

Dublin 2

Ireland

Fax: (353-1) 631 25 62

| | ITALIA






  Ministero delle Attività produttive |
| --- | --- |
| Direzione generale per la Politica commerciale e per la gestione del regime degli scambi |
| Viale America 341 |
| I-00144 Roma |
| Fax (39-06) 59 93 22 35/59 93 26 36 |

ITALIA

Ministero delle Attività produttive

Direzione generale per la Politica commerciale e per la gestione del regime degli scambi

Viale America 341

I-00144 Roma

Fax (39-06) 59 93 22 35/59 93 26 36

| | ΚΥΠΡΟΣ






  Υπουργείο Εμπορίου, Βιομηχανίας και Τουρισμού |
| --- | --- |
| Υπηρεσία Εμπορίου |
| Μονάδα Έκδοσης Αδειών Εισαγωγής/Εξαγωγής |
| Οδός Ανδρέα Αραούζου αρ.6 |
| CY-1421 Λευκωσία |
| Φαξ: (357-22) 37 51 20 |

ΚΥΠΡΟΣ

Υπουργείο Εμπορίου, Βιομηχανίας και Τουρισμού

Υπηρεσία Εμπορίου

Μονάδα Έκδοσης Αδειών Εισαγωγής/Εξαγωγής

Οδός Ανδρέα Αραούζου αρ.6

CY-1421 Λευκωσία

Φαξ: (357-22) 37 51 20

| | LATVIJA






  Latvijas Republikas Ekonomikas ministrija |
| --- | --- |
| Brīvības iela 55 |
| LV-1519 Rīga |
| Fakss: + 371-728 08 82 |

LATVIJA

Latvijas Republikas Ekonomikas ministrija

Brīvības iela 55

LV-1519 Rīga

Fakss: + 371-728 08 82

| | LIETUVA






  Lietuvos Respublikos ūkio ministerija |
| --- | --- |
| Prekybos departamentas |
| Gedimino pr. 38/2 |
| LT-01104 Vilnius |
| Faks. (370-5) 262 39 74 |

LIETUVA

Lietuvos Respublikos ūkio ministerija

Prekybos departamentas

Gedimino pr. 38/2

LT-01104 Vilnius

Faks. (370-5) 262 39 74

| | LUXEMBOURG






  Ministère des affaires étrangères |
| --- | --- |
| Office des licences |
| BP 113 |
| L-2011 Luxembourg |
| Télécopieur (352) 46 61 38 |

LUXEMBOURG

Ministère des affaires étrangères

Office des licences

BP 113

L-2011 Luxembourg

Télécopieur (352) 46 61 38

| | MAGYARORSZÁG






  Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal |
| --- | --- |
| Margit krt. 85. |
| H-1024 Budapest |
| Fax: (36-1) 336 73 02 |

MAGYARORSZÁG

Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal

Margit krt. 85.

H-1024 Budapest

Fax: (36-1) 336 73 02

| | MALTA






  Diviżjoni għall-Kummerċ |
| --- | --- |
| Servizzi Kummerċjali |
| Lascaris |
| MT-Valletta CMR02 |
| Fax: + 356 2569 0299 |

MALTA

Diviżjoni għall-Kummerċ

Servizzi Kummerċjali

Lascaris

MT-Valletta CMR02

Fax: + 356 2569 0299

| | NEDERLAND






  Belastingdienst/Douane centrale dienst voor in- en uitvoer |
| --- | --- |
| Postbus 30003, Engelse Kamp 2 |
| 9700 RD Groningen |
| Nederland |
| Fax (31-50) 523 23 41 |

NEDERLAND

Belastingdienst/Douane centrale dienst voor in- en uitvoer

Postbus 30003, Engelse Kamp 2

9700 RD Groningen

Nederland

Fax (31-50) 523 23 41

| | ÖSTERREICH






  Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit |
| --- | --- |
| Außenwirtschaftsadministration |
| Abteilung C2/2 |
| Stubenring 1 |
| A-1011 Wien |
| Fax: + 43-1-711 00/83 86 |

ÖSTERREICH

Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit

Außenwirtschaftsadministration

Abteilung C2/2

Stubenring 1

A-1011 Wien

Fax: + 43-1-711 00/83 86

| | POLSKA






  Ministerstwo Gospodarki, Pracy i Polityki |
| --- | --- |
| Społecznej |
| pl. Trzech Krzyży 3/5 |
| PL-00-507 Warszawa |
| Fax: (48-22) 693 40 21/693 40 22 |

POLSKA

Ministerstwo Gospodarki, Pracy i Polityki

Społecznej

pl. Trzech Krzyży 3/5

PL-00-507 Warszawa

Fax: (48-22) 693 40 21/693 40 22

| | PORTUGAL






  Ministério das Finanças |
| --- | --- |
| Direcção-Geral das Alfândegas e dos Impostos |
| Especiais sobre o Consumo |
| Rua Terreiro do Trigo |
| Edifício da Alfândega de Lisboa |
| P-1140-060 Lisboa |
| Fax: (351-21) 881 42 61 |

PORTUGAL

Ministério das Finanças

Direcção-Geral das Alfândegas e dos Impostos

Especiais sobre o Consumo

Rua Terreiro do Trigo

Edifício da Alfândega de Lisboa

P-1140-060 Lisboa

Fax: (351-21) 881 42 61

| | SLOVENIJA






  Ministrstvo za gospodarstvo |
| --- | --- |
| Področje za ekonomske odnose s tujino |
| Kotnikova 5 |
| SI-1000 Ljubljana |
| Fax: + 386-1-478 36 11 |

SLOVENIJA

Ministrstvo za gospodarstvo

Področje za ekonomske odnose s tujino

Kotnikova 5

SI-1000 Ljubljana

Fax: + 386-1-478 36 11

| | SLOVENSKÁ REPUBLIKA






  Ministerstvo hospodárstva SR |
| --- | --- |
| Odbor licencií |
| Mierová 19 |
| SK-827 15 Bratislava 212 |
| Fax: + 421-2-43 42 39 19 |

SLOVENSKÁ REPUBLIKA

Ministerstvo hospodárstva SR

Odbor licencií

Mierová 19

SK-827 15 Bratislava 212

Fax: + 421-2-43 42 39 19

| | SVERIGE






  Kommerskollegium |
| --- | --- |
| Box 6803 |
| S-113 86 Stockholm |
| Fax (46-8) 30 67 59 |

SVERIGE

Kommerskollegium

Box 6803

S-113 86 Stockholm

Fax (46-8) 30 67 59

| | SUOMI/FINLAND






  Tullihallitus |
| --- | --- |
| PL 512 |
| FIN-00101 Helsinki |
| Faksi (358) 20 492 28 52 |

SUOMI/FINLAND

Tullihallitus

PL 512

FIN-00101 Helsinki

Faksi (358) 20 492 28 52

| Tullstyrelsen |
| --- |
| PB 512 |
| FIN-00101 Helsingfors |
| Fax (358) 20 492 28 52 |

Tullstyrelsen

PB 512

FIN-00101 Helsingfors

Fax (358) 20 492 28 52

| | UNITED KINGDOM






  Department of Trade and Industry |
| --- | --- |
| Import Licensing Branch |
| Queensway House - West Precinct |
| Billingham TS23 2NF |
| United Kingdom |
| Fax: (44-1642) 36 42 69 |

UNITED KINGDOM

Department of Trade and Industry

Import Licensing Branch

Queensway House - West Precinct

Billingham TS23 2NF

United Kingdom

Fax: (44-1642) 36 42 69

---

| 30.11.2004 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 354/12 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2004

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 354/12

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 2042/2004

ze dne 29. listopadu 2004

o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 3223/94 ze dne 21. prosince 1994 o prováděcích pravidlech k dovoznímu režimu pro ovoce a zeleninu (1), a zejména na čl. 4 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze.

| (2) | Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení, |
| --- | --- |

(2)

Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Standardní dovozní hodnoty uvedené v článku 4 nařízení (ES) č. 3223/94 se stanoví v souladu s přílohou.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 30. listopadu 2004.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 29. listopadu 2004.

Za Komisi

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

generální ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 337, 24.12.1994, s. 66. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1947/2002 (Úř. věst. L 299, 1.11.2002, s. 17).

1

---

PŘÍLOHA

nařízení Komise ze dne 29. listopadu 2004 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kódy třetích zemí (1) | Standardní dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | 052 | 85,9 |
| 070 | 81,3 |
| 204 | 103,0 |
| 999 | 90,1 |
| 0707 00 05 | 052 | 107,6 |
| 204 | 32,5 |
| 999 | 70,1 |
| 0709 90 70 | 052 | 96,7 |
| 204 | 66,0 |
| 999 | 81,4 |
| 0805 20 10 | 052 | 59,1 |
| 204 | 54,2 |
| 999 | 56,7 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 66,4 |
| 624 | 93,9 |
| 999 | 80,2 |
| 0805 50 10 | 052 | 50,7 |
| 388 | 41,4 |
| 528 | 21,3 |
| 999 | 37,8 |
| 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 | 052 | 90,5 |
| 388 | 137,1 |
| 400 | 83,2 |
| 404 | 95,7 |
| 512 | 104,5 |
| 720 | 67,6 |
| 800 | 194,0 |
| 804 | 107,6 |
| 999 | 110,0 |
| 0808 20 50 | 052 | 120,9 |
| 400 | 96,5 |
| 720 | 52,0 |
| 999 | 89,8 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kódy třetích zemí (1)

Standardní dovozní hodnota

0702 00 00

052

85,9

070

81,3

204

103,0

999

90,1

0707 00 05

052

107,6

204

32,5

999

70,1

0709 90 70

052

96,7

204

66,0

999

81,4

0805 20 10

052

59,1

204

54,2

999

56,7

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

66,4

624

93,9

999

80,2

0805 50 10

052

50,7

388

41,4

528

21,3

999

37,8

0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90

052

90,5

388

137,1

400

83,2

404

95,7

512

104,5

720

67,6

800

194,0

804

107,6

999

110,0

0808 20 50

052

120,9

400

96,5

720

52,0

999

89,8

---

(1)  Klasifikace zemí stanovená nařízením Komise (ES) č. 2081/2003 (Úř. věst. L 313, 28.11.2003, s. 11). Kód „999“ znamená „jiná země původu“.

---

| 30.11.2004 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 354/14 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2004

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 354/14

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 2043/2004

ze dne 26. listopadu 2004

o zákazu rybolovu stříbrnice atlantské plavidly plujícími pod vlajkou Irska

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2847/93 ze dne 12. října 1993 o zavedení kontrolního režimu pro společnou rybářskou politiku (1), a zejména na čl. 21 odst. 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Rady (ES) č. 2340/2002 ze dne 16. prosince 2002, kterým se pro roky 2003 a 2004 stanoví rybolovná práva pro populace hlubinných ryb (2), určuje kvóty pro stříbrnici atlantskou na rok 2004. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Rady (ES) č. 2340/2002 ze dne 16. prosince 2002, kterým se pro roky 2003 a 2004 stanoví rybolovná práva pro populace hlubinných ryb (2), určuje kvóty pro stříbrnici atlantskou na rok 2004.

| (2) | S cílem zajistit dodržování ustanovení týkajících se množstevních omezení odlovů populace, na niž se vztahuje kvóta, je nezbytné, aby Komise určila datum, ke kterému se bude mít za to, že úlovky odlovené plavidly plujícími pod vlajkou členského státu vyčerpaly přidělenou kvótu. |
| --- | --- |

(2)

S cílem zajistit dodržování ustanovení týkajících se množstevních omezení odlovů populace, na niž se vztahuje kvóta, je nezbytné, aby Komise určila datum, ke kterému se bude mít za to, že úlovky odlovené plavidly plujícími pod vlajkou členského státu vyčerpaly přidělenou kvótu.

| (3) | Podle informací, které byly sděleny Komisi, úlovky stříbrnice atlantské odlovené ve vodách oblasti ICES III, IV (vody Společenství a vody nespadající do svrchovanosti nebo jurisdikce třetích zemí) plavidly plujícími pod vlajkou Irska nebo registrovanými v Irsku naplnily kvótu přidělenou na rok 2004. Irsko zakázalo rybolov této populace od 1. srpna 2004. Mělo by být proto stanoveno toto datum, |
| --- | --- |

(3)

Podle informací, které byly sděleny Komisi, úlovky stříbrnice atlantské odlovené ve vodách oblasti ICES III, IV (vody Společenství a vody nespadající do svrchovanosti nebo jurisdikce třetích zemí) plavidly plujícími pod vlajkou Irska nebo registrovanými v Irsku naplnily kvótu přidělenou na rok 2004. Irsko zakázalo rybolov této populace od 1. srpna 2004. Mělo by být proto stanoveno toto datum,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Má se za to, že úlovky stříbrnice atlantské odlovené ve vodách oblasti ICES III, IV (vody Společenství a vody nespadající do svrchovanosti nebo jurisdikce třetích zemí) plavidly plujícími pod vlajkou Irska nebo registrovanými v Irsku vyčerpaly kvótu přidělenou Irsku na rok 2004.

Zakazuje se rybolov stříbrnice atlantské ve vodách oblasti ICES III, IV (vody Společenství a vody nespadající do svrchovanosti nebo jurisdikce třetích zemí) prováděný plavidly plujícími pod vlajkou Irska nebo registrovanými v Irsku, jakož i uchovávání této populace odlovené těmito plavidly na palubě, její překládka nebo vykládka od data, od kterého se použije toto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se ode dne 1. srpna 2004.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 26. listopadu 2004.

Za Komisi

Jörgen HOLMQUIST

generální ředitel pro rybářství

---

(1)  Úř. věst. L 261, 20.10.1993, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1954/2003 (Úř. věst. L 289, 7.11.2003, s. 1).

1

(2)  Úř. věst. L 356, 31.12.2002, s. 1.

2

---

| 30.11.2004 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 354/15 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2004

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 354/15

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 2044/2004

ze dne 29 listopadu 2004,

kterým se stanoví koeficienty úprav, jež se použijí pro specifická směrná množství pro všechny tradiční hospodářske subjekty v rámci celních kvót A/B a C pro dovoz banánů v roce 2004

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 404/93 ze dne 13. února 1993 o společné organizaci trhu s banány (1), a zejména na čl. 20 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 896/2001 ze dne 7. května 2001, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 404/93, kterým se stanoví režim dovozu banánů do Společenství (2), a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dle čl. 4 odst. 1 nařízení (ES) č. 896/2001 ze 7. května 2001, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 404/93 v oblasti režimu dovozu banánů do Společenství, se stanovuje metoda výpočtu referenčního množství pro tradiční hospodářské subjekty A/B a C pro léta 2004 a 2005, a to s ohledem na využití dovozních licencí, které byl přidělené těmto hospodářským subjektům přes referenční rok. |
| --- | --- |

(1)

Dle čl. 4 odst. 1 nařízení (ES) č. 896/2001 ze 7. května 2001, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 404/93 v oblasti režimu dovozu banánů do Společenství, se stanovuje metoda výpočtu referenčního množství pro tradiční hospodářské subjekty A/B a C pro léta 2004 a 2005, a to s ohledem na využití dovozních licencí, které byl přidělené těmto hospodářským subjektům přes referenční rok.

| (2) | Dle oznámení členských států podle čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 896/2001 činí celkové množství v roce 2004, pro které byly podány žádosti, 2 197 147,342 tun pro všechny tradiční hospodářské subjekty A/B a 630 713,105 tun pro všechny tradiční hospodářské subjekty C. |
| --- | --- |

(2)

Dle oznámení členských států podle čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 896/2001 činí celkové množství v roce 2004, pro které byly podány žádosti, 2 197 147,342 tun pro všechny tradiční hospodářské subjekty A/B a 630 713,105 tun pro všechny tradiční hospodářské subjekty C.

| (3) | Nehledě na článek 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 896/2001, nařízení Komise (ES) č. 2036/2003 ze dne 19. listopadu 2003 (3), které nestanovilo koeficienty úprav, jež se použijí pro specifická směrná množství pro tradiční hospodářské subjekty v rámci celních kvót A/B a C pro rok 2004. Z důvodů, aby bylo možné přijmout vhodná opatření opodstatněná ve výjimečně těžkých situacích, a aby se zohlednil probíhající právní procesy. |
| --- | --- |

(3)

Nehledě na článek 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 896/2001, nařízení Komise (ES) č. 2036/2003 ze dne 19. listopadu 2003 (3), které nestanovilo koeficienty úprav, jež se použijí pro specifická směrná množství pro tradiční hospodářské subjekty v rámci celních kvót A/B a C pro rok 2004. Z důvodů, aby bylo možné přijmout vhodná opatření opodstatněná ve výjimečně těžkých situacích, a aby se zohlednil probíhající právní procesy.

| (4) | Množství 5 731,658 tun pro kvótu A/B a 5 642,248 tun pro kvótu C by mělo být k dispozici v roce 2004. Podle článku 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 896/2001 je proto žádoucí stanovit koeficienty úprav, jež se použijí pro specifická směrná množství pro každý tradiční hospodářsky subjekt v rámci obou kategorií subjektů, A/B a C, a zároveň zrušit nařízení (ES) č. 2036/2003. |
| --- | --- |

(4)

Množství 5 731,658 tun pro kvótu A/B a 5 642,248 tun pro kvótu C by mělo být k dispozici v roce 2004. Podle článku 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 896/2001 je proto žádoucí stanovit koeficienty úprav, jež se použijí pro specifická směrná množství pro každý tradiční hospodářsky subjekt v rámci obou kategorií subjektů, A/B a C, a zároveň zrušit nařízení (ES) č. 2036/2003.

| (5) | Doporučuje se vydat povolení k dovozu do výše množství, jež je k dispozici. |
| --- | --- |

(5)

Doporučuje se vydat povolení k dovozu do výše množství, jež je k dispozici.

| (6) | Opatření tohoto nařízení musí vstoupit v platnost okamžitě, aby bylo možné vydat dovozní licence v co nejkratší době. |
| --- | --- |

(6)

Opatření tohoto nařízení musí vstoupit v platnost okamžitě, aby bylo možné vydat dovozní licence v co nejkratší době.

| (7) | Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro banány, |
| --- | --- |

(7)

Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro banány,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Pokud jde o celní kvóty A/B a C pro rok 2004 stanovené v článku 18 nařízení (EHS) č. 404/93, množství přidělené každému netradičnímu hospodářskému subjektu dle čl. 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 896/2001 se rovná následujícímu procentnímu podílu množství, které je předmětem žádosti:

| — | 1,00261 pro každý tradiční hospodářský subjekt A/B |
| --- | --- |

—

1,00261 pro každý tradiční hospodářský subjekt A/B

| — | 1,00894 pro každý tradiční hospodářský subjekt C. |
| --- | --- |

—

1,00894 pro každý tradiční hospodářský subjekt C.

Příslušné orgány členských států musí nejpozději 3. prosince 2004 oznámit dotyčným hospodářským subjektům jejich referenční množství upravená dle tohoto článku.

Článek 2

Subjekty mohou předložit žádosti o licence ve dnech 7. a 8. prosince 2004.

K akceptování žádostí je třeba, aby žádosti o dovozní licenci předložené tradičním hospodářským subjektem nepožadoval množství vyšší než rozdíl mezi referenčním množstvím, které bylo oznámeno podle článku 1, a celkovým množstvím podle dovozních licencí, které mu bylo přiděleno pro rok 2004.

Národní úřady vydají dovozní licence v co nejkratší době.

Článek 3

Ruší se nařízení (ES) č. 2036/2003.

Článek 4

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 29. listopadu 2004.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 47, 25.2.1993, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné aktem o přistoupení z roku 2003.

1

(2)  Úř. věst. L 126, 8.5.2001, s. 6. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 838/2004 (Úř. věst. L 127, 29.4.2004, s. 52).

2

(3)  Úř. věst. L 302, 20.11.2003, s. 7.

3

---

| 30.11.2004 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 354/17 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2004

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 354/17

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 2045/2004

ze dne 29. listopadu 2004,

kterým se mění nařízení (EHS) č. 2131/93, kterým se stanoví postupy a podmínky pro uvedení do prodeje obilovin ze zásob intervenčních agentur

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1784/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s obilovinami (1), a zejména na článek 6 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení (EHS) č. 2131/93 (2) stanoví postupy a podmínky pro uvedení do prodeje obilovin ze zásob intervenčních agentur. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení (EHS) č. 2131/93 (2) stanoví postupy a podmínky pro uvedení do prodeje obilovin ze zásob intervenčních agentur.

| (2) | Pro informování všech zúčastněných stran v celém Společenství o prodejích intervenčních zásob by měly být používány nové moderní komunikační prostředky. V důsledku toho mohou být intervenční agentury oprávněny, aby s přihlédnutím k situaci na trhu ve svých členských státech prodávaly v nabídkových řízeních vyšší množství bez předchozího rozhodnutí Komise. Za účelem zjednodušení prodejů na vývoz by nemělo být v rozhodnutí o zahájení nabídkového řízení vyžadováno uvedení místa skladování. |
| --- | --- |

(2)

Pro informování všech zúčastněných stran v celém Společenství o prodejích intervenčních zásob by měly být používány nové moderní komunikační prostředky. V důsledku toho mohou být intervenční agentury oprávněny, aby s přihlédnutím k situaci na trhu ve svých členských státech prodávaly v nabídkových řízeních vyšší množství bez předchozího rozhodnutí Komise. Za účelem zjednodušení prodejů na vývoz by nemělo být v rozhodnutí o zahájení nabídkového řízení vyžadováno uvedení místa skladování.

| (3) | V členských státech, které nemají námořní přístavy, jsou účastníci nabídkového řízení pro prodej obilovin znevýhodněni zvýšenými náklady na přepravu. Kvůli těmto dodatečným nákladům je vývoz obilovin z dotyčných členských států ztížen, což vede zejména k delší době intervenčního skladování a dodatečným nákladům z rozpočtu Společenství. Proto by mělo být v určitých případech umožněno financovat nejnižší náklady na přepravu mezi místem skladování a místem výjezdu, aby byly nabídky srovnatelné. Rumunský přístav Constanta byl před přistoupením zemí střední Evropy k Unii tradičním vývozním přístavem pro uvedené země. Proto je nezbytné považovat přístav Constanta za místo pro výpočet nákladů na přepravu, které mohou být v případě vývozu hrazeny. |
| --- | --- |

(3)

V členských státech, které nemají námořní přístavy, jsou účastníci nabídkového řízení pro prodej obilovin znevýhodněni zvýšenými náklady na přepravu. Kvůli těmto dodatečným nákladům je vývoz obilovin z dotyčných členských států ztížen, což vede zejména k delší době intervenčního skladování a dodatečným nákladům z rozpočtu Společenství. Proto by mělo být v určitých případech umožněno financovat nejnižší náklady na přepravu mezi místem skladování a místem výjezdu, aby byly nabídky srovnatelné. Rumunský přístav Constanta byl před přistoupením zemí střední Evropy k Unii tradičním vývozním přístavem pro uvedené země. Proto je nezbytné považovat přístav Constanta za místo pro výpočet nákladů na přepravu, které mohou být v případě vývozu hrazeny.

| (4) | Aby byl zjednodušen postup pro prodej obilovin, měly by být sjednoceny jistoty vztahující se k nabídkovým řízením pro prodej na vývoz, jakož i pro prodej na trhu Společenství. |
| --- | --- |

(4)

Aby byl zjednodušen postup pro prodej obilovin, měly by být sjednoceny jistoty vztahující se k nabídkovým řízením pro prodej na vývoz, jakož i pro prodej na trhu Společenství.

| (5) | Nařízení (EHS) č. 2131/93 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(5)

Nařízení (EHS) č. 2131/93 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (6) | Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny, |
| --- | --- |

(6)

Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Nařízení (EHS) č. 2131/93 se mění takto:

| 1. | V čl. 2 odst. 2 se slova „2 000 tun“ nahrazují slovy „5 000 tun“. |
| --- | --- |

1.

V čl. 2 odst. 2 se slova „2 000 tun“ nahrazují slovy „5 000 tun“.

| 2. | V čl. 3 odst. 1 se první věta nahrazuje tímto:
  „Intervenční agentury vypracují oznámení o nabídkovém řízení podle článku 12 a zajistí jejich publicitu zejména tím, že je vystaví ve svém sídle a zveřejní je na svých internetových stránkách nebo na internetových stránkách příslušného ministerstva.“ |
| --- | --- |

2.

V čl. 3 odst. 1 se první věta nahrazuje tímto:

„Intervenční agentury vypracují oznámení o nabídkovém řízení podle článku 12 a zajistí jejich publicitu zejména tím, že je vystaví ve svém sídle a zveřejní je na svých internetových stránkách nebo na internetových stránkách příslušného ministerstva.“

| 3. | Článek 7 se mění takto:






  a) | v odstavci 1 se zrušuje písmeno b); |
| --- | --- | --- |

3.

Článek 7 se mění takto:

a)

v odstavci 1 se zrušuje písmeno b);

| b) | v odstavci 2a se doplňuje nová věta, která zní:
  „Pro účely tohoto odstavce lze rumunský přístav Constanta považovat za místo výjezdu.“ |
| --- | --- |

b)

v odstavci 2a se doplňuje nová věta, která zní:

„Pro účely tohoto odstavce lze rumunský přístav Constanta považovat za místo výjezdu.“

| 4. | V čl. 13 odst. 4 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:
  „Nabídky jsou platné pouze, pokud jsou doplněny důkazem, že účastník složil jistotu ve výši 5 EUR na tunu.“ |
| --- | --- |

4.

V čl. 13 odst. 4 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:

„Nabídky jsou platné pouze, pokud jsou doplněny důkazem, že účastník složil jistotu ve výši 5 EUR na tunu.“

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 29. listopadu 2004.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  Úř. věst. L 191, 31.7.1993, s. 76. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 777/2004 (Úř. věst. L 123, 27.4.2004, s. 50).

2

---

| 30.11.2004 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 354/19 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2004

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 354/19

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 2046/2004

ze dne 29. listopadu 2004,

kterým se stanoví vývozní náhrady pro obiloviny a pro pšeničnou nebo žitnou mouku, krupici a krupičku

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1784/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s obilovinami (1), a zejména na čl. 13 odst. 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dle článku 13 nařízení (ES) č. 1784/20032 může být rozdíl mezi kurzy nebo cenami produktů uvedených v článku 1 uvedeného nařízení na světovém trhu a ve Společenství pokryt vývozní náhradou. |
| --- | --- |

(1)

Dle článku 13 nařízení (ES) č. 1784/20032 může být rozdíl mezi kurzy nebo cenami produktů uvedených v článku 1 uvedeného nařízení na světovém trhu a ve Společenství pokryt vývozní náhradou.

| (2) | Při stanovení náhrad je třeba vzít v úvahu faktory uvedené v článku 1 nařízení Komise (ES) č. 1501/95 ze dne 29. června 1995, kterým se stanoví některá prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 1766/92, pokud jde o poskytování vývozních náhrad pro obiloviny, jakož i opatření, která je třeba přijmout v případě narušení trhu s obilovinami (2). |
| --- | --- |

(2)

Při stanovení náhrad je třeba vzít v úvahu faktory uvedené v článku 1 nařízení Komise (ES) č. 1501/95 ze dne 29. června 1995, kterým se stanoví některá prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 1766/92, pokud jde o poskytování vývozních náhrad pro obiloviny, jakož i opatření, která je třeba přijmout v případě narušení trhu s obilovinami (2).

| (3) | Pokud jde o pšeničnou nebo žitnou mouku, krupici a krupičku, náhradu použitelnou pro tyto produkty je nutné vypočítat s ohledem na množství obilovin nutné k výrobě uvažovaných produktů. Toto množství byla stanoveno nařízením (ES) č. 1501/95. |
| --- | --- |

(3)

Pokud jde o pšeničnou nebo žitnou mouku, krupici a krupičku, náhradu použitelnou pro tyto produkty je nutné vypočítat s ohledem na množství obilovin nutné k výrobě uvažovaných produktů. Toto množství byla stanoveno nařízením (ES) č. 1501/95.

| (4) | Situace na světovém trhu nebo specifické požadavky určitých trhů mohou vyvolat potřebu rozlišit náhradu u některých produktů podle jejich země určení. |
| --- | --- |

(4)

Situace na světovém trhu nebo specifické požadavky určitých trhů mohou vyvolat potřebu rozlišit náhradu u některých produktů podle jejich země určení.

| (5) | Náhradu je třeba stanovovat jednou měsíčně, přičemž je možné ji mezitím změnit. |
| --- | --- |

(5)

Náhradu je třeba stanovovat jednou měsíčně, přičemž je možné ji mezitím změnit.

| (6) | Použití těchto pravidel v současné situaci na trzích s obilovinami, a zejména při kurzech, respektive cenách těchto produktů ve Společenství a na světovém trhu, vede ke stanovení náhrad dle přílohy tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(6)

Použití těchto pravidel v současné situaci na trzích s obilovinami, a zejména při kurzech, respektive cenách těchto produktů ve Společenství a na světovém trhu, vede ke stanovení náhrad dle přílohy tohoto nařízení.

| (7) | Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny, |
| --- | --- |

(7)

Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Vývozní náhrady pro produkty uvedené v čl. 1 písm. a), b) a c) nařízení (ES) č. 1784/2003 s výjimkou sladu, vyvážené v nezměněném stavu, se stanovují dle přílohy tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 1. prosince 2004.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 29. listopadu 2004.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  Úř. věst. L 147, 30.6.1995, s. 7. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1431/2003 (Úř. věst. L 203, 12.8.2003, s. 16).

2

---

PŘÍLOHA

nařízení Komise ze dne 29. listopadu 2004, kterým se stanoví vývozní náhrady pro obiloviny a pro pšeničnou nebo žitnou mouku, krupici a krupičku

| Kód produktu | Země určení | Měrná jednotka | Výše náhrad |
| --- | --- | --- | --- |
| 1001 10 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1001 10 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1001 90 91 9000 | — | EUR/t | — |
| 1001 90 99 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1002 00 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1003 00 10 9000 | — | EUR/t | — |
| 1003 00 90 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1004 00 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1004 00 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1005 10 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1005 90 00 9000 | — | EUR/t | — |
| 1007 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1008 20 00 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 11 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 15 9100 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9130 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9150 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9170 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9180 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9190 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1102 10 00 9500 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9700 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 10 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 90 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 90 9800 | — | EUR/t | — |
| Pozn.: Kódy produktů, jakož i kódy určení série „A“ jsou definovány v nařízení Komise (EHS) č. 3846/87 ve znění pozdějších předpisů (Úř. věst. L 366, 24.12.1987, s. 1). |

Kód produktu

Země určení

Měrná jednotka

Výše náhrad

1001 10 00 9200

—

EUR/t

—

1001 10 00 9400

A00

EUR/t

0

1001 90 91 9000

—

EUR/t

—

1001 90 99 9000

A00

EUR/t

0

1002 00 00 9000

A00

EUR/t

0

1003 00 10 9000

—

EUR/t

—

1003 00 90 9000

A00

EUR/t

0

1004 00 00 9200

—

EUR/t

—

1004 00 00 9400

A00

EUR/t

0

1005 10 90 9000

—

EUR/t

—

1005 90 00 9000

—

EUR/t

—

1007 00 90 9000

—

EUR/t

—

1008 20 00 9000

—

EUR/t

—

1101 00 11 9000

—

EUR/t

—

1101 00 15 9100

A00

EUR/t

0

1101 00 15 9130

A00

EUR/t

0

1101 00 15 9150

A00

EUR/t

0

1101 00 15 9170

A00

EUR/t

0

1101 00 15 9180

A00

EUR/t

0

1101 00 15 9190

—

EUR/t

—

1101 00 90 9000

—

EUR/t

—

1102 10 00 9500

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9700

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9900

—

EUR/t

—

1103 11 10 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9400

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9900

—

EUR/t

—

1103 11 90 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 90 9800

—

EUR/t

—

Pozn.: Kódy produktů, jakož i kódy určení série „A“ jsou definovány v nařízení Komise (EHS) č. 3846/87 ve znění pozdějších předpisů (Úř. věst. L 366, 24.12.1987, s. 1).

---

| 30.11.2004 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 354/21 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2004

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 354/21

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 2047/2004

ze dne 29. listopadu 2004,

kterým se stanoví opravná částka použitelná při poskytování náhrady pro obiloviny

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1784/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s obilovinami (1), a zejména na čl. 15 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Na základě čl. 14 odst. 2 nařízení (ES) č. 1784/2003 musí být vývozní náhrada pro obiloviny, použitelná v den podání žádosti o licenci, uplatněna na základě žádosti pro vývozy, které se mají uskutečnit během doby trvání platnosti vývozní licence. V tomto případě může být výše náhrady opravena. |
| --- | --- |

(1)

Na základě čl. 14 odst. 2 nařízení (ES) č. 1784/2003 musí být vývozní náhrada pro obiloviny, použitelná v den podání žádosti o licenci, uplatněna na základě žádosti pro vývozy, které se mají uskutečnit během doby trvání platnosti vývozní licence. V tomto případě může být výše náhrady opravena.

| (2) | Dle nařízení Komise (ES) č. 1501/95 ze dne 29. června 1995, kterým se stanoví některá prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 1766/92, pokud jde o poskytování vývozních náhrad pro obiloviny, jakož i opatření, která je třeba přijmout v případě narušení trhu s obilovinami (2), je možné pro produkty uvedené v čl. 1 odst. 1 písm. c) nařízení (EHS) č. 1766/92 stanovit opravnou částku. Tato opravná částka musí být vypočítána s ohledem na faktory uvedené v článku 1 nařízení (ES) č. 1501/95. |
| --- | --- |

(2)

Dle nařízení Komise (ES) č. 1501/95 ze dne 29. června 1995, kterým se stanoví některá prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 1766/92, pokud jde o poskytování vývozních náhrad pro obiloviny, jakož i opatření, která je třeba přijmout v případě narušení trhu s obilovinami (2), je možné pro produkty uvedené v čl. 1 odst. 1 písm. c) nařízení (EHS) č. 1766/92 stanovit opravnou částku. Tato opravná částka musí být vypočítána s ohledem na faktory uvedené v článku 1 nařízení (ES) č. 1501/95.

| (3) | Situace na světovém trhu nebo specifické požadavky některých trhů mohou vyvolat potřebu rozlišit náhrady u některých produktů podle jejich místa určení. |
| --- | --- |

(3)

Situace na světovém trhu nebo specifické požadavky některých trhů mohou vyvolat potřebu rozlišit náhrady u některých produktů podle jejich místa určení.

| (4) | Opravnou částku je třeba stanovit zároveň s náhradou a dle stejného postupu, přičemž je možné ji v období mezi dvěma stanoveními změnit. |
| --- | --- |

(4)

Opravnou částku je třeba stanovit zároveň s náhradou a dle stejného postupu, přičemž je možné ji v období mezi dvěma stanoveními změnit.

| (5) | Z výše uvedených ustanovení vyplývá, že opravná částka musí být stanovena podle přílohy tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(5)

Z výše uvedených ustanovení vyplývá, že opravná částka musí být stanovena podle přílohy tohoto nařízení.

| (6) | Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny, |
| --- | --- |

(6)

Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Opravná částka použitelná pro předem stanovené vývozní náhrady pro produkty uvedené v čl. 1 odst. 1 písm. a), b) a c) nařízení (ES) č. 1784/2003 s výjimkou sladu se stanovuje dle přílohy.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 1. prosince 2004.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 29. listopadu 2004.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  Úř. věst. L 147, 30.6.1995, s. 7. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1431/2003 (Úř. věst. L 203, 12.8.2003, s. 16).

2

---

PŘÍLOHA

nařízení Komise ze dne 29. listopadu 2004, kterým se stanoví opravná částka použitelná při poskytování náhrady pro obiloviny

| (EUR/t) |
| --- |
| Kód produktu | Země určení | Běžný měsíc
  12 | 1. období
  1 | 2. období
  2 | 3. období
  3 | 4. období
  4 | 5. období
  5 | 6. období
  6 |
| 1001 10 00 9200 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1001 10 00 9400 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1001 90 91 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1001 90 99 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1002 00 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1003 00 10 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1003 00 90 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1004 00 00 9200 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1004 00 00 9400 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1005 10 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1005 90 00 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1007 00 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1008 20 00 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 11 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 15 9100 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1101 00 15 9130 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1101 00 15 9150 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1101 00 15 9170 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1101 00 15 9180 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1101 00 15 9190 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1102 10 00 9500 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1102 10 00 9700 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1102 10 00 9900 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1103 11 10 9200 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 10 9400 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 10 9900 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1103 11 90 9200 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 90 9800 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Pozn.: Kódy produktů, jakož i kódy zemí určení série „A“ jsou definovány v nařízení Komise (EHS) č. 3846/87 ve znění pozdějších předpisů (Úř. věst. L 366, 24.12.1987, s. 1).
  Číselné kódy zemí určení jsou definovány v nařízení (ES) č. 2081/2003 (Úř. věst. L 313, 28.11.2003, s. 11). |

(EUR/t)

Kód produktu

Země určení

Běžný měsíc

12

1. období

1

2. období

2

3. období

3

4. období

4

5. období

5

6. období

6

1001 10 00 9200

—

—

—

—

—

—

—

—

1001 10 00 9400

A00

0

0

0

0

0

—

—

1001 90 91 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1001 90 99 9000

A00

0

0

0

0

0

—

—

1002 00 00 9000

A00

0

0

0

0

0

—

—

1003 00 10 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1003 00 90 9000

A00

0

0

0

0

0

—

—

1004 00 00 9200

—

—

—

—

—

—

—

—

1004 00 00 9400

A00

0

0

0

0

0

—

—

1005 10 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1005 90 00 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1007 00 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1008 20 00 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 11 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 15 9100

A00

0

0

0

0

0

—

—

1101 00 15 9130

A00

0

0

0

0

0

—

—

1101 00 15 9150

A00

0

0

0

0

0

—

—

1101 00 15 9170

A00

0

0

0

0

0

—

—

1101 00 15 9180

A00

0

0

0

0

0

—

—

1101 00 15 9190

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1102 10 00 9500

A00

0

0

0

0

0

—

—

1102 10 00 9700

A00

0

0

0

0

0

—

—

1102 10 00 9900

—

—

—

—

—

—

—

—

1103 11 10 9200

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 10 9400

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 10 9900

—

—

—

—

—

—

—

—

1103 11 90 9200

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 90 9800

—

—

—

—

—

—

—

—

Pozn.: Kódy produktů, jakož i kódy zemí určení série „A“ jsou definovány v nařízení Komise (EHS) č. 3846/87 ve znění pozdějších předpisů (Úř. věst. L 366, 24.12.1987, s. 1).

Číselné kódy zemí určení jsou definovány v nařízení (ES) č. 2081/2003 (Úř. věst. L 313, 28.11.2003, s. 11).

---

| 30.11.2004 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 354/23 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2004

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 354/23

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 2048/2004

ze dne 29. listopadu 2004,

kterým se stanoví vývozní náhrady pro slad

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1784/2003 ze dne 29. záři 2003 o společné organizaci trhu s obilovinami (1), a zejména na čl. 13 odst. 3,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dle článku 13 nařízení (ES) č. 1784/2003 může být rozdíl mezi kurzy a cenami produktů uvedených v článku 1 uvedeného nařízení na světovém trhu a ve Společenství pokryt vývozní náhradou. |
| --- | --- |

(1)

Dle článku 13 nařízení (ES) č. 1784/2003 může být rozdíl mezi kurzy a cenami produktů uvedených v článku 1 uvedeného nařízení na světovém trhu a ve Společenství pokryt vývozní náhradou.

| (2) | Při stanovení náhrad je třeba vzít v úvahu faktory stanovené v článku 1 nařízení Komise (ES) č. 1501/95 ze dne 29. června 1995 o určitých prováděcích pravidlech k nařízení Rady (EHS) č. 1766/92, co se týče poskytování vývozních náhrad, jakož i opatření, která je třeba přijmout v případě narušení trhu s obilovinami (2). |
| --- | --- |

(2)

Při stanovení náhrad je třeba vzít v úvahu faktory stanovené v článku 1 nařízení Komise (ES) č. 1501/95 ze dne 29. června 1995 o určitých prováděcích pravidlech k nařízení Rady (EHS) č. 1766/92, co se týče poskytování vývozních náhrad, jakož i opatření, která je třeba přijmout v případě narušení trhu s obilovinami (2).

| (3) | Náhradu použitelnou pro slad je třeba vypočítat s ohledem na množství obilovin nezbytné k výrobě uvažovaných produktů. Tato množství byla stanovena nařízením (ES) č. 1501/95. |
| --- | --- |

(3)

Náhradu použitelnou pro slad je třeba vypočítat s ohledem na množství obilovin nezbytné k výrobě uvažovaných produktů. Tato množství byla stanovena nařízením (ES) č. 1501/95.

| (4) | Situace na světovém trhu nebo specifické požadavky určitých trhů mohou vyvolat potřebu rozlišit náhrady u některých produktů podle země jejich určení. |
| --- | --- |

(4)

Situace na světovém trhu nebo specifické požadavky určitých trhů mohou vyvolat potřebu rozlišit náhrady u některých produktů podle země jejich určení.

| (5) | Náhradu je třeba stanovovat jednou za měsíc, přičemž je možné ji mezitím změnit. |
| --- | --- |

(5)

Náhradu je třeba stanovovat jednou za měsíc, přičemž je možné ji mezitím změnit.

| (6) | Použití těchto předpisů v současné situaci na trzích s obilovinami, zejména při kurzech, respektive cenách těchto produktů ve Společenství a na světovém trhu, vede ke stanovení náhrad ve výši uvedené v příloze tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(6)

Použití těchto předpisů v současné situaci na trzích s obilovinami, zejména při kurzech, respektive cenách těchto produktů ve Společenství a na světovém trhu, vede ke stanovení náhrad ve výši uvedené v příloze tohoto nařízení.

| (7) | Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny, |
| --- | --- |

(7)

Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Vývozní náhrady pro slad uvedený v čl. 1 odst. 1 písm. c) nařízení (ES) č. 1784/2003 se stanovují ve výši uvedené v příloze.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 1. prosince 2004.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 29. listopadu 2004.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  Úř. věst. L 147, 30.6.1995, s. 7. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1431/2003 (Úř. věst. L 203, 12.8.2003, s. 16).

2

---

PŘÍLOHA

nařízení Komise ze dne 29. listopadu 2004, kterým se stanoví vývozní náhrady pro slad

| Kód produktu | Země určení | Měrná jednotka | Výše náhrady |
| --- | --- | --- | --- |
| 1107 10 19 9000 | A00 | EUR/t | 0,00 |
| 1107 10 99 9000 | A00 | EUR/t | 0,00 |
| 1107 20 00 9000 | A00 | EUR/t | 0,00 |
| Pozn.: Kódy produktů, jakož i kódy zemí určení série „A“ jsou definovány v nařízení Komise (EHS) č. 3846/87 ve znění pozdějších předpisů (Úř. věst. L 366, 24.12.1987, s. 1).
  Číselné kódy zemí určení jsou definovány v nařízení (ES) č. 2081/2003 (Úř. věst. L 313, 28.11.2003, s. 11). |

Kód produktu

Země určení

Měrná jednotka

Výše náhrady

1107 10 19 9000

A00

EUR/t

0,00

1107 10 99 9000

A00

EUR/t

0,00

1107 20 00 9000

A00

EUR/t

0,00

Pozn.: Kódy produktů, jakož i kódy zemí určení série „A“ jsou definovány v nařízení Komise (EHS) č. 3846/87 ve znění pozdějších předpisů (Úř. věst. L 366, 24.12.1987, s. 1).

Číselné kódy zemí určení jsou definovány v nařízení (ES) č. 2081/2003 (Úř. věst. L 313, 28.11.2003, s. 11).

---

| 30.11.2004 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 354/25 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2004

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 354/25

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 2049/2004

ze dne 29. listopadu 2004,

kterým se stanoví opravná částka pro poskytnutí náhrady u sladu

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1784/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s obilovinami (1), a zejména na čl. 15 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Na základě čl. 14 odst. 2 nařízení (ES) č. 1784/2003 musí být vývozní náhrada pro obiloviny, použitelná v den podání žádosti o licenci uplatněna na základě žádosti pro vývozy, které se mají uskutečnit během doby trvání platnosti vývozní licence. V tomto případě může být výše náhrady opravena. |
| --- | --- |

(1)

Na základě čl. 14 odst. 2 nařízení (ES) č. 1784/2003 musí být vývozní náhrada pro obiloviny, použitelná v den podání žádosti o licenci uplatněna na základě žádosti pro vývozy, které se mají uskutečnit během doby trvání platnosti vývozní licence. V tomto případě může být výše náhrady opravena.

| (2) | Dle nařízení Komise (ES) č. 1501/95 ze dne 29. června 1995, kterým se stanoví určitá prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 1766/92, co se týče poskytování vývozních náhrad, jakož i opatření, která je třeba přijmout v případě narušení trhu s obilovinami (2), je možné pro slad uvedený v čl. 1 odst. 1 písm. c) nařízení (EHS) č. 1766/92 stanovit opravnou částku. Tato opravná částka musí být vypočítána s ohledem na faktory uvedené v článku 1 nařízení (ES) č. 1501/95. |
| --- | --- |

(2)

Dle nařízení Komise (ES) č. 1501/95 ze dne 29. června 1995, kterým se stanoví určitá prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 1766/92, co se týče poskytování vývozních náhrad, jakož i opatření, která je třeba přijmout v případě narušení trhu s obilovinami (2), je možné pro slad uvedený v čl. 1 odst. 1 písm. c) nařízení (EHS) č. 1766/92 stanovit opravnou částku. Tato opravná částka musí být vypočítána s ohledem na faktory uvedené v článku 1 nařízení (ES) č. 1501/95.

| (3) | Z výše uvedených ustanovení vyplývá, že opravná částka musí být stanovena podle přílohy tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(3)

Z výše uvedených ustanovení vyplývá, že opravná částka musí být stanovena podle přílohy tohoto nařízení.

| (4) | Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny, |
| --- | --- |

(4)

Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Opravnou částku uvedenou v čl. 15 odst. 3 nařízení (ES) č. 1784/2003, použitelnou pro předem stanovené vývozní náhrady pro slad, je třeba stanovit dle přílohy tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 1. prosince 2004.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 29. listopadu 2004.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  Úř. věst. L 147, 30.6.1995, s. 7. Νařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1431/2003 (Úř. věst. L 203, 12.8.2003, s. 16).

2

---

PŘÍLOHA

Nařízení Komise ze dne 29. listopadu 2004, kterým se stanoví opravná částka pro náhradu poskytovanou pro slad

Pozn.: Kódy produktů, jakož i kódy zemí určení série „A“ jsou definovány v nařízení Komise (EHS) č. 3846/87 ve znění pozdějších předpisů (Úř. věst. L 366, 24.12.1987, s. 1).

Číselné kódy zemí určení jsou definovány v nařízení Komise (ES) č. 2081/2003 (Úř. věst. L 313, 28.11.2003, s. 11).

| (EUR/t) |
| --- |
| Kód produktu | Země určení | Běžný měsíc
  12 | 1. období
  1 | 2. období
  2 | 3. období
  3 | 4. období
  5 | 5. období
  5 |
| 1107 10 11 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 19 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 91 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 99 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 20 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

(EUR/t)

Kód produktu

Země určení

Běžný měsíc

12

1. období

1

2. období

2

3. období

3

4. období

5

5. období

5

1107 10 11 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 19 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 91 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 99 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 20 00 9000

A00

0

0

0

0

0

0

| (EUR/t) |
| --- |
| Kód produktu | Země určení | 6. období
  6 | 7. období
  7 | 8. období
  8 | 9. období
  9 | 10. období
  10 | 11. období
  11 |
| 1107 10 11 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 19 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 91 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 99 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 20 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

(EUR/t)

Kód produktu

Země určení

6. období

6

7. období

7

8. období

8

9. období

9

10. období

10

11. období

11

1107 10 11 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 19 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 91 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 99 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 20 00 9000

A00

0

0

0

0

0

0

---

| 30.11.2004 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 354/27 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2004

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 354/27

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 2050/2004

ze dne 29. listopadu 2004,

kterým se stanoví náhrady použitelné pro produkty z odvětví obilovin a rýže určené pro potravinovou pomoc Společenství a vnitrostátní potravinovou pomoc

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1784/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s obilovinami (1) a zejména na čl. 13 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 3072/95 ze dne 22. prosince 1995 o společné organizaci trhu s rýží (2), a zejména na čl. 13 odst. 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Článek 2 nařízení Rady (EHS) č. 2681/74 ze dne 21. října 1974, týkající se financování výdajů vzniklých v souvislosti s dodávkou zemědělských produktů jako potravinové pomoci (3) ze strany Společenství, stanoví, že část výdajů odpovídající dle pravidel Společenství vývozním náhradám pro dané produkty je třeba naúčtovat Evropskému zemědělskému orientačnímu a záručnímu fondu, oddělení záruk. |
| --- | --- |

(1)

Článek 2 nařízení Rady (EHS) č. 2681/74 ze dne 21. října 1974, týkající se financování výdajů vzniklých v souvislosti s dodávkou zemědělských produktů jako potravinové pomoci (3) ze strany Společenství, stanoví, že část výdajů odpovídající dle pravidel Společenství vývozním náhradám pro dané produkty je třeba naúčtovat Evropskému zemědělskému orientačnímu a záručnímu fondu, oddělení záruk.

| (2) | Za účelem jednoduššího stanovení a řízení rozpočtu pro opatření Společenství v oblasti potravinové pomoci a ve snaze informovat členské státy o míře účasti Společenství na financování vnitrostátních opatření potravinové pomoci je třeba určit výši náhrad poskytovaných pro tato opatření. |
| --- | --- |

(2)

Za účelem jednoduššího stanovení a řízení rozpočtu pro opatření Společenství v oblasti potravinové pomoci a ve snaze informovat členské státy o míře účasti Společenství na financování vnitrostátních opatření potravinové pomoci je třeba určit výši náhrad poskytovaných pro tato opatření.

| (3) | Obecná a prováděcí pravidla stanovená článkem 13 nařízení (ES) č. 1784/2003 a článkem 13 nařízení (ES) č. 3072/95 pro vývozní náhrady jsou přiměřeně použitelná pro výše uvedená opatření. |
| --- | --- |

(3)

Obecná a prováděcí pravidla stanovená článkem 13 nařízení (ES) č. 1784/2003 a článkem 13 nařízení (ES) č. 3072/95 pro vývozní náhrady jsou přiměřeně použitelná pro výše uvedená opatření.

| (4) | Specifická kritéria, která je třeba vzít v úvahu při výpočtu vývozní náhrady pro rýži, jsou definována v článku 13 nařízení (ES) č. 3072/95. |
| --- | --- |

(4)

Specifická kritéria, která je třeba vzít v úvahu při výpočtu vývozní náhrady pro rýži, jsou definována v článku 13 nařízení (ES) č. 3072/95.

| (5) | Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny, |
| --- | --- |

(5)

Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

U vnitrostátních opatření a opatření Společenství v oblasti potravinové pomoci prováděných v rámci mezinárodních dohod nebo jiných doplňkových programů, jakož i v rámci ostatních opatření Společenství ve formě bezplatných dodávek, se náhrady použitelné pro produkty z odvětví obilovin a rýže stanovují podle přílohy.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 1. prosince 2004.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 29. listopadu 2004.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  Úř. věst. L 329, 30.12.1995, s. 18. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 411/2002 (Úř. věst. L 62, 5.3.2002, s. 27)

2

(3)  Úř. věst. L 288, 25.10.1974, s. 1.

3

---

PŘÍLOHA

nařízení Komise ze dne 29. listopadu 2004, kterým se stanoví náhrady použitelné pro produkty z odvětví obilovin a rýže určené pro potravinovou pomoc Společenství a vnitrostátní potravinovou pomoc

| (v EUR/t) |
| --- |
| Kód produktu | Výše náhrad |
| 1001 10 00 9400 | 0,00 |
| 1001 90 99 9000 | 0,00 |
| 1002 00 00 9000 | 0,00 |
| 1003 00 90 9000 | 0,00 |
| 1005 90 00 9000 | 0,00 |
| 1006 30 92 9100 | 0,00 |
| 1006 30 92 9900 | 0,00 |
| 1006 30 94 9100 | 0,00 |
| 1006 30 94 9900 | 0,00 |
| 1006 30 96 9100 | 0,00 |
| 1006 30 96 9900 | 0,00 |
| 1006 30 98 9100 | 0,00 |
| 1006 30 98 9900 | 0,00 |
| 1006 30 65 9900 | 0,00 |
| 1007 00 90 9000 | 0,00 |
| 1101 00 15 9100 | 0,00 |
| 1101 00 15 9130 | 0,00 |
| 1102 10 00 9500 | 0,00 |
| 1102 20 10 9200 | 54,39 |
| 1102 20 10 9400 | 46,62 |
| 1103 11 10 9200 | 0,00 |
| 1103 13 10 9100 | 69,93 |
| 1104 12 90 9100 | 0,00 |
| Pozn.: Kódy produktů jsou definovány v nařízení Komise (EHS) č. 3846/87, ve znění pozdějších předpisů (Úř. věst. L 366, 24.12.1987, s. 1). |

(v EUR/t)

Kód produktu

Výše náhrad

1001 10 00 9400

0,00

1001 90 99 9000

0,00

1002 00 00 9000

0,00

1003 00 90 9000

0,00

1005 90 00 9000

0,00

1006 30 92 9100

0,00

1006 30 92 9900

0,00

1006 30 94 9100

0,00

1006 30 94 9900

0,00

1006 30 96 9100

0,00

1006 30 96 9900

0,00

1006 30 98 9100

0,00

1006 30 98 9900

0,00

1006 30 65 9900

0,00

1007 00 90 9000

0,00

1101 00 15 9100

0,00

1101 00 15 9130

0,00

1102 10 00 9500

0,00

1102 20 10 9200

54,39

1102 20 10 9400

46,62

1103 11 10 9200

0,00

1103 13 10 9100

69,93

1104 12 90 9100

0,00

Pozn.: Kódy produktů jsou definovány v nařízení Komise (EHS) č. 3846/87, ve znění pozdějších předpisů (Úř. věst. L 366, 24.12.1987, s. 1).

---

II Akty, jejichž zveřejnění není povinné

Rada

| 30.11.2004 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 354/29 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2004

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 354/29

---

Informace o vstupu v platnost dohody mezi Evropským společenstvím a Indickou republikou o celní spolupráci a vzájemné správní pomoci v celních záležitostech

Dohoda mezi Evropským společenstvím a Indickou republikou o celní spolupráci a vzájemné správní pomoci v celních záležitostech (1) vstoupila v platnost dnem 1. listopadu 2004, přičemž postupy podle článku 22 dohody byly dokončeny dne 29. října 2004.

---

(1)  Úř. věst. L 304, 30.9.2004, s. 25.

---

Komise

| 30.11.2004 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 354/30 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2004

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 354/30

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 19. listopadu 2004,

kterým se ukončuje přezkoumání překážek obchodu spočívajících v obchodních postupech Kanady, pokud jde o zeměpisné označování vín

(oznámeno pod číslem K(2004) 4388)

(2004/806/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 3286/94 ze dne 22. prosince 1994, kterým se stanoví postupy Společenství v oblasti společné obchodní politiky k zajištění výkonu práv Společenství podle mezinárodních obchodních pravidel, zejména pravidel sjednaných v rámci Světové obchodní organizace (1), a zejména na čl. 11 odst. 1 uvedeného nařízení,

po konzultaci s poradním výborem,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 6. prosince 2001 podala Conseil Interprofessionnel du vin de Bordeaux (CIVB) stížnost podle článku 4 nařízení (ES) č. 3286/94 (dále jen „nařízení“). |
| --- | --- |

(1)

Dne 6. prosince 2001 podala Conseil Interprofessionnel du vin de Bordeaux (CIVB) stížnost podle článku 4 nařízení (ES) č. 3286/94 (dále jen „nařízení“).

| (2) | CIVB tvrdí, že odbytu Společenství, pokud jde o vína Bordeaux a Médoc, v Kanadě brání řada překážek ve smyslu čl. 2 odst. 1 nařízení, tedy „postup zavedený nebo zachovávaný třetí zemí, proti kterému přiznávají mezinárodní obchodní pravidla právo jednat“. |
| --- | --- |

(2)

CIVB tvrdí, že odbytu Společenství, pokud jde o vína Bordeaux a Médoc, v Kanadě brání řada překážek ve smyslu čl. 2 odst. 1 nařízení, tedy „postup zavedený nebo zachovávaný třetí zemí, proti kterému přiznávají mezinárodní obchodní pravidla právo jednat“.

| (3) | Údajná překážka obchodu vyplývá ze změny C-57 kanadského zákona o obchodních značkách, v jejímž důsledku přišla zeměpisná označení vín Bordeaux a Médoc o standardní ochranu odpovídající požadavkům na ochranu zeměpisného označení vín stanoveným v Dohodě WTO o obchodních aspektech práv k duševnímu vlastnictví (TRIPs). |
| --- | --- |

(3)

Údajná překážka obchodu vyplývá ze změny C-57 kanadského zákona o obchodních značkách, v jejímž důsledku přišla zeměpisná označení vín Bordeaux a Médoc o standardní ochranu odpovídající požadavkům na ochranu zeměpisného označení vín stanoveným v Dohodě WTO o obchodních aspektech práv k duševnímu vlastnictví (TRIPs).

| (4) | Komise rozhodla, že stížnost obsahuje dostatečné důkazy pro zahájení přezkoumání. V Úředním věstníku Evropských společenství bylo zveřejněno náležité oznámení (2). |
| --- | --- |

(4)

Komise rozhodla, že stížnost obsahuje dostatečné důkazy pro zahájení přezkoumání. V Úředním věstníku Evropských společenství bylo zveřejněno náležité oznámení (2).

| (5) | Šetření potvrdilo právní tvrzení stěžovatele, že změna C-57 kanadského zákona o obchodních značkách poškozuje čl. 23 odst. 1 a 2 a čl. 24 odst. 3 (tzv. „doložka o pozastavení“) dohody TRIPs a že tato porušení předpisů nelze odůvodnit na základě výjimky podle čl. 24 odst. 6 dohody TRIPs. |
| --- | --- |

(5)

Šetření potvrdilo právní tvrzení stěžovatele, že změna C-57 kanadského zákona o obchodních značkách poškozuje čl. 23 odst. 1 a 2 a čl. 24 odst. 3 (tzv. „doložka o pozastavení“) dohody TRIPs a že tato porušení předpisů nelze odůvodnit na základě výjimky podle čl. 24 odst. 6 dohody TRIPs.

| (6) | Z přezkoumání rovněž vyplývá, že hrozí, že změna C-57 bude mít nepříznivé účinky na obchod stěžovatele ve smyslu čl. 2 odst. 4 a čl. 10 odst. 4 nařízení. |
| --- | --- |

(6)

Z přezkoumání rovněž vyplývá, že hrozí, že změna C-57 bude mít nepříznivé účinky na obchod stěžovatele ve smyslu čl. 2 odst. 4 a čl. 10 odst. 4 nařízení.

| (7) | Dne 12. února 2003 posoudil poradní výbor zřízený nařízením závěrečnou zprávu o přezkoumání. |
| --- | --- |

(7)

Dne 12. února 2003 posoudil poradní výbor zřízený nařízením závěrečnou zprávu o přezkoumání.

| (8) | Dne 24. dubna 2003 parafovala Komise dvoustrannou dohodu s Kanadou o obchodu s vínem a lihovinami, která definitivně odstraňuje názvy vedené v Kanadě jako „obecné“ („generic“), včetně „Bordeaux“, „Médoc“ a „Medoc“, a to počínaje vstupem dohody v platnost. |
| --- | --- |

(8)

Dne 24. dubna 2003 parafovala Komise dvoustrannou dohodu s Kanadou o obchodu s vínem a lihovinami, která definitivně odstraňuje názvy vedené v Kanadě jako „obecné“ („generic“), včetně „Bordeaux“, „Médoc“ a „Medoc“, a to počínaje vstupem dohody v platnost.

| (9) | Dne 9. července 2003 Komise rozhodla, že pozastaví (3) přezkoumání s cílem zcela je zastavit, jakmile Kanada skutečně odstraní uvedené názvy ze seznamu obecných názvů stanoveného ve změně C-57. |
| --- | --- |

(9)

Dne 9. července 2003 Komise rozhodla, že pozastaví (3) přezkoumání s cílem zcela je zastavit, jakmile Kanada skutečně odstraní uvedené názvy ze seznamu obecných názvů stanoveného ve změně C-57.

| (10) | Dne 30. července 2003 Rada jménem Evropského společenství schválila uzavření dohody s Kanadou o obchodu s vínem a lihovinami (4). Dne 1. června 2004 vstoupila dvoustranná dohoda v platnost (5). |
| --- | --- |

(10)

Dne 30. července 2003 Rada jménem Evropského společenství schválila uzavření dohody s Kanadou o obchodu s vínem a lihovinami (4). Dne 1. června 2004 vstoupila dvoustranná dohoda v platnost (5).

| (11) | Příkazem pozměňujícím pododdíly 11.18(3) a (4) zákona o obchodních značkách (6) Kanada odstranila názvy Bordeaux, Médoc a Medoc ze seznamu obecných názvů stanoveného ve změně C-57. |
| --- | --- |

(11)

Příkazem pozměňujícím pododdíly 11.18(3) a (4) zákona o obchodních značkách (6) Kanada odstranila názvy Bordeaux, Médoc a Medoc ze seznamu obecných názvů stanoveného ve změně C-57.

| (12) | Z tohoto důvodu je vhodné přezkoumání ukončit, |
| --- | --- |

(12)

Z tohoto důvodu je vhodné přezkoumání ukončit,

ROZHODLA TAKTO:

Jediný článek

Přezkoumání překážek obchodu spočívajících v obchodních postupech Kanady, pokud jde o zeměpisné označování vín, se ukončuje.

V Bruselu dne 19. listopadu 2004.

Za Komisi

Pascal LAMY

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 349, 31.12.1994, s. 71. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 356/95 (Úř. věst. L 41, 23.2.1995, s. 3).

1

(2)  Úř. věst. C 124, 25.5.2002, s. 6.

2

(3)  Úř. věst. L 170, 9.7.2003, s. 29.

3

(4)  Úř. věst. L 35, 6.2.2004, s. 1.

4

(5)  Článek 41 dvoustranné dohody stanoví, že „tato dohoda vstupuje v platnost prvním dnem druhého měsíce po dni, kdy si smluvní strany vymění diplomatická oznámení, jimiž potvrdí, že vzájemné postupy nutné pro vstup této dohody v platnost byly ukončeny.“ Oznámení ES bylo vydáno dne 16. září 2003 a odpověď Kanady byla vydána dne 26. dubna 2004.

5

(6)  Oddělení průmyslu zveřejnilo příkaz pozměňující pododdíly 11.18(3) a (4) zákona o obchodních značkách v části II Canada Gazette dne 5. května 2004. Tento příkaz nabývá účinku dnem registrace, tedy 22. dubna 2004.

6

příkaz pozměňující pododdíly 11.18(3) a (4) zákona o obchodních značkách v části II Canada Gazette

---

| 30.11.2004 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 354/32 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2004

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 354/32

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 29. listopadu 2004,

kterým se mění rozhodnutí 97/252/ES, pokud jde o zahrnutí zařízení v Rusku do prozatímních seznamů zařízení třetích zemí, z nichž jsou členské státy oprávněny dovážet mléko a mléčné výrobky určené k lidské spotřebě

(oznámeno pod číslem K(2004) 4445)

(Text s významem pro EHP)

(2004/807/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na rozhodnutí Rady 95/408/ES ze dne 22. června 1995 o podmínkách pro sestavování prozatímních seznamů zařízení třetích zemí pro přechodné období, ze kterých jsou členské státy oprávněny dovážet určité produkty živočišného původu, produkty rybolovu nebo živé mlže (1), a zejména na čl. 2 odst. 4 uvedeného rozhodnutí,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Rozhodnutí Komise 97/252/ES ze dne 25. března 1997, kterým se stanoví prozatímní seznamy zařízení ve třetích zemích, z nichž členské státy povolují dovoz mléka a mléčných výrobků určených k lidské spotřebě (2), stanoví prozatímní seznamy zařízení ve třetích zemích, z nichž jsou členské státy oprávněny dovážet mléko a mléčné výrobky určené k lidské spotřebě. |
| --- | --- |

(1)

Rozhodnutí Komise 97/252/ES ze dne 25. března 1997, kterým se stanoví prozatímní seznamy zařízení ve třetích zemích, z nichž členské státy povolují dovoz mléka a mléčných výrobků určených k lidské spotřebě (2), stanoví prozatímní seznamy zařízení ve třetích zemích, z nichž jsou členské státy oprávněny dovážet mléko a mléčné výrobky určené k lidské spotřebě.

| (2) | Rusko poslalo seznam zařízení, která vyrábějí mléko a mléčné výrobky a u nichž příslušné orgány potvrzují, že vyhovují předpisům Společenství. |
| --- | --- |

(2)

Rusko poslalo seznam zařízení, která vyrábějí mléko a mléčné výrobky a u nichž příslušné orgány potvrzují, že vyhovují předpisům Společenství.

| (3) | Tato zařízení by proto měla být zahrnuta do seznamů stanovených rozhodnutím 97/252/ES. |
| --- | --- |

(3)

Tato zařízení by proto měla být zahrnuta do seznamů stanovených rozhodnutím 97/252/ES.

| (4) | Na dovoz z těchto zařízení se nevztahuje snížená četnost fyzických kontrol podle směrnice Rady 97/78/ES ze dne 18. prosince 1997, kterou se stanoví základní pravidla pro veterinární kontroly produktů ze třetích zemí dovážených do Společenství (3). |
| --- | --- |

(4)

Na dovoz z těchto zařízení se nevztahuje snížená četnost fyzických kontrol podle směrnice Rady 97/78/ES ze dne 18. prosince 1997, kterou se stanoví základní pravidla pro veterinární kontroly produktů ze třetích zemí dovážených do Společenství (3).

| (5) | Rozhodnutí 97/252/ES by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(5)

Rozhodnutí 97/252/ES by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (6) | Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat, |
| --- | --- |

(6)

Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Příloha rozhodnutí 97/252/ES se mění v souladu s přílohou tohoto rozhodnutí.

Článek 2

Toto rozhodnutí se použije ode dne 3. prosince 2004.

Článek 3

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 29. listopadu 2004.

Za Komisi

David BYRNE

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 243, 11.10.1995, s. 17. Rozhodnutí naposledy pozměněné směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2004/41/ES (Úř. věst. L 157, 30.4.2004, s. 33).

1

(2)  Úř. věst. L 101, 18.4.1997, s. 46. Rozhodnutí naposledy pozměněné rozhodnutím 2003/59/ES (Úř. věst. L 23, 28.1.2003, s. 28).

2

(3)  Úř. věst. L 24, 30.1.1998, s. 9. Směrnice naposledy pozměněná nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004 (Úř. věst. L 165, 30.4.2004, s. 1).

3

---

PŘÍLOHA

Do přílohy se podle abecedního pořadí kódu ISO vkládají tato slova:

„País: Rusia / Země: Rusko / Land: Rusland / Land: Russland / Riik: Venemaa / Χώρα: Ρωσία / Country: Russia / Pays: Russie / Paese: Russia / Valsts: Krievija / Šalis: Rusija / Ország: Oroszország / Pajjiż: Russja / Land: Risland / Państwo: Rosja / País: Rússia / Krajina: Rusko / Država: Rusija / Maa: Venäjä / Land: Ryssland

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1PM-77/2 | PJSC ‚Lianozovo Dairy‘ | Moskva | Moskva | | |
| 1PM-22/1 | ‚Altayholod‘ Ltd | Barnaull | Altajská oblast | | |
| 1PM-48/3 | PJSC ‚Lipetskiy hladokombinat‘ | Lipetsk | Lipetský region“ | | |

1

2

3

4

5

6

1PM-77/2

PJSC ‚Lianozovo Dairy‘

Moskva

Moskva

1PM-22/1

‚Altayholod‘ Ltd

Barnaull

Altajská oblast

1PM-48/3

PJSC ‚Lipetskiy hladokombinat‘

Lipetsk

Lipetský region“

---

Evropská centrální banka

| 30.11.2004 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 354/34 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2004

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 354/34

---

OBECNÉ ZÁSADY EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY

ze dne 16. července 2004

o požadavcích Evropské centrální banky týkajících se statistické zpravodajské povinnosti v oblasti statistiky platební bilance, statistiky investiční pozice vůči zahraničí a výkazu devizových rezerv

(ECB/2004/15)

(2004/808/ES)

RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,

s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 5.1, článek 12.1 a článek 14.3 tohoto statutu,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Ke splnění svých úkolů vyžaduje Evropský systém centrálních bank (ESCB) úplnou a spolehlivou statistiku platební bilance, statistiku investiční pozice vůči zahraničí a výkaz devizových rezerv, které uvádějí hlavní skutečnosti ovlivňující měnové podmínky a devizové trhy v eurozóně. |
| --- | --- |

(1)

Ke splnění svých úkolů vyžaduje Evropský systém centrálních bank (ESCB) úplnou a spolehlivou statistiku platební bilance, statistiku investiční pozice vůči zahraničí a výkaz devizových rezerv, které uvádějí hlavní skutečnosti ovlivňující měnové podmínky a devizové trhy v eurozóně.

| (2) | První věta článku 5.1 statutu požaduje, aby Evropská centrální banka (ECB) ve spolupráci s národními centrálními bankami pro zajištění úkolů, kterými je pověřen ESCB, shromažďovala buď od příslušných orgánů jiných než národní centrální banky, nebo přímo od hospodářských subjektů nezbytné statistické informace. Druhá věta článku 5.1 stanoví, že za tím účelem ECB spolupracuje s orgány nebo subjekty Společenství, s příslušnými orgány členských států nebo třetích zemí a s mezinárodními organizacemi. Článek 5.2 stanoví, že úkoly popsané v článku 5.1 provádějí v rámci svých možností národní centrální banky. |
| --- | --- |

(2)

První věta článku 5.1 statutu požaduje, aby Evropská centrální banka (ECB) ve spolupráci s národními centrálními bankami pro zajištění úkolů, kterými je pověřen ESCB, shromažďovala buď od příslušných orgánů jiných než národní centrální banky, nebo přímo od hospodářských subjektů nezbytné statistické informace. Druhá věta článku 5.1 stanoví, že za tím účelem ECB spolupracuje s orgány nebo subjekty Společenství, s příslušnými orgány členských států nebo třetích zemí a s mezinárodními organizacemi. Článek 5.2 stanoví, že úkoly popsané v článku 5.1 provádějí v rámci svých možností národní centrální banky.

| (3) | Informace nutné ke splnění požadavků ECB v oblasti statistiky platební bilance a statistiky investiční pozice vůči zahraničí mohou shromažďovat nebo sestavovat příslušné orgány jiné než národní centrální banky. Proto některé z úkolů, které mají být podle těchto obecných zásad provedeny, vyžadují spolupráci mezi ECB nebo národními centrálními bankami a těmito příslušnými orgány v souladu s článkem 5.1 statutu. Článek 4 nařízení Rady (ES) č. 2533/98 ze dne 23. listopadu 1998 o shromažďování statistických informací Evropskou centrální bankou (1) po členských státech požaduje, aby si samy řídily organizaci v oblasti statistiky a plně spolupracovaly s ESCB, a zajistily tak plnění povinností vyplývajících z článku 5 statutu. |
| --- | --- |

(3)

Informace nutné ke splnění požadavků ECB v oblasti statistiky platební bilance a statistiky investiční pozice vůči zahraničí mohou shromažďovat nebo sestavovat příslušné orgány jiné než národní centrální banky. Proto některé z úkolů, které mají být podle těchto obecných zásad provedeny, vyžadují spolupráci mezi ECB nebo národními centrálními bankami a těmito příslušnými orgány v souladu s článkem 5.1 statutu. Článek 4 nařízení Rady (ES) č. 2533/98 ze dne 23. listopadu 1998 o shromažďování statistických informací Evropskou centrální bankou (1) po členských státech požaduje, aby si samy řídily organizaci v oblasti statistiky a plně spolupracovaly s ESCB, a zajistily tak plnění povinností vyplývajících z článku 5 statutu.

| (4) | Část potřebných statistických informací se týká finančního účtu platební bilance, souvisejících výnosů a investiční pozice vůči zahraničí, za které nese Eurosystém primární odpovědnost. Aby byly národní centrální banky schopny splnit svoji povinnost pomáhat ECB v této oblasti, měly by být vybaveny nezbytnými statistickými znalostmi, zejména pokud jde o pojetí, metodiku a shromažďování, sestavování, analýzu a předávání údajů. V Irsku shromažďuje a sestavuje příslušné statistické informace Central Statistics Office. Aby splnily statistické požadavky ECB, musí Central Bank and Financial Services Authority of Ireland a Central Statistics Office vzájemně spolupracovat, jak je stanoveno v doporučení ECB/2004/16 ze dne 16. července 2004 o požadavcích Evropské centrální banky týkajících se statistické zpravodajské povinnosti v oblasti statistiky platební bilance, statistiky investiční pozice vůči zahraničí a výkazu devizových rezerv (2). Doporučení ECB/2004/16 je rovněž určeno Ufficio Italiano dei Cambi, který společně s Banca d'Italia odpovídá za shromažďování a sestavování příslušných statistických informací v Itálii. |
| --- | --- |

(4)

Část potřebných statistických informací se týká finančního účtu platební bilance, souvisejících výnosů a investiční pozice vůči zahraničí, za které nese Eurosystém primární odpovědnost. Aby byly národní centrální banky schopny splnit svoji povinnost pomáhat ECB v této oblasti, měly by být vybaveny nezbytnými statistickými znalostmi, zejména pokud jde o pojetí, metodiku a shromažďování, sestavování, analýzu a předávání údajů. V Irsku shromažďuje a sestavuje příslušné statistické informace Central Statistics Office. Aby splnily statistické požadavky ECB, musí Central Bank and Financial Services Authority of Ireland a Central Statistics Office vzájemně spolupracovat, jak je stanoveno v doporučení ECB/2004/16 ze dne 16. července 2004 o požadavcích Evropské centrální banky týkajících se statistické zpravodajské povinnosti v oblasti statistiky platební bilance, statistiky investiční pozice vůči zahraničí a výkazu devizových rezerv (2). Doporučení ECB/2004/16 je rovněž určeno Ufficio Italiano dei Cambi, který společně s Banca d'Italia odpovídá za shromažďování a sestavování příslušných statistických informací v Itálii.

| (5) | Od přijetí obecných zásad ECB/2003/7 ze dne 2. května 2003 o požadavcích Evropské centrální banky týkajících se statistické zpravodajské povinnosti v oblasti statistiky platební bilance, statistiky investiční pozice vůči zahraničí a výkazu devizových rezerv (3) bylo dosaženo zřejmého pokroku, pokud se týká nových požadavků a metod shromažďování a sestavování údajů uvnitř eurozóny. Je proto nutné nahradit obecné zásady ECB/2003/7 těmito obecnými zásadami. |
| --- | --- |

(5)

Od přijetí obecných zásad ECB/2003/7 ze dne 2. května 2003 o požadavcích Evropské centrální banky týkajících se statistické zpravodajské povinnosti v oblasti statistiky platební bilance, statistiky investiční pozice vůči zahraničí a výkazu devizových rezerv (3) bylo dosaženo zřejmého pokroku, pokud se týká nových požadavků a metod shromažďování a sestavování údajů uvnitř eurozóny. Je proto nutné nahradit obecné zásady ECB/2003/7 těmito obecnými zásadami.

| (6) | Vzhledem k objektivním obtížím při sestavování statistiky portfoliových investic se považovalo za nezbytné definovat společné přístupy k shromažďování těchto informací v rámci eurozóny. Od března 2008 by měly systémy shromažďování údajů o portfoliových investicích v eurozóně vyhovovat společnému standardu, tj. jednomu ze čtyř modelů, který přináší alespoň shromažďování čtvrtletních stavů podle jednotlivých cenných papírů, jak je uvedeno v tabulce obsažené v příloze VI. Dostupnost funkční Centralizované databáze cenných papírů je pro zprovoznění nových systémů shromažďování údajů považována za nezbytnou. Pokud tedy nebude „Project Closure Document“ („Dokument o ukončení projektu“) pro fázi 1 projektu Centralizované databáze cenných papírů předložen Radě guvernérů prostřednictvím Výboru pro statistiku ESCB do konce března 2005, bude tato lhůta (stejně jako ty, které se vztahují k jiným požadavkům souvisejícím s portfoliovými investicemi) prodloužena o dobu, odpovídající době prodlení s předložením daného dokumentu. ESCB by také měl do poloviny roku 2006 posoudit, zda je pokrytí informací o cenných papírech v Centralizované databázi cenných papírů a opatření pro výměnu údajů s členskými státy považováno za dostatečné k tomu, aby národním centrálním bankám, případně jiným příslušným statistickým orgánům umožnilo splnit standardy kvality uvedené v těchto obecných zásadách. Aby umožnila splnění požadavků ohledně portfoliových investic do cenných papírů vydaných rezidenty eurozóny, v členění podle sektoru emitenta, v souladu se lhůtami uvedenými v tabulce 13 přílohy II, poskytne ECB národním centrálním bankám informace z Centralizované databáze cenných papírů nejméně 15 měsíců před referenčními daty. |
| --- | --- |

(6)

Vzhledem k objektivním obtížím při sestavování statistiky portfoliových investic se považovalo za nezbytné definovat společné přístupy k shromažďování těchto informací v rámci eurozóny. Od března 2008 by měly systémy shromažďování údajů o portfoliových investicích v eurozóně vyhovovat společnému standardu, tj. jednomu ze čtyř modelů, který přináší alespoň shromažďování čtvrtletních stavů podle jednotlivých cenných papírů, jak je uvedeno v tabulce obsažené v příloze VI. Dostupnost funkční Centralizované databáze cenných papírů je pro zprovoznění nových systémů shromažďování údajů považována za nezbytnou. Pokud tedy nebude „Project Closure Document“ („Dokument o ukončení projektu“) pro fázi 1 projektu Centralizované databáze cenných papírů předložen Radě guvernérů prostřednictvím Výboru pro statistiku ESCB do konce března 2005, bude tato lhůta (stejně jako ty, které se vztahují k jiným požadavkům souvisejícím s portfoliovými investicemi) prodloužena o dobu, odpovídající době prodlení s předložením daného dokumentu. ESCB by také měl do poloviny roku 2006 posoudit, zda je pokrytí informací o cenných papírech v Centralizované databázi cenných papírů a opatření pro výměnu údajů s členskými státy považováno za dostatečné k tomu, aby národním centrálním bankám, případně jiným příslušným statistickým orgánům umožnilo splnit standardy kvality uvedené v těchto obecných zásadách. Aby umožnila splnění požadavků ohledně portfoliových investic do cenných papírů vydaných rezidenty eurozóny, v členění podle sektoru emitenta, v souladu se lhůtami uvedenými v tabulce 13 přílohy II, poskytne ECB národním centrálním bankám informace z Centralizované databáze cenných papírů nejméně 15 měsíců před referenčními daty.

| (7) | Vykazování údajů o transakcích a pozicích týkajících se aktiv nebo pasiv rezidentů eurozóny vůči rezidentům ostatních členských států eurozóny je nutné ke splnění statistických požadavků ECB v oblasti portfoliových investic (a souvisejících výnosů). Tyto údaje se používají k sestavování agregovaných transakcí a pozic týkajících se pasiv portfoliových investic a debetní strany výnosů z portfoliových investic. Je to v souladu s vnitrostátními požadavky nebo zavedenými postupy. |
| --- | --- |

(7)

Vykazování údajů o transakcích a pozicích týkajících se aktiv nebo pasiv rezidentů eurozóny vůči rezidentům ostatních členských států eurozóny je nutné ke splnění statistických požadavků ECB v oblasti portfoliových investic (a souvisejících výnosů). Tyto údaje se používají k sestavování agregovaných transakcí a pozic týkajících se pasiv portfoliových investic a debetní strany výnosů z portfoliových investic. Je to v souladu s vnitrostátními požadavky nebo zavedenými postupy.

| (8) | Centralizovaná databáze cenných papírů, která bude v budoucnosti používána pro mnoho statistických účelů (sestavování a vytváření statistik) a nestatistických účelů (ekonomické analýzy, analýzy finanční stability nebo operační analýzy), bude zpřístupněna národním centrálním bankám. Obsah údajů bude zpřístupněn příslušným orgánům jiným než národní centrální banky za případných právních omezení. To jim pomůže zejména při vytváření údajů požadovaných pro sestavování statistik o transakcích a pozicích eurozóny ohledně portfoliových investic. Spojením informací z Centralizované databáze cenných papírů s údaji shromážděnými podle jednotlivých cenných papírů by mělo být zejména možné přesně sestavovat transakce a pozice týkající se portfoliových investic do cenných papírů, které jsou vydány rezidenty eurozóny a které drží rezidenti v jiných zemích eurozóny. Toto v konečném důsledku umožní sestavování sektorového členění týkajícího se údajů o pasivech portfoliových investic eurozóny. |
| --- | --- |

(8)

Centralizovaná databáze cenných papírů, která bude v budoucnosti používána pro mnoho statistických účelů (sestavování a vytváření statistik) a nestatistických účelů (ekonomické analýzy, analýzy finanční stability nebo operační analýzy), bude zpřístupněna národním centrálním bankám. Obsah údajů bude zpřístupněn příslušným orgánům jiným než národní centrální banky za případných právních omezení. To jim pomůže zejména při vytváření údajů požadovaných pro sestavování statistik o transakcích a pozicích eurozóny ohledně portfoliových investic. Spojením informací z Centralizované databáze cenných papírů s údaji shromážděnými podle jednotlivých cenných papírů by mělo být zejména možné přesně sestavovat transakce a pozice týkající se portfoliových investic do cenných papírů, které jsou vydány rezidenty eurozóny a které drží rezidenti v jiných zemích eurozóny. Toto v konečném důsledku umožní sestavování sektorového členění týkajícího se údajů o pasivech portfoliových investic eurozóny.

| (9) | Použití platební bilance eurozóny a investiční pozice eurozóny vůči zahraničí pro sestavování účtu zbytku světa ve čtvrtletních finančních účtech eurozóny vyvolává potřebu sestavovat údaje o investiční pozici vůči zahraničí se čtvrtletní periodicitou. Pro finanční účty eurozóny, jakož i pro měnovou analýzu je dále nezbytné oddělit vklady od úvěrů a rozlišit ostatní investice. Ocenění stavů eurozóny, pokud jde o majetkové účasti u přímých zahraničních investic, vyžaduje doplňující členění mezi kotovanými a nekotovanými společnostmi, které jsou příjemci přímé investice. |
| --- | --- |

(9)

Použití platební bilance eurozóny a investiční pozice eurozóny vůči zahraničí pro sestavování účtu zbytku světa ve čtvrtletních finančních účtech eurozóny vyvolává potřebu sestavovat údaje o investiční pozici vůči zahraničí se čtvrtletní periodicitou. Pro finanční účty eurozóny, jakož i pro měnovou analýzu je dále nezbytné oddělit vklady od úvěrů a rozlišit ostatní investice. Ocenění stavů eurozóny, pokud jde o majetkové účasti u přímých zahraničních investic, vyžaduje doplňující členění mezi kotovanými a nekotovanými společnostmi, které jsou příjemci přímé investice.

| (10) | Jako příspěvek k ročnímu přezkumu mezinárodní úlohy eura jsou statistické údaje o transakcích a pozicích týkajících se dluhových cenných papírů členěných podle měny zapotřebí k posouzení úlohy eura jako investiční měny. |
| --- | --- |

(10)

Jako příspěvek k ročnímu přezkumu mezinárodní úlohy eura jsou statistické údaje o transakcích a pozicích týkajících se dluhových cenných papírů členěných podle měny zapotřebí k posouzení úlohy eura jako investiční měny.

| (11) | Měl by být vymezen rámec pro hodnocení kvality statistiky platební bilance eurozóny, statistiky investiční pozice eurozóny vůči zahraničí a výkazu devizových rezerv, a to v největší možné míře v souladu s „Rámcem pro hodnocení kvality údajů“ („Data Quality Assessment Framework“) vypracovaným Mezinárodním měnovým fondem (MMF). Národní centrální banky by měly, případně ve spolupráci s příslušnými orgány jinými než národní centrální banky, hodnotit kvalitu údajů, které poskytují. Budou zavedena vhodná kritéria hodnocení kvality údajů, včetně včasnosti, přesnosti, věrohodnosti, vnitřního a vnějšího souladu a spolehlivosti. |
| --- | --- |

(11)

Měl by být vymezen rámec pro hodnocení kvality statistiky platební bilance eurozóny, statistiky investiční pozice eurozóny vůči zahraničí a výkazu devizových rezerv, a to v největší možné míře v souladu s „Rámcem pro hodnocení kvality údajů“ („Data Quality Assessment Framework“) vypracovaným Mezinárodním měnovým fondem (MMF). Národní centrální banky by měly, případně ve spolupráci s příslušnými orgány jinými než národní centrální banky, hodnotit kvalitu údajů, které poskytují. Budou zavedena vhodná kritéria hodnocení kvality údajů, včetně včasnosti, přesnosti, věrohodnosti, vnitřního a vnějšího souladu a spolehlivosti.

| (12) | K předávání důvěrných statistických informací z národních centrálních bank do ECB dochází v takovém rozsahu a s takovou podrobností, jež jsou nezbytné pro plnění úkolů ESCB. Pokud jsou zdroji statistických informací označených za důvěrné příslušné orgány jiné než národní centrální banky, mělo by být použití těchto informací ECB omezeno na plnění statistických úkolů souvisejících s ESCB. |
| --- | --- |

(12)

K předávání důvěrných statistických informací z národních centrálních bank do ECB dochází v takovém rozsahu a s takovou podrobností, jež jsou nezbytné pro plnění úkolů ESCB. Pokud jsou zdroji statistických informací označených za důvěrné příslušné orgány jiné než národní centrální banky, mělo by být použití těchto informací ECB omezeno na plnění statistických úkolů souvisejících s ESCB.

| (13) | Je třeba zavést postup pro účinné provádění technických změn příloh těchto obecných zásad za předpokladu, že takové změny nepovedou ke změně základního koncepčního rámce, ani nepříznivě neovlivní vykazovací zatížení zpravodajských jednotek v členských státech. Při uplatňování tohoto postupu bude brán ohled na stanoviska Výboru pro statistiku ESCB. Národní centrální banky mohou navrhovat technické změny příloh těchto obecných zásad prostřednictvím Výboru pro statistiku ESCB. |
| --- | --- |

(13)

Je třeba zavést postup pro účinné provádění technických změn příloh těchto obecných zásad za předpokladu, že takové změny nepovedou ke změně základního koncepčního rámce, ani nepříznivě neovlivní vykazovací zatížení zpravodajských jednotek v členských státech. Při uplatňování tohoto postupu bude brán ohled na stanoviska Výboru pro statistiku ESCB. Národní centrální banky mohou navrhovat technické změny příloh těchto obecných zásad prostřednictvím Výboru pro statistiku ESCB.

| (14) | V souladu s článkem 12.1 a článkem 14.3 statutu tvoří obecné zásady ECB nedílnou součást práva Společenství, |
| --- | --- |

(14)

V souladu s článkem 12.1 a článkem 14.3 statutu tvoří obecné zásady ECB nedílnou součást práva Společenství,

PŘIJALA TYTO OBECNÉ ZÁSADY:

Článek 1

Definice

Pro účely těchto obecných zásad:

| — | „zúčastněným členským státem“ se rozumí členský stát, který přijal jednotnou měnu v souladu se Smlouvou, |
| --- | --- |

—

„zúčastněným členským státem“ se rozumí členský stát, který přijal jednotnou měnu v souladu se Smlouvou,

| — | má výraz „rezident“ stejný význam, jaký je definován v článku 1 nařízení Rady (ES) č. 2533/98, |
| --- | --- |

—

má výraz „rezident“ stejný význam, jaký je definován v článku 1 nařízení Rady (ES) č. 2533/98,

| — | „eurozónou“ se rozumí hospodářský prostor zúčastněných členských států a ECB. Území, která jsou součástí členských států eurozóny, nebo země přidružené k těmto státům jsou uvedeny v tabulce 10 přílohy II, |
| --- | --- |

—

„eurozónou“ se rozumí hospodářský prostor zúčastněných členských států a ECB. Území, která jsou součástí členských států eurozóny, nebo země přidružené k těmto státům jsou uvedeny v tabulce 10 přílohy II,

| — | „Eurosystémem“ se rozumějí národní centrální banky zúčastněných členských států a ECB, |
| --- | --- |

—

„Eurosystémem“ se rozumějí národní centrální banky zúčastněných členských států a ECB,

| — | „přeshraniční transakcí“ se rozumí transakce, která zcela nebo částečně zakládá nebo splácí pohledávky či dluhy, nebo transakce, při které dochází k převodu práva k určitému předmětu mezi rezidenty eurozóny a nerezidenty eurozóny, |
| --- | --- |

—

„přeshraniční transakcí“ se rozumí transakce, která zcela nebo částečně zakládá nebo splácí pohledávky či dluhy, nebo transakce, při které dochází k převodu práva k určitému předmětu mezi rezidenty eurozóny a nerezidenty eurozóny,

| — | „přeshraničními pozicemi“ se rozumí stav finančních pohledávek vůči nerezidentům eurozóny a finančních závazků vůči nerezidentům eurozóny. Přeshraniční pozice také zahrnují: i) pozemky, jiná hmotná nevyráběná aktiva a jiný nemovitý majetek, pokud se fyzicky nacházejí mimo eurozónu a jsou ve vlastnictví rezidentů eurozóny nebo pokud se nacházejí uvnitř eurozóny a jsou ve vlastnictví nerezidentů eurozóny; a ii) měnové zlato a zvláštní práva čerpání ve vlastnictví rezidentů eurozóny.
  Avšak v rozsahu nutném k sestavení účtu portfoliových investic a účtu výnosů z portfoliových investic v rámci statistiky platební bilance pokrývající eurozónu a k sestavení účtu portfoliových investic v rámci statistiky investiční pozice vůči zahraničí pokrývající eurozónu zahrnují výrazy „přeshraniční pozice“ a „přeshraniční transakce“ také pozice a transakce týkající se aktiv nebo pasiv rezidentů eurozóny vůči rezidentům ostatních členských států eurozóny, |
| --- | --- |

—

„přeshraničními pozicemi“ se rozumí stav finančních pohledávek vůči nerezidentům eurozóny a finančních závazků vůči nerezidentům eurozóny. Přeshraniční pozice také zahrnují: i) pozemky, jiná hmotná nevyráběná aktiva a jiný nemovitý majetek, pokud se fyzicky nacházejí mimo eurozónu a jsou ve vlastnictví rezidentů eurozóny nebo pokud se nacházejí uvnitř eurozóny a jsou ve vlastnictví nerezidentů eurozóny; a ii) měnové zlato a zvláštní práva čerpání ve vlastnictví rezidentů eurozóny.

Avšak v rozsahu nutném k sestavení účtu portfoliových investic a účtu výnosů z portfoliových investic v rámci statistiky platební bilance pokrývající eurozónu a k sestavení účtu portfoliových investic v rámci statistiky investiční pozice vůči zahraničí pokrývající eurozónu zahrnují výrazy „přeshraniční pozice“ a „přeshraniční transakce“ také pozice a transakce týkající se aktiv nebo pasiv rezidentů eurozóny vůči rezidentům ostatních členských států eurozóny,

| — | „rezervními aktivy“ se rozumějí vysoce likvidní, obchodovatelné a bonitní pohledávky, které má Eurosystém vůči nerezidentům eurozóny a které znějí na jiné měny než euro, a současně zlato, rezervní pozice u MMF a držba zvláštních práv čerpání, |
| --- | --- |

—

„rezervními aktivy“ se rozumějí vysoce likvidní, obchodovatelné a bonitní pohledávky, které má Eurosystém vůči nerezidentům eurozóny a které znějí na jiné měny než euro, a současně zlato, rezervní pozice u MMF a držba zvláštních práv čerpání,

| — | „ostatními devizovými aktivy“ se rozumějí i) pohledávky Eurosystému vůči rezidentům eurozóny, které znějí na jiné měny než euro; a ii) pohledávky Eurosystému vůči nerezidentům eurozóny, které znějí na jiné měny než euro, jež nesplňují kritéria likvidity, obchodovatelnosti a bonity rezervních aktiv, |
| --- | --- |

—

„ostatními devizovými aktivy“ se rozumějí i) pohledávky Eurosystému vůči rezidentům eurozóny, které znějí na jiné měny než euro; a ii) pohledávky Eurosystému vůči nerezidentům eurozóny, které znějí na jiné měny než euro, jež nesplňují kritéria likvidity, obchodovatelnosti a bonity rezervních aktiv,

| — | „závazky spojenými s rezervami“ se rozumějí předurčené a potenciální krátkodobé čisté závazky v rámci Eurosystému, podobné rezervním aktivům a ostatním devizovým aktivům Eurosystému, |
| --- | --- |

—

„závazky spojenými s rezervami“ se rozumějí předurčené a potenciální krátkodobé čisté závazky v rámci Eurosystému, podobné rezervním aktivům a ostatním devizovým aktivům Eurosystému,

| — | „platební bilancí“ se rozumí statistický výkaz, který uvádí přeshraniční transakce během sledovaného období, včetně příslušného členění těchto transakcí, |
| --- | --- |

—

„platební bilancí“ se rozumí statistický výkaz, který uvádí přeshraniční transakce během sledovaného období, včetně příslušného členění těchto transakcí,

| — | „výkazem devizových rezerv“ se rozumí statistický výkaz, který uvádí stavy rezervních aktiv, ostatních devizových aktiv a závazků Eurosystému spojených s rezervami k referenčnímu dni, včetně příslušného členění těchto aktiv a závazků, |
| --- | --- |

—

„výkazem devizových rezerv“ se rozumí statistický výkaz, který uvádí stavy rezervních aktiv, ostatních devizových aktiv a závazků Eurosystému spojených s rezervami k referenčnímu dni, včetně příslušného členění těchto aktiv a závazků,

| — | „investiční pozicí vůči zahraničí“ se rozumí bilance, která uvádí stav přeshraničních finančních aktiv a pasiv k referenčnímu dni, včetně příslušného členění těchto aktiv a pasiv, |
| --- | --- |

—

„investiční pozicí vůči zahraničí“ se rozumí bilance, která uvádí stav přeshraničních finančních aktiv a pasiv k referenčnímu dni, včetně příslušného členění těchto aktiv a pasiv,

| — | shromažďováním údajů „podle jednotlivých cenných papírů“ se rozumí shromažďování údajů členěných podle jednotlivých cenných papírů. |
| --- | --- |

—

shromažďováním údajů „podle jednotlivých cenných papírů“ se rozumí shromažďování údajů členěných podle jednotlivých cenných papírů.

Článek 2

Statistické povinnosti národních centrálních bank

1.   Národní centrální banky poskytují ECB údaje o přeshraničních transakcích a pozicích, jakož i o stavu rezervních aktiv, ostatních devizových aktiv a závazků spojených s rezervami, které jsou nezbytné k tomu, aby ECB mohla sestavit agregovanou statistiku platební bilance a investiční pozice vůči zahraničí a výkaz devizových rezerv eurozóny. Údaje se poskytují v souladu se lhůtami uvedenými v tabulce 13 přílohy II.

2.   K údajům se přikládají snadno dostupné informace o jednotlivých hlavních událostech a o důvodech revizí, pokud je velikost změny údajů způsobené těmito jednotlivými hlavními událostmi a revizemi významná, nebo pokud o to požádá ECB.

3.   Pro měsíční a čtvrtletní transakce a pro čtvrtletní a roční pozice se požadované údaje poskytují ECB, tak jak je uvedeno v přílohách I, II a III, které odpovídají současným mezinárodním standardům, zejména pátému vydání Manuálu MMF k platební bilanci. Požadované údaje o transakcích a pozicích ohledně aktiv portfoliových investic do cenných papírů eurozóny, členěných podle sektoru emitenta, který je rezidentem eurozóny, se poskytují tak, jak je stanoveno v oddílu 1.1, 1.2 a 3 přílohy I a v tabulce 1, 2, 4 a 5 přílohy II.

4.   Požadované údaje o platební bilanci se poskytují měsíčně a čtvrtletně. Čtvrtletní údaje o platební bilanci zahrnují geografické členění ve vztahu k protistranám uvedeným v tabulce 9 přílohy II. Požadované údaje o výkazu devizových rezerv se poskytují na konci měsíce, ke kterému se údaje vztahují. Požadované údaje o investiční pozici vůči zahraničí se poskytují čtvrtletně a ročně. Roční údaje o investiční pozici vůči zahraničí zahrnují geografické členění ve vztahu k protistranám uvedeným v tabulce 9 přílohy II.

5.   Pro analýzu mezinárodní úlohy eura jako investiční měny se požadované údaje, členěné podle měny, poskytují pololetně, jak je uvedeno v tabulce 6 přílohy II.

6.   Počínaje údaji, které odpovídají transakcím v lednu 2008 a pozicím ke konci roku 2007, budou systémy shromažďování údajů o portfoliových investicích od března 2008 odpovídat jednomu z modelů uvedených v tabulce, která je obsažena v příloze VI.

Článek 3

Lhůty

1.   Údaje vyžadované k sestavení měsíční platební bilance eurozóny se ECB poskytnou do konce pracovní doby třicátého pracovního dne následujícího po skončení měsíce, ke kterému se údaje vztahují.

2.   Údaje vyžadované k sestavení čtvrtletní platební bilance eurozóny se ECB poskytnou do tří měsíců od konce čtvrtletí, ke kterému se údaje vztahují.

3.   Údaje vyžadované k sestavení výkazu devizových rezerv Eurosystému se ECB poskytnou do tří týdnů od konce měsíce, ke kterému se údaje vztahují.

4.   Od 1. ledna 2005 se údaje vyžadované pro sestavení čtvrtletní investiční pozice eurozóny vůči zahraničí ECB poskytnou do tří měsíců od konce čtvrtletí, ke kterému se údaje vztahují.

5.   Roční údaje vyžadované pro sestavení investiční pozice eurozóny vůči zahraničí se ECB poskytnou do devíti měsíců od konce roku, ke kterému se údaje vztahují.

6.   Údaje o transakcích s dluhovými cennými papíry a jejich pozicích, členěných podle měny emise a sektoru emitenta, se ECB poskytnou do šesti měsíců od konce období, ke kterému se údaje vztahují.

7.   Revize týkající se platební bilance a investiční pozice eurozóny vůči zahraničí se ECB poskytnou podle časového plánu stanoveného v příloze IV.

8.   Vnitrostátní shromažďování těchto údajů se uspořádá tak, aby bylo možné uvedené lhůty dodržet.

Článek 4

Spolupráce s příslušnými orgány jinými než národní centrální banky

1.   Pokud jsou zdroji části údajů nebo všech údajů popsaných v článku 2 příslušné orgány jiné než národní centrální banky, stanoví národní centrální banky vhodné formy spolupráce s těmito orgány, aby se zajistila stálá struktura pro předávání údajů, která splňuje standardy ECB, zejména ohledně kvality údajů, a jakékoli další požadavky ECB stanovené v těchto obecných zásadách, pokud tentýž výsledek již nezajišťují vnitrostátní právní předpisy.

2.   Pokud se týká finančního účtu platební bilance, souvisejících výnosů a investiční pozice vůči zahraničí, odpovídají národní centrální banky za zajištění toho, aby pojetí, metodika, shromažďování údajů, sestavování údajů a analýza a předávání údajů byly v těchto oblastech udržovány a rozvíjeny.

3.   Pokud jsou zdroji statistických informací označených za důvěrné příslušné orgány jiné než národní centrální banky, používá ECB tyto informace výhradně pro plnění statistických úkolů souvisejících s ESCB, pokud zpravodajská jednotka nebo jiná právnická či fyzická osoba, subjekt nebo pobočka, které informace poskytly (za předpokladu, že tyto subjekty lze určit), výslovně neposkytly svůj souhlas s použitím těchto informací k jiným účelům.

Článek 5

Standardy přenosu

Požadované statistické informace se ECB předávají ve formě, která splňuje požadavky stanovené v příloze IV.

Článek 6

Kvalita statistických informací

1.   Aniž jsou dotčeny úkoly ECB provádět sledování uvedené v příloze V, národní centrální banky, případně ve spolupráci s příslušnými orgány jinými než národní centrální banky, jak je uvedeno v článku 4, zajistí sledování a hodnocení kvality statistických informací předávaných ECB. ECB podobným způsobem hodnotí údaje týkající se platební bilance, statistiky investiční pozice vůči zahraničí a devizových rezerv eurozóny. Hodnocení se provádí včas. Výkonná rada ECB podává Radě guvernérů každoročně zprávu o kvalitě údajů.

2.   Hodnocení kvality údajů o transakcích a pozicích portfoliových investic, jakož i o souvisejících výnosech závisí na dostatečném pokrytí informací o cenných papírech v Centralizované databázi cenných papírů. ECB, jakožto správce Centralizované databáze cenných papírů, bude od června 2006 sledovat, zda pokrytí informací o cenných papírech postačuje k tomu, aby národní centrální banky, případně jiné příslušné orgány, byly schopny zcela splnit standardy kvality uvedené v těchto obecných zásadách.

3.   V případě poskytování údajů o transakcích a pozicích ohledně aktiv portfoliových investic do cenných papírů eurozóny, jež jsou členěny podle sektoru emitenta, který je rezidentem eurozóny, je dovoleno použít odhady, a to až do doby, kdy se systémy shromažďování údajů o portfoliových investicích podle jednotlivých cenných papírů stanou povinnými.

4.   V případě poskytování údajů o měně emise u údajů o portfoliových investicích se dovoluje použít odhady, a to až do doby, kdy se systémy shromažďování údajů o portfoliových investicích podle jednotlivých cenných papírů stanou povinnými.

5.   Sledování kvality statistických informací prováděné ECB může zahrnovat přezkoumání revizí provedených u těchto údajů: za prvé, aby se zahrnulo poslední hodnocení statistických informací, a zlepšila se tak jejich kvalita, a za druhé, aby byl co nejvíce zajištěn soulad odpovídajících položek platební bilance pro každou z různých periodicit.

Článek 7

Zjednodušený postup provádění změn

S přihlédnutím ke stanoviskům Výboru pro statistiku ESCB je Výkonná rada ECB oprávněna provádět technické změny příloh těchto obecných zásad za předpokladu, že takové změny nepovedou ke změně základního koncepčního rámce, ani nepříznivě neovlivní vykazovací zatížení zpravodajských jednotek v členských státech.

Článek 8

Zrušení

Obecné zásady ECB/2003/7 se zrušují.

Článek 9

Vstup v platnost

Tyto obecné zásady vstupují v platnost dnem 1. září 2004.

Článek 10

Určení

Tyto obecné zásady jsou určeny národním centrálním bankám zúčastněných členských států.

Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 16. července 2004.

Za Radu guvernérů ECB

Jean-Claude TRICHET

prezident ECB

---

(1)  Úř. věst. L 318, 27.11.1998, s. 8.

1

(2)  Úř. věst. C 292, 30.11.2004.

2

(3)  Úř. věst. L 131, 28.5.2003, s. 20.

3

---

PŘÍLOHA I

Statistické požadavky Evropské centrální banky

1.   Statistika platební bilance

Evropská centrální banka (ECB) vyžaduje statistiky platební bilance s dvojí periodicitou: měsíčně a čtvrtletně za příslušná referenční kalendářní období. Roční údaje se sestavují sečtením čtvrtletních údajů vykazovaných členskými státy za příslušný rok. Statistiky platební bilance by měly být v nejvyšší možné míře v souladu s dalšími statistikami, které slouží k provádění měnové politiky.

1.1.   Měsíční statistika platební bilance

Cíl

Cílem měsíční platební bilance eurozóny je ukázat hlavní skutečnosti ovlivňující měnové podmínky a devizové trhy (viz tabulka 1 přílohy II).

Požadavky

Je nezbytné, aby údaje byly použitelné pro výpočet platební bilance eurozóny.

Vzhledem ke krátké lhůtě pro poskytování údajů o měsíční platební bilanci, vysokému stupni jejich agregace a jejich použití pro účely měnové politiky a devizových operací povoluje ECB, pokud je to nevyhnutelné, určitou odchylku od mezinárodních standardů (viz čl. 2 odst. 3 těchto obecných zásad). Vykazování na úplné akruální nebo transakční bázi se nevyžaduje. Po dohodě s ECB mohou národní centrální banky poskytovat údaje týkající se běžného a finančního účtu na základě vypořádání. Pokud je to nezbytné ke splnění lhůty, přijme ECB odhady nebo předběžné údaje.

Požadavkem pro každou obecnou kategorii transakcí jsou aktiva a pasiva (nebo příjmy a výdaje u položek běžného účtu). Obecně je proto třeba, aby národní centrální banky při vnějších transakcích rozlišovaly mezi transakcemi s rezidenty z jiných členských států eurozóny a transakcemi mimo eurozónu. Národní centrální banky toto provádějí důsledně.

Pokud dojde ke změně v členství v eurozóně, jsou národní centrální banky povinny provést změnu v definici složení zemí eurozóny ode dne, kdy změna členství nabude účinnosti. Národní centrální banky eurozóny v původním složení a nového zúčastněného členského státu dodají nejlepší odhady historických údajů pokrývajících rozšířenou eurozónu.

Aby bylo za eurozónu možné provádět smysluplnou měsíční agregaci údajů v oblasti portfoliových investic, je třeba rozlišovat transakce s cennými papíry vydanými rezidenty eurozóny od transakcí s cennými papíry vydanými nerezidenty eurozóny.

Na straně aktiv se statistiky čistých transakcí u portfoliových investic eurozóny sestavují agregací vykázaných čistých transakcí s cennými papíry vydanými nerezidenty eurozóny. Na straně pasiv se statistiky čistých transakcí u portfoliových investic eurozóny sestavují konsolidací čistých transakcí týkajících se celkových národních pasiv a čistých transakcí s cennými papíry vydanými a nakoupenými rezidenty eurozóny.

Obdobná zpravodajská povinnost a metoda sestavování agregovaných údajů se použije pro výnos z portfoliových investic.

S ohledem na sestavování měnového vyjádření platební bilance jsou národní centrální banky povinny předkládat údaje členěné podle institucionálního sektoru. Pro měsíční platební bilanci je sektorové členění následující:

| — | u přímých investic: i) měnové finanční instituce (kromě centrálních bank) a ii) ostatní sektory, |
| --- | --- |

—

u přímých investic: i) měnové finanční instituce (kromě centrálních bank) a ii) ostatní sektory,

| — | aktiva portfoliových investic: i) měnové orgány; ii) měnové finanční instituce (kromě centrálních bank) a iii) instituce jiné než měnové finanční instituce, |
| --- | --- |

—

aktiva portfoliových investic: i) měnové orgány; ii) měnové finanční instituce (kromě centrálních bank) a iii) instituce jiné než měnové finanční instituce,

| — | u ostatních investic: i) měnové orgány; ii) měnové finanční instituce (kromě centrálních bank); iii) vládní instituce a iv) ostatní sektory. |
| --- | --- |

—

u ostatních investic: i) měnové orgány; ii) měnové finanční instituce (kromě centrálních bank); iii) vládní instituce a iv) ostatní sektory.

S cílem sestavovat sektorové členění platební bilance, a tím umožnit sestavování měnového vyjádření, budou národní centrální banky ode dne stanoveného v tabulce 13 přílohy II těchto obecných zásad povinny poskytovat údaje o čistých transakcích týkajících se portfoliových investic do cenných papírů vydaných rezidenty eurozóny, členěných podle institucionálního sektoru emitenta. Kromě toho se u pasiv portfoliových investic zahrne členění podle institucionálního sektoru tuzemského emitenta.

Statistiky čistých transakcí týkajících se portfoliových investic eurozóny se na straně pasiv v členění podle sektoru sestavují konsolidací čistých celkových národních pasiv příslušných sektorů a odpovídajících čistých transakcí s cennými papíry vydanými a nakoupenými rezidenty eurozóny.

Od března 2008 (pro transakce týkající se ledna 2008) shromažďují národní centrální banky (a případně ostatní příslušné vnitrostátní orgány) údaje o portfoliových investicích podle jednoho z modelů uvedených v tabulce obsažené v příloze VI.

1.2.   Čtvrtletní statistika platební bilance

Cíl

Cílem čtvrtletní platební bilance eurozóny je poskytnout podrobnější informace, které umožní další analýzu vnějších transakcí. Tyto statistiky významně přispějí k sestavování sektorových a finančních účtů eurozóny a ke společnému zveřejňování platební bilance Evropské unie a eurozóny ve spolupráci s Komisí Evropských společenství (Eurostat).

Požadavky

Čtvrtletní statistiky platební bilance co nejvíce odpovídají mezinárodním standardům (viz čl. 2 odst. 3 těchto obecných zásad). Požadované členění čtvrtletních statistik platební bilance je uvedeno v tabulce 2 přílohy II. Harmonizované pojmy a definice používané v kapitálových a finančních účtech jsou uvedeny v příloze III.

Členění čtvrtletního běžného účtu je podobné členění vyžadovanému u měsíčních údajů. U výnosů je však nezbytné, aby čtvrtletní údaje byly členěny podrobněji.

V případě položky „ostatní investice“ na finančním účtu se ECB řídí požadavky pátého vydání Manuálu platební bilance (BPM5) vypracovaného Mezinárodním měnovým fondem (MMF). Rozdíl spočívá ve způsobu členění (tj. primární je sektorové členění). Toto sektorové členění je však slučitelné s členěním podle Manuálu platební bilance (BPM5), v němž má přednost členění podle nástrojů. Stejně jako v pojetí Manuálu platební bilance (BPM5) jsou hotovost a vklady odlišeny od úvěrů a ostatních investic.

Národní centrální banky jsou povinny ve svých čtvrtletních statistikách platební bilance rozlišovat mezi transakcemi se zúčastněnými členskými státy a všemi ostatními vnějšími transakcemi. Stejně jako u měsíčních údajů se i u čtvrtletních údajů v oblasti portfoliových investic vyžaduje rozlišování mezi transakcemi s cennými papíry vydanými rezidenty eurozóny a transakcemi s cennými papíry vydanými nerezidenty eurozóny. Na straně aktiv se statistiky čistých transakcí u portfoliových investic eurozóny sestavují agregací vykázaných čistých transakcí s cennými papíry vydanými nerezidenty eurozóny. Na straně pasiv se čisté transakce u portfoliových investic eurozóny sestavují konsolidací čistých transakcí týkajících se celkových národních pasiv a čistých transakcí s cennými papíry vydanými a nakoupenými rezidenty eurozóny.

Obdobná zpravodajská povinnost a metoda sestavování agregovaných údajů se použije pro výnos z portfoliových investic.

U přímých investic jsou národní centrální banky povinny čtvrtletně předkládat sektorové členění „měnové finanční instituce (kromě centrálních bank) / instituce jiné než měnové finanční instituce“. V případě „aktiv portfoliových investic“ a u „ostatních investic“ odpovídá členění výkazů podle institucionálních sektorů standardním položkám MMF, které zahrnují i) měnové orgány, ii) měnové finanční instituce (kromě centrálních bank), iii) vládní instituce a iv) ostatní sektory.

Pro sestavování statistiky čistých transakcí u portfoliových investic eurozóny na straně pasiv podle sektoru emitentů, kteří jsou rezidenty eurozóny, jsou požadavky na čtvrtletní údaje podobné požadavkům na měsíční platební bilanci.

U platební bilance eurozóny se údaje o investičních výnosech na akruální bázi požadují čtvrtletně. V souladu se Systémem národních účtů doporučuje Manuál platební bilance (BPM5), aby úroky byly zaznamenávány na akruální bázi. Tento požadavek se týká běžného účtu (investiční výnosy), jakož i finančního účtu.

2.   Výkaz devizových rezerv

Cíl

Výkaz devizových rezerv je měsíční výkaz rezervních aktiv, ostatních devizových aktiv a závazků spojených s rezervami v držení národních centrálních bank a ECB podle společného výkazu MMF a Banky pro mezinárodní platby pro „devizové rezervy a devizovou likviditu“. Tyto informace doplňují údaje o rezervních aktivech, které jsou obsaženy ve statistikách platební bilance eurozóny a investiční pozice eurozóny vůči zahraničí.

Požadavky

Rezervní aktiva eurozóny jsou vysoce likvidní, obchodovatelné a bonitní pohledávky, které má ECB („sdružené rezervy“) a národní centrální banky („nesdružená rezervní aktiva“) vůči nerezidentům eurozóny a které znějí na cizí měny (tj. na jiné měny než euro), a současně zlato, rezervní pozice u MMF a držba zvláštních práv čerpání. Mohou zahrnovat pozice ve finančních derivátech. Rezervní aktiva se sestavují v hrubých hodnotách bez očištění o závazky spojené s rezervami. Členění údajů požadovaných od národních centrálních bank je uvedeno v oddílu I.A tabulky 3 přílohy II.

Aktiva Eurosystému znějící na cizí měny, která nesplňují tuto definici, tedy i) pohledávky vůči rezidentům eurozóny a ii) pohledávky vůči nerezidentům eurozóny, které nesplňují kritéria likvidity, obchodovatelnosti a bonity, se ve výkazu devizových rezerv zahrnují do položky „ostatní devizová aktiva“ (oddíl I.B tabulky 3 přílohy II).

Pohledávky v eurech vůči nerezidentům a zůstatky v cizí měně v držení vládních institucí zúčastněných členských států se nepovažují za rezervní aktiva; pokud představují pohledávky vůči nerezidentům eurozóny, zaznamenávají se tyto částky jako „ostatní investice“.

Kromě toho se informace o předurčených a eventuálních krátkodobých čistých závazcích v rámci Eurosystému, které jsou spojeny s rezervními aktivy a ostatními devizovými aktivy Eurosystému, tzv. „závazcích spojených s rezervami“, vykazují podle oddílů II až IV tabulky 3 přílohy II.

3.   Statistika investiční pozice vůči zahraničí

Cíl

Investiční pozice vůči zahraničí je výkaz vnějších aktiv a pasiv eurozóny jakožto celku pro účely analýzy měnové politiky a devizového trhu. Přispívá zejména k hodnocení vnější zranitelnosti členských států a ke sledování toho, jak se mění držba likvidních aktiv v zahraničí ze strany sektoru držby peněz. Tyto statistické informace jsou klíčem k sestavování účtu zbytku světa ve čtvrtletních finančních účtech eurozóny a mohou rovněž pomoci při sestavování toků platební bilance.

Požadavky

ECB vyžaduje statistiku investiční pozice vůči zahraničí čtvrtletně a ročně, a to při zohlednění stavů ke konci období.

Údaje o investiční pozici vůči zahraničí co nejvíce odpovídají mezinárodním standardům (viz čl. 2 odst. 3 těchto obecných zásad). ECB sestavuje investiční pozici vůči zahraničí za eurozónu jako celek. Členění investiční pozice eurozóny vůči zahraničí je uvedeno v tabulce 4 přílohy II.

Investiční pozice vůči zahraničí zachycuje finanční stavy ke konci referenčního období v cenách ke konci období. Změny hodnoty stavů mohou být způsobeny následujícími faktory. Za prvé, část změny hodnoty v průběhu referenčního období bude způsobena finančními transakcemi, které se uskutečnily a byly zaznamenány v platební bilanci. Za druhé, část změn v pozicích na začátku a na konci příslušného období bude způsobena změnami cen vykázaných finančních aktiv a pasiv. Za třetí, pokud stavy znějí na jiné měny než na zúčtovací jednotku používanou pro investiční pozici vůči zahraničí, budou hodnoty ovlivněny též změnami směnných kurzů vůči jiným měnám. Jakékoli další změny, které nejsou způsobeny výše uvedenými faktory, budou považovány za důsledek „ostatních úprav“.

Řádné srovnání finančních toků a stavů eurozóny vyžaduje, aby se rozlišovaly změny hodnot v důsledku cenových rozdílů, kurzových rozdílů a ostatních úprav.

Pokrytí investiční pozice vůči zahraničí by se mělo co nejvíce podobat pokrytí toků čtvrtletní platební bilance. Pojetí, definice a členění jsou v souladu s pojetím, definicemi a členěním, které se používají pro toky čtvrtletní platební bilance. Údaje o investiční pozici vůči zahraničí by měly být v co nejširší míře v souladu s ostatními statistikami, jako např. měnovou a bankovní statistikou, finančními účty a národními účty.

Stejně jako u měsíčních a čtvrtletních platebních bilancí jsou národní centrální banky povinny ve svých statistikách investiční pozice vůči zahraničí rozlišovat mezi pozicemi vůči zúčastněným členským států a všemi ostatními vnějšími pozicemi. Na účtech portfoliových investic se vyžaduje rozlišení mezi držbou cenných papírů vydaných rezidenty eurozóny a cenných papírů vydaných nerezidenty eurozóny. Statistika čistých aktiv portfoliových investic eurozóny se sestavuje agregací vykázaných čistých aktiv v podobě cenných papírů vydaných nerezidenty eurozóny. Statistika čistých pasiv portfoliových investic eurozóny se získá konsolidací celkových čistých národních pasiv a čistých pozic v podobě držby cenných papírů vydaných a nakoupených rezidenty eurozóny.

Národní centrální banky jsou povinny předkládat čtvrtletní a roční údaje o pozicích podle stejného sektorového členění pro „přímé investice“, „aktiva portfoliových investic“ a „ostatní investice“, jako v případě toků čtvrtletní platební bilance.

Pro účely sestavování sektorového členění čistých pasiv eurozóny u portfoliových investic ze strany ECB jsou povinnosti ukládané národním centrálním bankám, pokud jde o údaje o investiční pozici vůči zahraničí, s výhradou čl. 2 odst. 6 těchto obecných zásad stejné jako v případě toků platební bilance.

Aktiva a pasiva portfoliových investic se v rámci investiční pozice vůči zahraničí sestavují výhradně ze stavových údajů.

Od konce března 2008 shromažďují národní centrální banky (a případně jiné příslušné vnitrostátní statistické orgány) alespoň čtvrtletní stavy aktiv a pasiv portfoliových investic podle jednotlivých cenných papírů podle jednoho z modelů uvedených v tabulce v příloze VI.

---

PŘÍLOHA II

POŽADOVANÁ ČLENĚNÍ

TABULKA 1

Měsíční národní příspěvky k platební bilanci eurozóny (1)

| | Příjmy | Výdaje | Saldo |
| --- | --- | --- | --- |
| I.   Běžný účet |
| Obchodní bilance | vnější | vnější | vnější |
| Bilance služeb | vnější | vnější | vnější |
| Bilance výnosů | | | |
| Náhrady zaměstnancům | vnější | vnější | vnějš |
| Investiční výnosy | | | |
| — | přímé investice |

Příjmy

Výdaje

Saldo

Běžný účet

Obchodní bilance

vnější

vnější

vnější

Bilance služeb

vnější

vnější

vnější

Bilance výnosů

Náhrady zaměstnancům

vnější

vnější

vnějš

Investiční výnosy

—

přímé investice

vnější

vnější

vnější

| — | portfoliové investice |
| --- | --- |

—

portfoliové investice

vnější

národni

| — | ostatní investice |
| --- | --- |

—

ostatní investice

vnější

vnější

vnější

běžné převody

vnější

vnější

vnější

| II. | Kapitálový účet |
| --- | --- |

II.

vnější

vnější

vnější

Čistá aktiva

Čistá pasiva

Saldo

Finanční účet

Přímé investice

vnější

v zahraničí

vnější

| — | základní kapitál |
| --- | --- |

—

základní kapitál

vnější

| i) | měnové finanční instituce (kromě centrálních bank) |
| --- | --- |

i)

měnové finanční instituce (kromě centrálních bank)

vnější

| ii) | ostatní sektory |
| --- | --- |

ii)

ostatní sektory

vnější

| — | reinvestovaný zisk |
| --- | --- |

—

reinvestovaný zisk

vnější

| i) | měnové finanční instituce (kromě centrálních bank) |
| --- | --- |

i)

měnové finanční instituce (kromě centrálních bank)

vnější

| ii) | ostatní sektory |
| --- | --- |

ii)

ostatní sektory

vnější

| — | ostatní kapitál |
| --- | --- |

—

ostatní kapitál

vnější

| i) | měnové finanční instituce (kromě centrálních bank) |
| --- | --- |

i)

měnové finanční instituce (kromě centrálních bank)

vnější

| ii) | ostatní sektory |
| --- | --- |

ii)

ostatní sektory

vnější

zahraniční v tuzemsku

vnější

| — | základní kapitál |
| --- | --- |

—

základní kapitál

vnější

| i) | měnové finanční instituce (kromě centrálních bank) |
| --- | --- |

i)

měnové finanční instituce (kromě centrálních bank)

vnější

| ii) | ostatní sektory |
| --- | --- |

ii)

ostatní sektory

vnější

| — | reinvestovaný zisk |
| --- | --- |

—

reinvestovaný zisk

vnější

| i) | měnové finanční instituce (kromě centrálních bank) |
| --- | --- |

i)

měnové finanční instituce (kromě centrálních bank)

vnější

| ii) | ostatní sektory |
| --- | --- |

ii)

ostatní sektory

vnější

| — | ostatní kapitál |
| --- | --- |

—

ostatní kapitál

vnější

| i) | měnové finanční instituce (kromě centrálních bank) |
| --- | --- |

i)

měnové finanční instituce (kromě centrálních bank)

vnější

| ii) | ostatní sektory |
| --- | --- |

ii)

ostatní sektory

vnější

Portfoliové investice (2)

vnější/vnitřní

národní

Majetkové cenné papíry a účasti

vnější/vnitřní

národní

| i) | měnové orgány |
| --- | --- |

i)

měnové orgány

vnější/vnitřní

—

| ii) | měnové finanční instituce (kromě centrálních bank) |
| --- | --- |

ii)

měnové finanční instituce (kromě centrálních bank)

vnější/vnitřní

národní

| iii) | instituce jiné než měnové finanční instituce |
| --- | --- |

iii)

instituce jiné než měnové finanční instituce

vnější/vnitřní

národní

Dluhové cenné papíry

vnější/vnitřní

národní

| — | dluhopisy a směnky |
| --- | --- |

—

dluhopisy a směnky

vnější/vnitřní

národní

| i) | měnové orgány |
| --- | --- |

i)

měnové orgány

vnější/vnitřní

—

| ii) | měnové finanční instituce (kromě centrálních bank) |
| --- | --- |

ii)

měnové finanční instituce (kromě centrálních bank)

vnější/vnitřní

národní

| iii) | instituce jiné než měnové finanční instituce |
| --- | --- |

iii)

instituce jiné než měnové finanční instituce

vnější/vnitřní

národní

| — | nástroje peněžního trhu |
| --- | --- |

—

nástroje peněžního trhu

vnější/vnitřní

národní

| i) | měnové orgány |
| --- | --- |

i)

měnové orgány

vnější/vnitřní

—

| ii) | měnové finanční instituce (kromě centrálních bank) |
| --- | --- |

ii)

měnové finanční instituce (kromě centrálních bank)

vnější/vnitřní

národní

| iii) | instituce jiné než měnové finanční instituce |
| --- | --- |

iii)

instituce jiné než měnové finanční instituce

vnější/vnitřní

národní

Finanční deriváty

národní

Ostatní investice

vnější

vnější

vnější

Měnové orgány

vnější

vnější

Vládní instituce

vnější

vnější

z toho:

hotovost a vklady

vnější

měnové finanční instituce (kromě centrálních bank)

vnější

vnější

| — | dlouhodobé |
| --- | --- |

—

dlouhodobé

vnější

vnější

| — | krátkodobé |
| --- | --- |

—

krátkodobé

vnější

vnější

ostatní sektory

vnější

vnější

z toho:

hotovost a vklady

vnější

Rezervní aktiva

vnější

TABULKA 2

Čtvrtletní národní příspěvky k platební bilanci eurozóny (3)

| | Příjmy | Výdaje | Saldo |
| --- | --- | --- | --- |
| I.   Běžný účet |
| Obchodní bilance | vnější | vnější | vnější |
| Bilance služeb | vnější | vnější | vnější |
| Bilance výnosů | | | |
| Náhrady zaměstnancům | vnější | vnější | vnější |
| Investiční výnosy | | | |
| — | přímé investice |

Příjmy

Výdaje

Saldo

Běžný účet

Obchodní bilance

vnější

vnější

vnější

Bilance služeb

vnější

vnější

vnější

Bilance výnosů

Náhrady zaměstnancům

vnější

vnější

vnější

Investiční výnosy

—

přímé investice

vnější

vnější

vnější

| — | výnosy z majetkových účastí |
| --- | --- |

—

výnosy z majetkových účastí

vnější

vnější

vnější

| — | výnosy z dluhových cenných papírů (úroky) |
| --- | --- |

—

výnosy z dluhových cenných papírů (úroky)

vnější

vnější

vnější

| — | portfoliové investice |
| --- | --- |

—

portfoliové investice

vnější

národní

| — | výnosy z majetkových účastí (dividendy) |
| --- | --- |

—

výnosy z majetkových účastí (dividendy)

vnější

národní

| — | výnosy z dluhových cenných papírů (úroky) |
| --- | --- |

—

výnosy z dluhových cenných papírů (úroky)

vnější

národní

dluhopisy a směnky

vnější

národní

nástroje peněžního trhu

vnější

národní

| — | ostatní investice |
| --- | --- |

—

ostatní investice

vnější

vnější

vnější

Běžné převody

vnější

vnější

vnější

| II. | Kapitálový účet |
| --- | --- |

II.

vnější

vnější

vnější

Čistá aktiva

Čistá pasiva

Saldo

Finanční účet

Přímé investice

vnější

v zahraničí

vnější

| — | základní kapitál |
| --- | --- |

—

základní kapitál

vnější

| i) | měnové finanční instituce (kromě centrálních bank) |
| --- | --- |

i)

měnové finanční instituce (kromě centrálních bank)

vnější

| ii) | ostatní sektory |
| --- | --- |

ii)

ostatní sektory

vnější

| — | reinvestovaný zisk |
| --- | --- |

—

reinvestovaný zisk

vnější

| i) | měnové finanční instituce (kromě centrálních bank) |
| --- | --- |

i)

měnové finanční instituce (kromě centrálních bank)

vnější

| ii) | ostatní sektory |
| --- | --- |

ii)

ostatní sektory

vnější

| — | ostatní kapitál |
| --- | --- |

—

ostatní kapitál

vnější

| i) | měnové finanční instituce (kromě centrálních bank) |
| --- | --- |

i)

měnové finanční instituce (kromě centrálních bank)

vnější

| ii) | ostatní sektory |
| --- | --- |

ii)

ostatní sektory

vnější

zahraniční v tuzemsku

vnější

| — | základní kapitál |
| --- | --- |

—

základní kapitál

vnější

| i) | měnové finanční instituce (kromě centrálních bank) |
| --- | --- |

i)

měnové finanční instituce (kromě centrálních bank)

vnější

| ii) | ostatní sektory |
| --- | --- |

ii)

ostatní sektory

vnější

| — | reinvestovaný zisk |
| --- | --- |

—

reinvestovaný zisk

vnější

| i) | měnové finanční instituce (kromě centrálních bank) |
| --- | --- |

i)

měnové finanční instituce (kromě centrálních bank)

vnější

| ii) | ostatní sektory |
| --- | --- |

ii)

ostatní sektory

vnější

| — | ostatní kapitál |
| --- | --- |

—

ostatní kapitál

vnější

| i) | měnové finanční instituce (kromě centrálních bank) |
| --- | --- |

i)

měnové finanční instituce (kromě centrálních bank)

vnější

| ii) | ostatní sektory |
| --- | --- |

ii)

ostatní sektory

vnější

Portfoliové investice (4)

vnější/vnitřní

národní

Majetkové cenné papíry a účasti

vnější/vnitřní

národní

| i) | měnové orgány |
| --- | --- |

i)

měnové orgány

vnější/vnitřní

—

| ii) | vládní instituce |
| --- | --- |

ii)

vládní instituce

vnější/vnitřní

—

| iii) | měnové finanční instituce (kromě centrálních bank) |
| --- | --- |

iii)

měnové finanční instituce (kromě centrálních bank)

vnější/vnitřní

národní

| iv) | ostatní sektory |
| --- | --- |

iv)

ostatní sektory

vnější/vnitřní

národní

Dluhové cenné papíry

vnější/vnitřní

národní

| — | dluhopisy a směnky |
| --- | --- |

—

dluhopisy a směnky

vnější/vnitřní

národní

| i) | měnové orgány |
| --- | --- |

i)

měnové orgány

vnější/vnitřní

národní

| ii) | vládní instituce |
| --- | --- |

ii)

vládní instituce

vnější/vnitřní

národní

| iii) | měnové finanční instituce (kromě centrálních bank) |
| --- | --- |

iii)

měnové finanční instituce (kromě centrálních bank)

vnější/vnitřní

národní

| iv) | ostatní sektory |
| --- | --- |

iv)

ostatní sektory

vnější/vnitřní

národní

| — | nástroje peněžního trhu |
| --- | --- |

—

nástroje peněžního trhu

vnější/vnitřní

národní

| i) | měnové orgány |
| --- | --- |

i)

měnové orgány

vnější/vnitřní

národní

| ii) | vládní instituce |
| --- | --- |

ii)

vládní instituce

vnější/vnitřní

národní

| iii) | měnové finanční instituce (kromě centrálních bank) |
| --- | --- |

iii)

měnové finanční instituce (kromě centrálních bank)

vnější/vnitřní

národní

| iv) | ostatní sektory |
| --- | --- |

iv)

ostatní sektory

vnější/vnitřní

národní

Finanční deriváty

národní

| i) | měnové orgány |
| --- | --- |

i)

měnové orgány

národní

| ii) | vládní instituce |
| --- | --- |

ii)

vládní instituce

národní

| iii) | měnové finanční instituce (kromě centrálních bank) |
| --- | --- |

iii)

měnové finanční instituce (kromě centrálních bank)

národní

| iv) | ostatní sektory |
| --- | --- |

iv)

ostatní sektory

národní

Ostatní investice

vnější

vnější

vnější

| i) | měnové orgány |
| --- | --- |

i)

měnové orgány

vnější

vnější

| — | úvěry/hotovost a vklady |
| --- | --- |

—

úvěry/hotovost a vklady

vnější

vnější

| — | ostatní aktiva/pasiva |
| --- | --- |

—

ostatní aktiva/pasiva

vnější

vnější

| ii) | vládní instituce |
| --- | --- |

ii)

vládní instituce

vnější

vnější

| — | obchodní úvěry |
| --- | --- |

—

obchodní úvěry

vnější

vnější

| — | úvěry/hotovost a vklady |
| --- | --- |

—

úvěry/hotovost a vklady

vnější

vnější

| — | úvěry |
| --- | --- |

—

úvěry

vnější

| — | hotovost a vklady |
| --- | --- |

—

hotovost a vklady

vnější

| — | ostatní aktiva/pasiva |
| --- | --- |

—

ostatní aktiva/pasiva

vnější

vnější

| iii) | měnové finanční instituce (kromě centrálních bank) |
| --- | --- |

iii)

měnové finanční instituce (kromě centrálních bank)

vnější

vnější

| — | úvěry/hotovost a vklady |
| --- | --- |

—

úvěry/hotovost a vklady

vnější

vnější

| — | ostatní aktiva/pasiva |
| --- | --- |

—

ostatní aktiva/pasiva

vnější

vnější

| iv) | ostatní sektory |
| --- | --- |

iv)

ostatní sektory

vnější

vnější

| — | obchodní úvěry |
| --- | --- |

—

obchodní úvěry

vnější

vnější

| — | úvěry/hotovost a vklady |
| --- | --- |

—

úvěry/hotovost a vklady

vnější

vnější

| — | úvěry |
| --- | --- |

—

úvěry

vnější

| — | hotovost a vklady |
| --- | --- |

—

hotovost a vklady

vnější

| — | ostatní aktiva/pasiva |
| --- | --- |

—

ostatní aktiva/pasiva

vnější

vnější

Rezervní aktiva

vnější

Měnové zlato

vnější

Zvláštní práva čerpání

vnější

Rezervní pozice u Mezinárodního měnového fondu (MMF)

vnější

Devizy

vnější

| — | hotovost a vklady |
| --- | --- |

—

hotovost a vklady

vnější

| — | u měnových orgánů |
| --- | --- |

—

u měnových orgánů

vnější

| — | u měnových finančních institucí (kromě centrálních bank) |
| --- | --- |

—

u měnových finančních institucí (kromě centrálních bank)

vnější

| — | cenné papíry |
| --- | --- |

—

cenné papíry

vnější

| — | majetkové účasti |
| --- | --- |

—

majetkové účasti

vnější

| — | dluhopisy a směnky |
| --- | --- |

—

dluhopisy a směnky

vnější

| — | nástroje peněžního trhu |
| --- | --- |

—

nástroje peněžního trhu

vnější

| — | finanční deriváty |
| --- | --- |

—

finanční deriváty

vnější

Ostatní pohledávky

vnější

TABULKA 3

Měsíční devizové rezervy Eurosystému; závazky eurozóny spojené s rezervami

I.   Oficiální rezervní aktiva a ostatní devizová aktiva (přibližná tržní hodnota)

| A. | Oficiální rezervní aktiva







  1. | Devizové rezervy (ve směnitelných cizích měnách)






  a) | cenné papíry, z toho:






  — | emitent má ústředí v eurozóně |
| --- | --- | --- | --- | --- |

A.

Oficiální rezervní aktiva

1.

Devizové rezervy (ve směnitelných cizích měnách)

a)

cenné papíry, z toho:

—

emitent má ústředí v eurozóně

| b) | celková hotovost a vklady






  i) | v jiných národních centrálních bankách, Bance pro mezinárodní platby a MMF |
| --- | --- | --- |

b)

celková hotovost a vklady

i)

v jiných národních centrálních bankách, Bance pro mezinárodní platby a MMF

| ii) | v bankách, jejichž ústředí se nachází v eurozóně, ale které jsou umístěny v zahraničí |
| --- | --- |

ii)

v bankách, jejichž ústředí se nachází v eurozóně, ale které jsou umístěny v zahraničí

| iii) | v bankách, jejichž ústředí se nachází mimo eurozónu a které jsou umístěny mimo eurozónu |
| --- | --- |

iii)

v bankách, jejichž ústředí se nachází mimo eurozónu a které jsou umístěny mimo eurozónu

| 2. | Rezervní pozice u MMF |
| --- | --- |

2.

Rezervní pozice u MMF

| 3. | Zvláštní práva čerpání |
| --- | --- |

3.

Zvláštní práva čerpání

| 4. | Zlato (včetně zlatých depozit a zlata ze swapových operací) |
| --- | --- |

4.

Zlato (včetně zlatých depozit a zlata ze swapových operací)

| 5. | Ostatní rezervní aktiva






  a) | finanční deriváty |
| --- | --- | --- |

5.

Ostatní rezervní aktiva

a)

finanční deriváty

| b) | úvěry nebankovním subjektům – nerezidentům |
| --- | --- |

b)

úvěry nebankovním subjektům – nerezidentům

| c) | ostatní |
| --- | --- |

c)

ostatní

| B. | Ostatní devizová aktiva







  a) | cenné papíry nezahrnuté do oficiálních rezervních aktiv |
| --- | --- | --- |

B.

Ostatní devizová aktiva

a)

cenné papíry nezahrnuté do oficiálních rezervních aktiv

| b) | vklady nezahrnuté do oficiálních rezervních aktiv |
| --- | --- |

b)

vklady nezahrnuté do oficiálních rezervních aktiv

| c) | úvěry nezahrnuté do oficiálních rezervních aktiv |
| --- | --- |

c)

úvěry nezahrnuté do oficiálních rezervních aktiv

| d) | finanční deriváty nezahrnuté do oficiálních rezervních aktiv |
| --- | --- |

d)

finanční deriváty nezahrnuté do oficiálních rezervních aktiv

| e) | zlato nezahrnuté do oficiálních rezervních aktiv |
| --- | --- |

e)

zlato nezahrnuté do oficiálních rezervních aktiv

| f) | ostatní |
| --- | --- |

f)

ostatní

II.   Předurčené krátkodobé čisté závazky váznoucí na devizových aktivech (nominální hodnota)

| | Členění podle splatnosti
  (případně zbytkové splatnosti) |
| --- | --- |
| | Celkem | do 1 měsíce | od 1 měsíce do 3 měsíců | od 3 měsíců do 1 roku |
| 1.   Úvěry, cenné papíry a vklady v cizí měně |
| — | odliv (–) |

Členění podle splatnosti

(případně zbytkové splatnosti)

Celkem

do 1 měsíce

od 1 měsíce do 3 měsíců

od 3 měsíců do 1 roku

Úvěry, cenné papíry a vklady v cizí měně

—

odliv (–)

jistina

úroky

| — | příliv (+) |
| --- | --- |

—

příliv (+)

jistina

úroky

Celková krátká a dlouhá pozice z devizových operací typu forward a futures proti tuzemské měně (včetně forwardové komponenty měnových swapů)

| a) | krátké pozice (–) |
| --- | --- |

a)

krátké pozice (–)

| b) | dlouhé pozice (+) |
| --- | --- |

b)

dlouhé pozice (+)

Ostatní (uveďte)

| — | odliv související s repo operacemi (–) |
| --- | --- |

—

odliv související s repo operacemi (–)

| — | příliv související s reverzními repo operacemi (+) |
| --- | --- |

—

příliv související s reverzními repo operacemi (+)

| — | obchodní úvěry (–) |
| --- | --- |

—

obchodní úvěry (–)

| — | obchodní úvěry (+) |
| --- | --- |

—

obchodní úvěry (+)

| — | ostatní závazky (–) |
| --- | --- |

—

ostatní závazky (–)

| — | ostatní pohledávky (+) |
| --- | --- |

—

ostatní pohledávky (+)

III.   Potenciální krátkodobé čisté závazky váznoucí na devizových aktivech (nominální hodnota)

| | Členění podle splatnosti
  (případně zbytkové splatnosti) |
| --- | --- |
| | Celkem | do 1 měsíce | od 1 měsíce do 3 měsíců | od 3 měsíců do 1 roku |
| 1.   Podmíněné závazky v cizí měně |
| a) | záruky za dluh splatný do 1 roku |

Členění podle splatnosti

(případně zbytkové splatnosti)

Celkem

do 1 měsíce

od 1 měsíce do 3 měsíců

od 3 měsíců do 1 roku

Podmíněné závazky v cizí měně

a)

záruky za dluh splatný do 1 roku

| b) | ostatní podmíněné závazky |
| --- | --- |

b)

ostatní podmíněné závazky

| 2. | Cenné papíry znějící na cizí měnu s integrovanými opcemi, které umožňují investorovi předčasné splacení („puttable bonds“) |
| --- | --- |

2.

Nečerpané, nepodmíněné úvěrové linky poskytnuté:

| a) | ostatními vnitrostátními měnovými orgány, Bankou pro mezinárodní platby (BIS), MMF a ostatními mezinárodními organizacemi |
| --- | --- |

a)

ostatními vnitrostátními měnovými orgány, Bankou pro mezinárodní platby (BIS), MMF a ostatními mezinárodními organizacemi

| — | ostatní vnitrostátní měnové orgány (+) |
| --- | --- |

—

ostatní vnitrostátní měnové orgány (+)

| — | BIS (+) |
| --- | --- |

—

BIS (+)

| — | MMF (+) |
| --- | --- |

—

MMF (+)

| b) | bankami a ostatními finančními institucemi, jejichž ústředí se nachází ve vykazující zemi (+) |
| --- | --- |

b)

bankami a ostatními finančními institucemi, jejichž ústředí se nachází ve vykazující zemi (+)

| c) | bankami a ostatními finančními institucemi, jejichž ústředí se nachází mimo vykazující zemi (+) |
| --- | --- |

c)

bankami a ostatními finančními institucemi, jejichž ústředí se nachází mimo vykazující zemi (+)

Nečerpané, nepodmíněné úvěrové linky poskytnuté:

| a) | ostatním vnitrostátním měnovým orgánům, BIS, MMF a ostatním mezinárodním organizacím |
| --- | --- |

a)

ostatním vnitrostátním měnovým orgánům, BIS, MMF a ostatním mezinárodním organizacím

| — | ostatní vnitrostátní měnové orgány (–) |
| --- | --- |

—

ostatní vnitrostátní měnové orgány (–)

| — | BIS (–) |
| --- | --- |

—

BIS (–)

| — | MMF (–) |
| --- | --- |

—

MMF (–)

| b) | bankám a ostatním finančním institucím, jejichž ústředí se nachází ve vykazující zemi (–) |
| --- | --- |

b)

bankám a ostatním finančním institucím, jejichž ústředí se nachází ve vykazující zemi (–)

| c) | bankám a ostatním finančním institucím, jejichž ústředí se nachází mimo vykazující zemi (–) |
| --- | --- |

c)

bankám a ostatním finančním institucím, jejichž ústředí se nachází mimo vykazující zemi (–)

Celkové krátké a dlouhé pozice z opčních obchodů v cizích měnách vůči tuzemské měně

| a) | krátké pozice |
| --- | --- |

a)

krátké pozice

| i) | nakoupené prodejní opce |
| --- | --- |

i)

nakoupené prodejní opce

| ii) | vypsané kupní opce |
| --- | --- |

ii)

vypsané kupní opce

| b) | dlouhé pozice |
| --- | --- |

b)

dlouhé pozice

| i) | nakoupené kupní opce |
| --- | --- |

i)

nakoupené kupní opce

| ii) | vypsané prodejní opce |
| --- | --- |

ii)

vypsané prodejní opce

Doplňková položka: opce, které jsou „in-the-money“

| 1. | v běžných směnných kurzech |
| --- | --- |

1.

v běžných směnných kurzech

| a) | krátká pozice |
| --- | --- |

a)

krátká pozice

| b) | dlouhá pozice |
| --- | --- |

b)

dlouhá pozice

| 2. | + 5 % (depreciace o 5 %) |
| --- | --- |

2.

- 5 % (depreciace o 5 %)

| a) | krátká pozice |
| --- | --- |

a)

krátká pozice

| b) | dlouhá pozice |
| --- | --- |

b)

dlouhá pozice

| 3. | – 5 % (apreciace o 5 %) |
| --- | --- |

3.

– 5 % (apreciace o 5 %)

| a) | krátká pozice |
| --- | --- |

a)

krátká pozice

| b) | dlouhá pozice |
| --- | --- |

b)

dlouhá pozice

| 4. | + 10 % (depreciace o 10 %) |
| --- | --- |

4.

- 10 % (depreciace o 10 %)

| a) | krátká pozice |
| --- | --- |

a)

krátká pozice

| b) | dlouhá pozice |
| --- | --- |

b)

dlouhá pozice

| 5. | – 10 % (apreciace o 10 %) |
| --- | --- |

5.

– 10 % (apreciace o 10 %)

| a) | krátká pozice |
| --- | --- |

a)

krátká pozice

| b) | dlouhá pozice |
| --- | --- |

b)

dlouhá pozice

| 6. | ostatní (uveďte) |
| --- | --- |

6.

ostatní (uveďte)

| a) | krátká pozice |
| --- | --- |

a)

krátká pozice

| b) | dlouhá pozice |
| --- | --- |

b)

dlouhá pozice

IV.   Doplňkové položky

| 1. | Položky, které se vykazují se standardní periodicitou a ve standardních lhůtách:






  a) | krátkodobý dluh v tuzemské měně indexovaný devizovým kurzem; |
| --- | --- | --- |

1.

Položky, které se vykazují se standardní periodicitou a ve standardních lhůtách:

a)

krátkodobý dluh v tuzemské měně indexovaný devizovým kurzem;

| b) | finanční nástroje znějící na cizí měnu a s vypořádáním jiným způsobem (např. v tuzemské měně):






  — | nedodatelné forwardy:






  i) | krátké pozice, |
| --- | --- | --- | --- |

b)

finanční nástroje znějící na cizí měnu a s vypořádáním jiným způsobem (např. v tuzemské měně):

—

nedodatelné forwardy:

i)

krátké pozice,

| ii) | dlouhé pozice,; |
| --- | --- |

ii)

dlouhé pozice,;

| — | ostatní nástroje; |
| --- | --- |

—

ostatní nástroje;

| c) | zastavená aktiva:






  — | zahrnutá do rezervních aktiv, |
| --- | --- | --- |

c)

zastavená aktiva:

—

zahrnutá do rezervních aktiv,

| — | zahrnutá do ostatních devizových aktiv; |
| --- | --- |

—

zahrnutá do ostatních devizových aktiv;

| d) | zapůjčené cenné papíry a cenné papíry v repo operaci:






  — | zapůjčené nebo v repo operaci, které jsou zahrnuty v oddílu I, |
| --- | --- | --- |

d)

zapůjčené cenné papíry a cenné papíry v repo operaci:

—

zapůjčené nebo v repo operaci, které jsou zahrnuty v oddílu I,

| — | zapůjčené nebo v repo operaci, které nejsou zahrnuty v oddílu I, |
| --- | --- |

—

zapůjčené nebo v repo operaci, které nejsou zahrnuty v oddílu I,

| — | vypůjčené nebo nabyté, které jsou zahrnuty v oddílu I, |
| --- | --- |

—

vypůjčené nebo nabyté, které jsou zahrnuty v oddílu I,

| — | vypůjčené nebo nabyté, které nejsou zahrnuty v oddílu I; |
| --- | --- |

—

vypůjčené nebo nabyté, které nejsou zahrnuty v oddílu I;

| e) | pohledávky z finančních derivátů (čistá hodnota, v tržních cenách):






  — | forwardy, |
| --- | --- | --- |

e)

pohledávky z finančních derivátů (čistá hodnota, v tržních cenách):

—

forwardy,

| — | futures, |
| --- | --- |

—

futures,

| — | swapy, |
| --- | --- |

—

swapy,

| — | opce, |
| --- | --- |

—

opce,

| — | ostatní; |
| --- | --- |

—

ostatní;

| f) | deriváty (forwardové transakce, futures nebo opční smlouvy) se zbytkovou splatností delší než jeden rok, které podléhají výzvám k dodatkové úhradě („margin calls“):






  — | celkové krátké a dlouhé pozice z devizových forwardů a futures proti tuzemské měně (včetně forwardové komponenty měnových swapů):






  i) | krátké pozice, |
| --- | --- | --- | --- |

f)

deriváty (forwardové transakce, futures nebo opční smlouvy) se zbytkovou splatností delší než jeden rok, které podléhají výzvám k dodatkové úhradě („margin calls“):

—

celkové krátké a dlouhé pozice z devizových forwardů a futures proti tuzemské měně (včetně forwardové komponenty měnových swapů):

i)

krátké pozice,

| ii) | dlouhé pozice, |
| --- | --- |

ii)

dlouhé pozice,

| — | celkové krátké a dlouhé pozice z opcí v cizích měnách vůči tuzemské měně:






  i) | krátké pozice:






  — | nakoupené prodejní opce, |
| --- | --- | --- | --- |

—

celkové krátké a dlouhé pozice z opcí v cizích měnách vůči tuzemské měně:

i)

krátké pozice:

—

nakoupené prodejní opce,

| — | vypsané kupní opce, |
| --- | --- |

—

vypsané kupní opce,

| ii) | dlouhé pozice:






  — | nakoupené kupní opce, |
| --- | --- | --- |

ii)

dlouhé pozice:

—

nakoupené kupní opce,

| — | vypsané prodejní opce. |
| --- | --- |

—

vypsané prodejní opce.

| 2. | Položky, které se uvádějí méně často (např. jednou za rok):






  a) | měnová struktura rezerv (podle skupin měn):






  — | měny zahrnuté v koši zvláštních práv čerpání, |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Položky, které se uvádějí méně často (např. jednou za rok):

a)

měnová struktura rezerv (podle skupin měn):

—

měny zahrnuté v koši zvláštních práv čerpání,

| — | měny nezahrnuté v koši zvláštních práv čerpání. |
| --- | --- |

—

měny nezahrnuté v koši zvláštních práv čerpání.

TABULKA 4

Čtvrtletní národní příspěvky k investiční pozici eurozóny vůči zahraničí (5)

| | Aktiva | Pasiva | Saldo |
| --- | --- | --- | --- |
| I. | Přímé investice |

Aktiva

Pasiva

Saldo

I.

vnější

v zahraničí

vnější

| — | základní kapitál a reinvestovaný zisk |
| --- | --- |

—

základní kapitál a reinvestovaný zisk

vnější

| i) | měnové finanční instituce (kromě centrálních bank) |
| --- | --- |

i)

měnové finanční instituce (kromě centrálních bank)

vnější

| ii) | ostatní sektory |
| --- | --- |

ii)

ostatní sektory

vnější

| — | ostatní kapitál |
| --- | --- |

—

ostatní kapitál

vnější

| i) | měnové finanční instituce (kromě centrálních bank) |
| --- | --- |

i)

měnové finanční instituce (kromě centrálních bank)

vnější

| ii) | ostatní sektory |
| --- | --- |

ii)

ostatní sektory

vnější

zahraniční v tuzemsku

vnější

| — | základní kapitál a reinvestovaný zisk |
| --- | --- |

—

základní kapitál a reinvestovaný zisk

vnější

| i) | měnové finanční instituce (kromě centrálních bank) |
| --- | --- |

i)

měnové finanční instituce (kromě centrálních bank)

vnější

| ii) | ostatní sektory |
| --- | --- |

ii)

ostatní sektory

vnější

| — | ostatní kapitál |
| --- | --- |

—

ostatní kapitál

vnější

| i) | měnové finanční instituce (kromě centrálních bank) |
| --- | --- |

i)

měnové finanční instituce (kromě centrálních bank)

vnější

| ii) | ostatní sektory |
| --- | --- |

ii)

ostatní sektory

vnější

Portfoliové investice (6)

Majetkové cenné papíry a účasti

vnější/vnitřní

národní

| i) | měnové orgány |
| --- | --- |

i)

měnové orgány

vnější/vnitřní

—

| ii) | vládní instituce |
| --- | --- |

ii)

vládní instituce

vnější/vnitřní

—

| iii) | měnové finanční instituce (kromě centrálních bank) |
| --- | --- |

iii)

měnové finanční instituce (kromě centrálních bank)

vnější/vnitřní

národní

| iv) | ostatní sektory |
| --- | --- |

iv)

ostatní sektory

vnější/vnitřní

národní

Dluhové cenné papíry

vnější/vnitřní

národní

| — | dluhopisy a směnky |
| --- | --- |

—

dluhopisy a směnky

vnější/vnitřní

národní

| i) | měnové orgány |
| --- | --- |

i)

měnové orgány

vnější/vnitřní

národní

| ii) | vládní instituce |
| --- | --- |

ii)

vládní instituce

vnější/vnitřní

národní

| iii) | měnové finanční instituce (kromě centrálních bank) |
| --- | --- |

iii)

měnové finanční instituce (kromě centrálních bank)

vnější/vnitřní

národní

| iv) | ostatní sektory |
| --- | --- |

iv)

ostatní sektory

vnější/vnitřní

národní

| — | nástroje peněžního trhu |
| --- | --- |

—

nástroje peněžního trhu

vnější/vnitřní

národní

| i) | měnové orgány |
| --- | --- |

i)

měnové orgány

vnější/vnitřní

národní

| ii) | vládní instituce |
| --- | --- |

ii)

vládní instituce

vnější/vnitřní

národní

| iii) | měnové finanční instituce (kromě centrálních bank) |
| --- | --- |

iii)

měnové finanční instituce (kromě centrálních bank)

vnější/vnitřní

národní

| iv) | ostatní sektory |
| --- | --- |

iv)

ostatní sektory

vnější/vnitřní

národní

| III. | Finanční deriváty |
| --- | --- |

III.

vnější

vnější

vnější

| i) | měnové orgány |
| --- | --- |

i)

měnové orgány

vnější

vnější

vnější

| ii) | vládní instituce |
| --- | --- |

ii)

vládní instituce

vnější

vnější

vnější

| iii) | měnové finanční instituce (kromě centrálních bank) |
| --- | --- |

iii)

měnové finanční instituce (kromě centrálních bank)

vnější

vnější

vnější

| iv) | ostatní sektory |
| --- | --- |

iv)

ostatní sektory

vnější

vnější

vnější

| IV. | Ostatní investice |
| --- | --- |

IV.

vnější

vnější

vnější

| i) | měnové orgány |
| --- | --- |

i)

měnové orgány

vnější

vnější

| — | úvěry/hotovost a vklady |
| --- | --- |

—

úvěry/hotovost a vklady

vnější

vnější

| — | ostatní aktiva/pasiva |
| --- | --- |

—

ostatní aktiva/pasiva

vnější

vnější

| ii) | vládní instituce |
| --- | --- |

ii)

vládní instituce

vnější

vnější

| — | obchodní úvěry |
| --- | --- |

—

obchodní úvěry

vnější

vnější

| — | úvěry/hotovost a vklady |
| --- | --- |

—

úvěry/hotovost a vklady

vnější

vnější

| — | úvěry |
| --- | --- |

—

úvěry

vnější

| — | hotovost a vklady |
| --- | --- |

—

hotovost a vklady

vnější

| — | ostatní aktiva/pasiva |
| --- | --- |

—

ostatní aktiva/pasiva

vnější

vnější

| iii) | měnové finanční instituce (kromě centrálních bank) |
| --- | --- |

iii)

měnové finanční instituce (kromě centrálních bank)

vnější

vnější

| — | úvěry/hotovost a vklady |
| --- | --- |

—

úvěry/hotovost a vklady

vnější

vnější

| — | ostatní aktiva/pasiva |
| --- | --- |

—

ostatní aktiva/pasiva

vnější

vnější

| iv) | ostatní sektory |
| --- | --- |

iv)

ostatní sektory

vnější

vnější

| — | obchodní úvěry |
| --- | --- |

—

obchodní úvěry

vnější

vnější

| — | úvěry/hotovost a vklady |
| --- | --- |

—

úvěry/hotovost a vklady

vnější

vnější

| — | úvěry |
| --- | --- |

—

úvěry

vnější

| — | hotovost a vklady |
| --- | --- |

—

hotovost a vklady

vnější

| — | ostatní aktiva/pasiva |
| --- | --- |

—

ostatní aktiva/pasiva

vnější

vnější

| V. | Rezervní aktiva |
| --- | --- |

V.

vnější

Měnové zlato

vnější

Zvláštní práva čerpání

vnější

Rezervní pozice u MMF

vnější

Devizy

vnější

| — | hotovost a vklady |
| --- | --- |

—

hotovost a vklady

vnější

| — | u měnových orgánů |
| --- | --- |

—

u měnových orgánů

vnější

| — | u měnových finančních institucí (kromě centrálních bank) |
| --- | --- |

—

u měnových finančních institucí (kromě centrálních bank)

vnější

| — | cenné papíry |
| --- | --- |

—

cenné papíry

vnější

| — | majetkové účasti |
| --- | --- |

—

majetkové účasti

vnější

| — | dluhopisy a směnky |
| --- | --- |

—

dluhopisy a směnky

vnější

| — | nástroje peněžního trhu |
| --- | --- |

—

nástroje peněžního trhu

vnější

| — | finanční deriváty |
| --- | --- |

—

finanční deriváty

vnější

Ostatní pohledávky

vnější

TABULKA 5

Roční národní příspěvky k investiční pozici eurozóny vůči zahraničí (7)

| | Aktiva | Pasiva | Saldo |
| --- | --- | --- | --- |
| I. | Přímé investice |

Aktiva

Pasiva

Saldo

I.

vnější

v zahraničí

vnější

| — | základní kapitál a reinvestovaný zisk |
| --- | --- |

—

základní kapitál a reinvestovaný zisk

vnější

| i) | měnové finanční instituce (kromě centrálních bank) |
| --- | --- |

i)

měnové finanční instituce (kromě centrálních bank)

vnější

| ii) | ostatní sektory |
| --- | --- |

ii)

ostatní sektory

vnější

z toho:

stav majetkových účastí v zahraničních společnostech, jež jsou kótovány na burze (tržní hodnoty)

vnější

stav majetkových účastí v zahraničních společnostech, jež nejsou kótovány na burze (účetní hodnoty)

vnější

Doplňková položka:

stav majetkových účastí v zahraničních společnostech, jež jsou kótovány na burze (účetní hodnoty)

vnější

| — | ostatní kapitál |
| --- | --- |

—

ostatní kapitál

vnější

| i) | měnové finanční instituce (kromě centrálních bank) |
| --- | --- |

i)

měnové finanční instituce (kromě centrálních bank)

vnější

| ii) | ostatní sektory |
| --- | --- |

ii)

ostatní sektory

vnější

zahraniční v tuzemsku

vnější

| — | základní kapitál a reinvestovaný zisk |
| --- | --- |

—

základní kapitál a reinvestovaný zisk

vnější

| i) | měnové finanční instituce (kromě centrálních bank) |
| --- | --- |

i)

měnové finanční instituce (kromě centrálních bank)

vnější

| ii) | ostatní sektory |
| --- | --- |

ii)

ostatní sektory

vnější

z toho:

stav majetkových účastí ve společnostech v eurozóně, jež jsou kótovány na burze (tržní hodnoty)

vnější

stav majetkových účastí ve společnostech v eurozóně, jež nejsou kótovány na burze (účetní hodnoty)

vnější

Doplňková položka:

stav majetkových účastí ve společnostech v eurozóně, jež jsou kótovány na burze (účetní hodnoty)

vnější

| — | ostatní kapitál |
| --- | --- |

—

ostatní kapitál

vnější

| i) | měnové finanční instituce (kromě centrálních bank) |
| --- | --- |

i)

měnové finanční instituce (kromě centrálních bank)

vnější

| ii) | ostatní sektory |
| --- | --- |

ii)

ostatní sektory

extra

Portfoliové investice (8)

Majetkové cenné papíry a účasti

vnější/vnitřní

národní

| i) | měnové orgány |
| --- | --- |

i)

měnové orgány

vnější/vnitřní

—

| ii) | vládní instituce |
| --- | --- |

ii)

vládní instituce

vnější/vnitřní

—

| iii) | měnové finanční instituce (kromě centrálních bank) |
| --- | --- |

iii)

měnové finanční instituce (kromě centrálních bank)

vnější/vnitřní

národní

| iv) | ostatní sektory |
| --- | --- |

iv)

ostatní sektory

vnější/vnitřní

národní

Dluhové cenné papíry

vnější/vnitřní

národní

| — | dluhopisy a směnky |
| --- | --- |

—

dluhopisy a směnky

vnější/vnitřní

národní

| i) | měnové orgány |
| --- | --- |

i)

měnové orgány

vnější/vnitřní

národní

| ii) | vládní instituce |
| --- | --- |

ii)

vládní instituce

vnější/vnitřní

národní

| iii) | měnové finanční instituce (kromě centrálních bank) |
| --- | --- |

iii)

měnové finanční instituce (kromě centrálních bank)

vnější/vnitřní

národní

| iv) | ostatní sektory |
| --- | --- |

iv)

ostatní sektory

vnější/vnitřní

národní

| — | nástroje peněžního trhu |
| --- | --- |

—

nástroje peněžního trhu

vnější/vnitřní

národní

| i) | měnové orgány |
| --- | --- |

i)

měnové orgány

vnější/vnitřní

národní

| ii) | vládní instituce |
| --- | --- |

ii)

vládní instituce

vnější/vnitřní

národní

| iii) | měnové finanční instituce (kromě centrálních bank) |
| --- | --- |

iii)

měnové finanční instituce (kromě centrálních bank)

vnější/vnitřní

národní

| iv) | ostatní sektory |
| --- | --- |

iv)

ostatní sektory

vnější/vnitřní

národní

| III. | Finanční deriváty |
| --- | --- |

III.

vnější

vnější

vnější

| i) | měnové orgány |
| --- | --- |

i)

měnové orgány

vnější

vnější

vnější

| ii) | vládní instituce |
| --- | --- |

ii)

vládní instituce

vnější

vnější

vnější

| iii) | měnové finanční instituce (kromě centrálních bank) |
| --- | --- |

iii)

měnové finanční instituce (kromě centrálních bank)

vnější

vnější

vnější

| iv) | ostatní sektory |
| --- | --- |

iv)

ostatní sektory

vnější

vnější

vnější

| IV. | Ostatní investice |
| --- | --- |

IV.

vnější

vnější

vnější

| i) | měnové orgány |
| --- | --- |

i)

měnové orgány

vnější

vnější

| — | úvěry/hotovost a vklady |
| --- | --- |

—

úvěry/hotovost a vklady

vnější

vnější

| — | ostatní aktiva/pasiva |
| --- | --- |

—

ostatní aktiva/pasiva

vnější

vnější

| ii) | vládní instituce |
| --- | --- |

ii)

vládní instituce

vnější

vnější

| — | obchodní úvěry |
| --- | --- |

—

obchodní úvěry

vnější

vnější

| — | úvěry/hotovost a vklady |
| --- | --- |

—

úvěry/hotovost a vklady

vnější

vnější

| — | úvěry |
| --- | --- |

—

úvěry

vnější

| — | hotovost a vklady |
| --- | --- |

—

hotovost a vklady

vnější

| — | ostatní aktiva/pasiva |
| --- | --- |

—

ostatní aktiva/pasiva

vnější

vnější

| iii) | měnové finanční instituce (kromě centrálních bank) |
| --- | --- |

iii)

měnové finanční instituce (kromě centrálních bank)

vnější

vnější

| — | úvěry/hotovost a vklady |
| --- | --- |

—

úvěry/hotovost a vklady

vnější

vnější

| — | ostatní aktiva/pasiva |
| --- | --- |

—

ostatní aktiva/pasiva

vnější

vnější

| iv) | ostatní sektory |
| --- | --- |

iv)

ostatní sektory

vnější

vnější

| — | obchodní úvěry |
| --- | --- |

—

obchodní úvěry

vnější

vnější

| — | úvěry/hotovost a vklady |
| --- | --- |

—

úvěry/hotovost a vklady

vnější

vnější

| — | úvěry |
| --- | --- |

—

úvěry

vnější

| — | hotovost a vklady |
| --- | --- |

—

hotovost a vklady

vnější

| — | ostatní aktiva/pasiva |
| --- | --- |

—

ostatní aktiva/pasiva

vnější

vnější

| V. | Rezervní aktiva |
| --- | --- |

V.

vnější

Měnové zlato

vnější

Zvláštní práva čerpání

vnější

Rezervní pozice u MMF

vnější

Devizy

vnější

| — | hotovost a vklady |
| --- | --- |

—

hotovost a vklady

vnější

| — | u měnových orgánů |
| --- | --- |

—

u měnových orgánů

vnější

| — | u měnových finančních institucí (kromě centrálních bank) |
| --- | --- |

—

u měnových finančních institucí (kromě centrálních bank)

vnější

| — | cenné papíry |
| --- | --- |

—

cenné papíry

vnější

| — | majetkové účasti |
| --- | --- |

—

majetkové účasti

vnější

| — | dluhopisy a směnky |
| --- | --- |

—

dluhopisy a směnky

vnější

| — | nástroje peněžního trhu |
| --- | --- |

—

nástroje peněžního trhu

vnější

| — | finanční deriváty |
| --- | --- |

—

finanční deriváty

vnější

Ostatní pohledávky

vnější

TABULKA 6

Statistika dluhových cenných papírů pro analýzu mezinárodní úlohy eura jako investiční měny (9)

| | Transakce v prvních/posledních šesti měsících roku |
| --- | --- |
| | Aktiva | Pasiva |
| Euro | Dluhové cenné papíry | vnější/vnitřní | národní |
| — | dluhopisy a směnky |

Transakce v prvních/posledních šesti měsících roku

Aktiva

Pasiva

Euro

Dluhové cenné papíry

vnější/vnitřní

národní

—

dluhopisy a směnky

vnější/vnitřní

národní

| — | nástroje peněžního trhu |
| --- | --- |

—

nástroje peněžního trhu

vnější/vnitřní

národní

Pozice ke konci června/ke konci prosince

Aktiva

Pasiva

Dluhové cenné papíry

vnější/vnitřní

národní

| — | dluhopisy a směnky |
| --- | --- |

—

dluhopisy a směnky

vnější/vnitřní

národní

| — | nástroje peněžního trhu |
| --- | --- |

—

nástroje peněžního trhu

vnější/vnitřní

národní

| | Transakce v prvních/posledních šesti měsících roku |
| --- | --- |
| | Aktiva | Pasiva |
| Americký dolar | Dluhové cenné papíry | vnější/vnitřní | národní |
| — | dluhopisy a směnky |

Transakce v prvních/posledních šesti měsících roku

Aktiva

Pasiva

Americký dolar

Dluhové cenné papíry

vnější/vnitřní

národní

—

dluhopisy a směnky

vnější/vnitřní

národní

| — | nástroje peněžního trhu |
| --- | --- |

—

nástroje peněžního trhu

vnější/vnitřní

národní

Pozice ke konci června/ke konci prosince

Aktiva

Pasiva

Dluhové cenné papíry

vnější/vnitřní

národní

| — | dluhopisy a směnky |
| --- | --- |

—

dluhopisy a směnky

vnější/vnitřní

národní

| — | nástroje peněžního trhu |
| --- | --- |

—

nástroje peněžního trhu

vnější/vnitřní

národní

| | Transakce v prvních/posledních šesti měsících roku |
| --- | --- |
| | Aktiva | Pasiva |
| Jiné měny | Dluhové cenné papíry | vnější/vnitřní | národní |
| — | dluhopisy a směnky |

Transakce v prvních/posledních šesti měsících roku

Aktiva

Pasiva

Jiné měny

Dluhové cenné papíry

vnější/vnitřní

národní

—

dluhopisy a směnky

vnější/vnitřní

národní

| — | nástroje peněžního trhu |
| --- | --- |

—

nástroje peněžního trhu

vnější/vnitřní

národní

Pozice ke konci června/ke konci prosince

Aktiva

Pasiva

Dluhové cenné papíry

vnější/vnitřní

národní

| — | dluhopisy a směnky |
| --- | --- |

—

dluhopisy a směnky

vnější/vnitřní

národní

| — | nástroje peněžního trhu |
| --- | --- |

—

nástroje peněžního trhu

vnější/vnitřní

národní

TABULKA 7

Čtvrtletní národní příspěvky k platební bilanci eurozóny s geografickým členěním (10)

| | Příjmy | Výdaje | Saldo |
| --- | --- | --- | --- |
| I.   Běžný účet |
| Obchodní bilance | Krok 3 | Krok 3 | Krok 3 |
| Bilance služeb | Krok 3 | Krok 3 | Krok 3 |
| Bilance výnosů | | | |
| Náhrady zaměstnancům | Krok 3 | Krok 3 | Krok 3 |
| Investiční výnosy | | | |
| — | přímé investice |

Příjmy

Výdaje

Saldo

Běžný účet

Obchodní bilance

Krok 3

Krok 3

Krok 3

Bilance služeb

Krok 3

Krok 3

Krok 3

Bilance výnosů

Náhrady zaměstnancům

Krok 3

Krok 3

Krok 3

Investiční výnosy

—

přímé investice

Krok 3

Krok 3

Krok 3

| — | portfoliové investice |
| --- | --- |

—

portfoliové investice

Krok 3

| — | ostatní investice |
| --- | --- |

—

ostatní investice

Krok 3

Krok 3

Krok 3

Běžné převody

Krok 3

Krok 3

Krok 3

| II. | Kapitálový účet |
| --- | --- |

II.

Krok 3

Krok 3

Krok 3

Čistá aktiva

Čistá pasiva

Saldo

Finanční účet

Přímé investice

Krok 3

v zahraničí

Krok 3

| — | základní kapitál |
| --- | --- |

—

základní kapitál

Krok 3

| — | reinvestovaný zisk |
| --- | --- |

—

reinvestovaný zisk

Krok 3

| — | ostatní kapitál |
| --- | --- |

—

ostatní kapitál

Krok 3

zahraniční v tuzemsku

Krok 3

| — | základní kapitál |
| --- | --- |

—

základní kapitál

Krok 3

| — | reinvestovaný zisk |
| --- | --- |

—

reinvestovaný zisk

Krok 3

| — | ostatní kapitál |
| --- | --- |

—

ostatní kapitál

Krok 3

Portfoliové investice

Krok 3

Majetkové cenné papíry a účasti

Krok 3

Dluhové cenné papíry

Krok 3

| — | dluhopisy a směnky |
| --- | --- |

—

dluhopisy a směnky

Krok 3

| — | nástroje peněžního trhu |
| --- | --- |

—

nástroje peněžního trhu

Krok 3

Finanční deriváty

Ostatní investice

Krok 3

Krok 3

Krok 3

| i) | měnové orgány |
| --- | --- |

i)

měnové orgány

Krok 3

Krok 3

| ii) | vládní instituce |
| --- | --- |

ii)

vládní instituce

Krok 3

Krok 3

| — | obchodní úvěry |
| --- | --- |

—

obchodní úvěry

Krok 3

Krok 3

| — | úvěry/hotovost a vklady |
| --- | --- |

—

úvěry/hotovost a vklady

Krok 3

Krok 3

| — | úvěry |
| --- | --- |

—

úvěry

Krok 3

| — | hotovost a vklady |
| --- | --- |

—

hotovost a vklady

Krok 3

| — | ostatní aktiva/pasiva |
| --- | --- |

—

ostatní aktiva/pasiva

Krok 3

Krok 3

| iii) | měnové finanční instituce (kromě centrálních bank) |
| --- | --- |

iii)

měnové finanční instituce (kromě centrálních bank)

Krok 3

Krok 3

| iv) | ostatní sektory |
| --- | --- |

iv)

ostatní sektory

Krok 3

Krok 3

| — | obchodní úvěry |
| --- | --- |

—

obchodní úvěry

Krok 3

Krok 3

| — | úvěry/hotovost a vklady |
| --- | --- |

—

úvěry/hotovost a vklady

Krok 3

Krok 3

| — | úvěry |
| --- | --- |

—

úvěry

Krok 3

| — | hotovost a vklady |
| --- | --- |

—

hotovost a vklady

Krok 3

| — | ostatní aktiva/pasiva |
| --- | --- |

—

ostatní aktiva/pasiva

Krok 3

Krok 3

Rezervní aktiva

TABULKA 8

Roční národní příspěvky k investiční pozici eurozóny vůči zahraničí s geografickým členěním (11)

| | Aktiva | Pasiva | Saldo |
| --- | --- | --- | --- |
| I.   Přímé investice |
| v zahraničí | Krok 3 | | |
| — | základní kapitál a reinvestovaný zisk |

Aktiva

Pasiva

Saldo

Přímé investice

v zahraničí

Krok 3

—

základní kapitál a reinvestovaný zisk

Krok 3

| — | ostatní kapitál |
| --- | --- |

—

ostatní kapitál

Krok 3

zahraniční v tuzemsku

Krok 3

| — | základní kapitál a reinvestovaný zisk |
| --- | --- |

—

základní kapitál a reinvestovaný zisk

Krok 3

| — | ostatní kapitál |
| --- | --- |

—

ostatní kapitál

Krok 3

Portfoliové investice

Majetkové cenné papíry a účasti

Krok 3

Dluhové cenné papíry

Krok 3

| — | dluhopisy a směnky |
| --- | --- |

—

dluhopisy a směnky

Krok 3

| — | nástroje peněžního trhu |
| --- | --- |

—

nástroje peněžního trhu

Krok 3

| III. | Finanční deriváty |
| --- | --- |

III.

| IV. | Ostatní investice |
| --- | --- |

IV.

Krok 3

Krok 3

Krok 3

| i) | měnové orgány |
| --- | --- |

i)

měnové orgány

Krok 3

Krok 3

| ii) | vládní instituce |
| --- | --- |

ii)

vládní instituce

Krok 3

Krok 3

| — | obchodní úvěry |
| --- | --- |

—

obchodní úvěry

Krok 3

| — | úvěry/hotovost a vklady |
| --- | --- |

—

úvěry/hotovost a vklady

Krok 3

| — | úvěry |
| --- | --- |

—

úvěry

Krok 3

| — | hotovost a vklady |
| --- | --- |

—

hotovost a vklady

Krok 3

| — | ostatní aktiva/pasiva |
| --- | --- |

—

ostatní aktiva/pasiva

Krok 3

Krok 3

| iii) | měnové finanční instituce (kromě centrálních bank) |
| --- | --- |

iii)

měnové finanční instituce (kromě centrálních bank)

Krok 3

Krok 3

| iv) | ostatní sektory |
| --- | --- |

iv)

ostatní sektory

Krok 3

Krok 3

| — | obchodní úvěry |
| --- | --- |

—

obchodní úvěry

Krok 3

| — | úvěry/hotovost a vklady |
| --- | --- |

—

úvěry/hotovost a vklady

Krok 3

| — | úvěry |
| --- | --- |

—

úvěry

Krok 3

| — | hotovost a vklady |
| --- | --- |

—

hotovost a vklady

Krok 3

| — | ostatní aktiva/pasiva |
| --- | --- |

—

ostatní aktiva/pasiva

Krok 3

| V. | Rezervní aktiva |
| --- | --- |

V.

TABULKA 9

Geografické členění používané ECB pro toky čtvrtletní platební bilance a pro údaje roční investiční pozice vůči zahraničí

| — | Dánsko |
| --- | --- |

—

Dánsko

| — | Švédsko |
| --- | --- |

—

Švédsko

| — | Spojené království |
| --- | --- |

—

Spojené království

| — | orgány EU (12) |
| --- | --- |

—

orgány EU (12)

| — | ostatní členské státy EU (tj. Česká republika, Estonsko, Kypr, Lotyšsko, Litva, Maďarsko, Malta, Polsko, Slovinsko a Slovensko) (13) |
| --- | --- |

—

ostatní členské státy EU (tj. Česká republika, Estonsko, Kypr, Lotyšsko, Litva, Maďarsko, Malta, Polsko, Slovinsko a Slovensko) (13)

| — | Švýcarsko |
| --- | --- |

—

Švýcarsko

| — | Kanada |
| --- | --- |

—

Kanada

| — | Spojené státy americké |
| --- | --- |

—

Spojené státy americké

| — | Japonsko |
| --- | --- |

—

Japonsko

| — | extrateritoriální finanční střediska (14) |
| --- | --- |

—

extrateritoriální finanční střediska (14)

| — | mezinárodní organizace s výjimkou orgánů EU (15) |
| --- | --- |

—

mezinárodní organizace s výjimkou orgánů EU (15)

| — | zbytek (16) |
| --- | --- |

—

zbytek (16)

TABULKA 10

Území, která jsou součástí členských států eurozóny, nebo země přidružené k těmto státům

| | Území, která jsou součástí eurozóny:







  — | Helgoland: Německo, |
| --- | --- | --- |

Území, která jsou součástí eurozóny:

—

Helgoland: Německo,

| — | Kanárské ostrovy, Ceuta a Melilla: Španělsko, |
| --- | --- |

—

Kanárské ostrovy, Ceuta a Melilla: Španělsko,

| — | Monako, Guyana, Guadeloupe, Martinique, Réunion, Saint Pierre a Miquelon, Mayotte: Francie, |
| --- | --- |

—

Monako, Guyana, Guadeloupe, Martinique, Réunion, Saint Pierre a Miquelon, Mayotte: Francie,

| — | Madeira, Azory: Portugalsko, |
| --- | --- |

—

Madeira, Azory: Portugalsko,

| — | Ålandské ostrovy: Finsko. |
| --- | --- |

—

Ålandské ostrovy: Finsko.

| | Přidružená území členských států eurozóny, která se zahrnují do kategorie „zbytek světa:“







  — | Büsingen (nikoli Německo), |
| --- | --- | --- |

Přidružená území členských států eurozóny, která se zahrnují do kategorie „zbytek světa:“

—

Büsingen (nikoli Německo),

| — | Andora (ani Španělsko, ani Francie), |
| --- | --- |

—

Andora (ani Španělsko, ani Francie),

| — | Nizozemské Antily a Aruba (nikoli Nizozemsko), |
| --- | --- |

—

Nizozemské Antily a Aruba (nikoli Nizozemsko),

| — | Francouzská Polynésie, Nová Kaledonie a ostrovy Wallis a Futuna (nikoli Francie), |
| --- | --- |

—

Francouzská Polynésie, Nová Kaledonie a ostrovy Wallis a Futuna (nikoli Francie),

| — | San Marino a Vatikánský městský stát (nikoli Itálie). |
| --- | --- |

—

San Marino a Vatikánský městský stát (nikoli Itálie).

TABULKA 11

Seznam extrateritoriálních finančních středisek pro geografické členění používané ECB pro toky čtvrtletní platební bilance a pro údaje roční investiční pozice vůči zahraničí

| ISO kódy | Eurostat + OECD
  Extrateritoriální finanční střediska |
| --- | --- |
| AD | Andora |
| AG | Antigua a Barbuda |
| AI | Anquilla |
| AN | Nizozemské Antily |
| BB | Barbados |
| BH | Bahrajn |
| BM | Bermudy |
| BS | Bahamy |
| BZ | Belize |
| CK | Cookovy ostrovy |
| DM | Dominikánská republika |
| GD | Grenada |
| GG | Guernsey |
| GI | Gibraltar |
| HK | Hongkong |
| IM | Isle of Man |
| JE | Jersey |
| JM | Jamajka |
| KN | Svatý Kryštof a Nevis |
| KY | Kajmanské ostrovy |
| LB | Libanon |
| LC | Svatá Lucie |
| LI | Lichtenštejnsko |
| LR | Libérie |
| MH | Marshallovy ostrovy |
| MS | Montserrat |
| MV | Maledivy |
| NR | Nauru |
| NU | Niue |
| PA | Panama |
| PH | Filipíny |
| SG | Singapur |
| TC | Ostrovy Turks a Caicos |
| VC | Svatý Vincenc a Grenadiny |
| VG | Britské Panenské ostrovy |
| VI | Panenské ostrovy USA |
| VU | Vanuatu |
| WS | Samoa |

ISO kódy

Eurostat + OECD

Extrateritoriální finanční střediska

AD

Andora

AG

Antigua a Barbuda

AI

Anquilla

AN

Nizozemské Antily

BB

Barbados

BH

Bahrajn

BM

Bermudy

BS

Bahamy

BZ

Belize

CK

Cookovy ostrovy

DM

Dominikánská republika

GD

Grenada

GG

Guernsey

GI

Gibraltar

HK

Hongkong

IM

Isle of Man

JE

Jersey

JM

Jamajka

KN

Svatý Kryštof a Nevis

KY

Kajmanské ostrovy

LB

Libanon

LC

Svatá Lucie

LI

Lichtenštejnsko

LR

Libérie

MH

Marshallovy ostrovy

MS

Montserrat

MV

Maledivy

NR

Nauru

NU

Niue

PA

Panama

PH

Filipíny

SG

Singapur

TC

Ostrovy Turks a Caicos

VC

Svatý Vincenc a Grenadiny

VG

Britské Panenské ostrovy

VI

Panenské ostrovy USA

VU

Vanuatu

WS

Samoa

TABULKA 12

Seznam mezinárodních organizací (17) pro geografické členění používané ECB pro toky čtvrtletní platební bilance a pro údaje roční investiční pozice vůči zahraničí

1.   Orgány Evropské unie

1.1.   Hlavní orgány, instituce a subjekty Evropské unie (kromě ECB)

| | EIB (Evropská investiční banka) |
| --- | --- |

EIB (Evropská investiční banka)

| | EK (Evropská komise) |
| --- | --- |

EK (Evropská komise)

| | EDF (Evropský rozvojový fond) |
| --- | --- |

EDF (Evropský rozvojový fond)

| | EIF (Evropský investiční fond) |
| --- | --- |

EIF (Evropský investiční fond)

1.2.   Ostatní orgány, instituce a subjekty Evropské unie financované ze souhrnného rozpočtu

| | Evropský parlament |
| --- | --- |

Evropský parlament

| | Rada Evropské unie |
| --- | --- |

Rada Evropské unie

| | Soudní dvůr |
| --- | --- |

Soudní dvůr

| | Účetní dvůr |
| --- | --- |

Účetní dvůr

| | Hospodářský a sociální výbor |
| --- | --- |

Hospodářský a sociální výbor

| | Výbor regionů |
| --- | --- |

Výbor regionů

| | Ostatní orgány, instituce a subjekty Evropské unie |
| --- | --- |

Ostatní orgány, instituce a subjekty Evropské unie

2.   Mezinárodní organizace

2.1.   Mezinárodní měnové organizace

| | MMF (Mezinárodní měnový fond) |
| --- | --- |

MMF (Mezinárodní měnový fond)

| | BIS (Banka pro mezinárodní platby) |
| --- | --- |

BIS (Banka pro mezinárodní platby)

2.2.   Jiné mezinárodní organizace než měnové

2.2.1.   Hlavní organizace Spojených národů

| | WTO – World Trade Organisation (Světová obchodní organizace) |
| --- | --- |

WTO – World Trade Organisation (Světová obchodní organizace)

| | IBRD – International Bank for Reconstruction and Development (Mezinárodní banka pro obnovu a rozvoj) |
| --- | --- |

IBRD – International Bank for Reconstruction and Development (Mezinárodní banka pro obnovu a rozvoj)

| | IDA – International Development Association (Mezinárodní sdružení pro rozvoj) |
| --- | --- |

IDA – International Development Association (Mezinárodní sdružení pro rozvoj)

2.2.2.   Ostatní organizace Spojených národů

| | UNESCO – United National Educational, Scientific and Cultural Organisation (Organizace Spojených národů pro výchovu, vědu a kulturu) |
| --- | --- |

UNESCO – United National Educational, Scientific and Cultural Organisation (Organizace Spojených národů pro výchovu, vědu a kulturu)

| | FAO – Food and Agriculture Organisation (Organizace pro výživu a zemědělství) |
| --- | --- |

FAO – Food and Agriculture Organisation (Organizace pro výživu a zemědělství)

| | WHO – World Health Organisation (Světová zdravotnická organizace) |
| --- | --- |

WHO – World Health Organisation (Světová zdravotnická organizace)

| | IFAD – International Fund for Agricultural Development (Mezinárodní fond pro zemědelský rozvoj) |
| --- | --- |

IFAD – International Fund for Agricultural Development (Mezinárodní fond pro zemědelský rozvoj)

| | IFC – International Finance Corporation (Mezinárodní finanční korporace) |
| --- | --- |

IFC – International Finance Corporation (Mezinárodní finanční korporace)

| | MIGA – Multilateral Investment Guarantee Agency (Mnohostranná agentura pro poskytování investičních záruk) |
| --- | --- |

MIGA – Multilateral Investment Guarantee Agency (Mnohostranná agentura pro poskytování investičních záruk)

| | UNICEF – United Nations Childrens‘ Fund (Dětský fond Organizace spojených národů) |
| --- | --- |

UNICEF – United Nations Childrens‘ Fund (Dětský fond Organizace spojených národů)

| | UNHCR – United Nations High Commissioner for Refugees (Vysoký komisař Organizace spojených národů pro uprchlíky) |
| --- | --- |

UNHCR – United Nations High Commissioner for Refugees (Vysoký komisař Organizace spojených národů pro uprchlíky)

| | UNRWA – United Nations Relief and Works Agency for Palestine (Agentura Organizace spojených národů pro pomoc a práci ve prospěch Palestiny) |
| --- | --- |

UNRWA – United Nations Relief and Works Agency for Palestine (Agentura Organizace spojených národů pro pomoc a práci ve prospěch Palestiny)

| | IAEA – International Atomic Energy Agency (Mezinárodní agentura pro atomovou energii) |
| --- | --- |

IAEA – International Atomic Energy Agency (Mezinárodní agentura pro atomovou energii)

| | ILO – International Labour Organisation (Mezinárodní organizace práce) |
| --- | --- |

ILO – International Labour Organisation (Mezinárodní organizace práce)

| | ITU – International Telecommunication Union (Mezinárodní telekomunikační unie) |
| --- | --- |

ITU – International Telecommunication Union (Mezinárodní telekomunikační unie)

2.2.3.   Ostatní důležité mezinárodní instituce, orgány a subjekty (kromě ECB)

| | OECD – Organisation for Economic Co-operation and Development (Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj) |
| --- | --- |

OECD – Organisation for Economic Co-operation and Development (Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj)

| | IADB – Inter-American Development Bank (Meziamerická rozvojová banka) |
| --- | --- |

IADB – Inter-American Development Bank (Meziamerická rozvojová banka)

| | AfDB – African Development Bank (Africká rozvojová banka) |
| --- | --- |

AfDB – African Development Bank (Africká rozvojová banka)

| | AsDB – Asian Development Bank (Asijská rozvojová banka) |
| --- | --- |

AsDB – Asian Development Bank (Asijská rozvojová banka)

| | EBRD – European Bank for Reconstruction and Development (Evropská banka pro obnovu a rozvoj) |
| --- | --- |

EBRD – European Bank for Reconstruction and Development (Evropská banka pro obnovu a rozvoj)

| | IIC – Inter-American Investment Corporation (Korporace pro meziamerické investice) |
| --- | --- |

IIC – Inter-American Investment Corporation (Korporace pro meziamerické investice)

| | NIB – Nordic Investment Bank (Severská investiční banka) |
| --- | --- |

NIB – Nordic Investment Bank (Severská investiční banka)

| | IBEC – International Bank for Economic Co-operation (Mezinárodní banka pro hospodářskou spolupráci) |
| --- | --- |

IBEC – International Bank for Economic Co-operation (Mezinárodní banka pro hospodářskou spolupráci)

| | IIB – International Investment Bank (Mezinárodní investiční banka) |
| --- | --- |

IIB – International Investment Bank (Mezinárodní investiční banka)

| | CDB – Caribbean Development Bank (Karibská rozvojová banka) |
| --- | --- |

CDB – Caribbean Development Bank (Karibská rozvojová banka)

| | AMF – Arab Monetary Fund (Arabský měnový fond) |
| --- | --- |

AMF – Arab Monetary Fund (Arabský měnový fond)

| | BADEA – Banque arabe pour le développement économique en Afrique (Arabská banka pro hospodářský rozvoj v Africe) |
| --- | --- |

BADEA – Banque arabe pour le développement économique en Afrique (Arabská banka pro hospodářský rozvoj v Africe)

| | CASDB – Central African States Development Bank (Banka pro rozvoj středoafrických států) |
| --- | --- |

CASDB – Central African States Development Bank (Banka pro rozvoj středoafrických států)

| | African Development Fund (Africký rozvojový fond) |
| --- | --- |

African Development Fund (Africký rozvojový fond)

| | Asian Development Fund (Asijský rozvojový fond) |
| --- | --- |

Asian Development Fund (Asijský rozvojový fond)

| | Fonds spécial unifié de développement |
| --- | --- |

Fonds spécial unifié de développement

| | CABEI – Central American Bank for Economic Integration (Středoamerická banka pro hospodářskou integraci) |
| --- | --- |

CABEI – Central American Bank for Economic Integration (Středoamerická banka pro hospodářskou integraci)

| | ADC – Andean Development Corporation (Andská rozvojová korporace) |
| --- | --- |

ADC – Andean Development Corporation (Andská rozvojová korporace)

2.2.4.   Ostatní mezinárodní organizace

| | NATO – North Atlantic Treaty Organisation (Organizace Severoatlantické smlouvy) |
| --- | --- |

NATO – North Atlantic Treaty Organisation (Organizace Severoatlantické smlouvy)

| | Rada Evropy |
| --- | --- |

Rada Evropy

| | ICRC – International Committee of the Red Cross (Mezinárodní výbor Červeného kříže) |
| --- | --- |

ICRC – International Committee of the Red Cross (Mezinárodní výbor Červeného kříže)

| | ESA – European Space Agency (Evropská vesmírná agentura) |
| --- | --- |

ESA – European Space Agency (Evropská vesmírná agentura)

| | EPO – European Patent Office (Evropský patentový úřad) |
| --- | --- |

EPO – European Patent Office (Evropský patentový úřad)

| | EUROCONTROL – European Organisation for the Safety of Air Navigation (Evropská organizace pro bezpečnost letového provozu) |
| --- | --- |

EUROCONTROL – European Organisation for the Safety of Air Navigation (Evropská organizace pro bezpečnost letového provozu)

| | EUTELSAT – European Telecommunications Satellite Organisation (Evropská organizace pro telekomunikační družice) |
| --- | --- |

EUTELSAT – European Telecommunications Satellite Organisation (Evropská organizace pro telekomunikační družice)

| | INTELSAT – International Telecommunications Satellite Organisation (Mezinárodní organizace pro telekomunikační družice) |
| --- | --- |

INTELSAT – International Telecommunications Satellite Organisation (Mezinárodní organizace pro telekomunikační družice)

| | EBU/UER – European Broadcasting Union/Union européenne de radio-télévision (Evropská vysílací unie) |
| --- | --- |

EBU/UER – European Broadcasting Union/Union européenne de radio-télévision (Evropská vysílací unie)

| | EUMETSAT – European Organisation for the Exploitation of Meteorological Satellites (Evropská organizace pro využívání meteorologických družic) |
| --- | --- |

EUMETSAT – European Organisation for the Exploitation of Meteorological Satellites (Evropská organizace pro využívání meteorologických družic)

| | ESO – European Southern Observatory (Evropská jižní observatoř) |
| --- | --- |

ESO – European Southern Observatory (Evropská jižní observatoř)

| | ECMWF – European Centre for Medium-Range Weather Forecasts (Evropské středisko pro střednědobé předpovědi počasí) |
| --- | --- |

ECMWF – European Centre for Medium-Range Weather Forecasts (Evropské středisko pro střednědobé předpovědi počasí)

| | EMBL – European Molecular Biology Laboratory (Evropská laboratoř pro molekulární biologii) |
| --- | --- |

EMBL – European Molecular Biology Laboratory (Evropská laboratoř pro molekulární biologii)

| | CERN – European Organisation for Nuclear Research (Evropská organizace pro jaderný výzkum) |
| --- | --- |

CERN – European Organisation for Nuclear Research (Evropská organizace pro jaderný výzkum)

| | IOM – International Organisation for Migration (Mezinárodní organizace pro migraci) |
| --- | --- |

IOM – International Organisation for Migration (Mezinárodní organizace pro migraci)

TABULKA 13

SOUHRN POVINNOSTÍ A LHŮT

| Položka | První referenční období | První přenos /lhůta | Příslušná ustanovení obecných zásad |
| --- | --- | --- | --- |
| Geografické členění (kromě nástrojů ostatních investic) | | | čl. 2 odst. 4, oddíl 2 přílohy III |
| Čtvrtletní platební bilance | 1. čtvrtletí 2003 až 1. čtvrtletí 2004 | konec června 2004 | tabulka 7 přílohy II |
| Roční investiční pozice vůči zahraničí | 2002 a 2003 | konec září 2004 | tabulka 8 přílohy II |
| Geografické členění nástrojů ostatních investic | | | čl. 2 odst. 4, oddíl 2 přílohy III |
| Čtvrtletní platební bilance | 1. čtvrtletí 2004 až 2. čtvrtletí 2005 | konec září 2005 | tabulka 7 přílohy II |
| Roční investiční pozice vůči zahraničí | 2003 a 2004 | konec září 2005 | tabulka 8 přílohy II |
| Čtvrtletní investiční pozice vůči zahraničí | 4. čtvrtletí 2003 až 3. čtvrtletí 2004 | konec prosince 2004 | čl. 3 odst. 4 |
| Portfoliové investice podle jednotlivých cenných papírů | | | |
| Čtvrtletní investiční pozice vůči zahraničí | pozice 4. čtvrtletí 2007 | konec března 2008 | čl. 2 odst. 6 |
| Roční investiční pozice vůči zahraničí | 2007 | konec září 2008 | čl. 2 odst. 6 |
| Aktiva (vnitřních) portfoliových investic členěná podle sektoru emitenta | | | čl. 2 odst. 3 |
| Měsíční platební bilance | leden až duben 2006 | červen 2006 | tabulka 1 přílohy II |
| Čtvrtletní platební bilance | 1. čtvrtletí 2006 | konec června 2006 | tabulka 2 přílohy II |
| Čtvrtletní investiční pozice vůči zahraničí | 4. čtvrtletí 2005 a 1. čtvrtletí 2006 | konec června 2006 | tabulky 4 až 5 přílohy II |
| Roční investiční pozice vůči zahraničí | 2005 | konec září 2006 | tabulky 4 až 5 přílohy II |
| Dodatečná členění přímých zahraničních investic podle ocenění majetkových účastí | | | oddíl 1.3 přílohy III |
| Roční investiční pozice vůči zahraničí | 2004 a 2005 | konec září 2006 | tabulka 5 přílohy II a tabulka 1 přílohy III |
| Rozdělení na úvěry/vklady | | | |
| Měsíční platební bilance | leden a únor 2004 | duben 2004 | tabulka 1 přílohy II |
| Čtvrtletní platební bilance | 1. čtvrtletí 2004 | konec června 2004 | tabulka 2 přílohy II |
| Čtvrtletní investiční pozice vůči zahraničí | 4. čtvrtletí 2003 až 3. čtvrtletí 2004 | konec prosince 2004 | tabulka 4 přílohy II |
| Roční investiční pozice vůči zahraničí | 2003 | konec září 2004 | tabulka 5 přílohy II |
| Členění dluhových cenných papírů podle měn (v eurech/v jiných měnách než euro) | | | čl. 3 odst. 6 |
| Transakce provedené v období šesti měsíců | červenec až prosinec 2004 | konec června 2005 | tabulka 6 přílohy II |
| Pozice ke konci června/ke konci prosince | 2004 | konec června 2005 | tabulka 6 přílohy II |
| Členění dluhových cenných papírů podle měn (v eurech/v amerických dolarech/v jiných měnách) | | | čl. 3 odst. 6 |
| Transakce provedené v období šesti měsíců | červenec až prosinec 2007 | konec června 2008 | tabulka 6 přílohy II |
| Pozice ke konci června/ke konci prosince | 2007 | konec června 2008 | tabulka 6 přílohy II |

Položka

První referenční období

První přenos /lhůta

Příslušná ustanovení obecných zásad

Geografické členění (kromě nástrojů ostatních investic)

čl. 2 odst. 4, oddíl 2 přílohy III

Čtvrtletní platební bilance

1. čtvrtletí 2003 až 1. čtvrtletí 2004

konec června 2004

tabulka 7 přílohy II

Roční investiční pozice vůči zahraničí

2002 a 2003

konec září 2004

tabulka 8 přílohy II

Geografické členění nástrojů ostatních investic

čl. 2 odst. 4, oddíl 2 přílohy III

Čtvrtletní platební bilance

1. čtvrtletí 2004 až 2. čtvrtletí 2005

konec září 2005

tabulka 7 přílohy II

Roční investiční pozice vůči zahraničí

2003 a 2004

konec září 2005

tabulka 8 přílohy II

Čtvrtletní investiční pozice vůči zahraničí

4. čtvrtletí 2003 až 3. čtvrtletí 2004

konec prosince 2004

čl. 3 odst. 4

Portfoliové investice podle jednotlivých cenných papírů

Čtvrtletní investiční pozice vůči zahraničí

pozice 4. čtvrtletí 2007

konec března 2008

čl. 2 odst. 6

Roční investiční pozice vůči zahraničí

2007

konec září 2008

čl. 2 odst. 6

Aktiva (vnitřních) portfoliových investic členěná podle sektoru emitenta

čl. 2 odst. 3

Měsíční platební bilance

leden až duben 2006

červen 2006

tabulka 1 přílohy II

Čtvrtletní platební bilance

1. čtvrtletí 2006

konec června 2006

tabulka 2 přílohy II

Čtvrtletní investiční pozice vůči zahraničí

4. čtvrtletí 2005 a 1. čtvrtletí 2006

konec června 2006

tabulky 4 až 5 přílohy II

Roční investiční pozice vůči zahraničí

2005

konec září 2006

tabulky 4 až 5 přílohy II

Dodatečná členění přímých zahraničních investic podle ocenění majetkových účastí

oddíl 1.3 přílohy III

Roční investiční pozice vůči zahraničí

2004 a 2005

konec září 2006

tabulka 5 přílohy II a tabulka 1 přílohy III

Rozdělení na úvěry/vklady

Měsíční platební bilance

leden a únor 2004

duben 2004

tabulka 1 přílohy II

Čtvrtletní platební bilance

1. čtvrtletí 2004

konec června 2004

tabulka 2 přílohy II

Čtvrtletní investiční pozice vůči zahraničí

4. čtvrtletí 2003 až 3. čtvrtletí 2004

konec prosince 2004

tabulka 4 přílohy II

Roční investiční pozice vůči zahraničí

2003

konec září 2004

tabulka 5 přílohy II

Členění dluhových cenných papírů podle měn (v eurech/v jiných měnách než euro)

čl. 3 odst. 6

Transakce provedené v období šesti měsíců

červenec až prosinec 2004

konec června 2005

tabulka 6 přílohy II

Pozice ke konci června/ke konci prosince

2004

konec června 2005

tabulka 6 přílohy II

Členění dluhových cenných papírů podle měn (v eurech/v amerických dolarech/v jiných měnách)

čl. 3 odst. 6

Transakce provedené v období šesti měsíců

červenec až prosinec 2007

konec června 2008

tabulka 6 přílohy II

Pozice ke konci června/ke konci prosince

2007

konec června 2008

tabulka 6 přílohy II

---

(1)

| „vnější“ | označuje transakce s nerezidenty eurozóny (u aktiv portfoliových investic a souvisejících výnosů se týká rezidentské příslušnosti emitentů) |
| --- | --- |
| „vnitřní“ | označuje transakce mezi různými členskými státy eurozóny |
| „národní“ | označuje všechny přeshraniční transakce rezidentů zúčastněného členského státu (používá se pouze pro pasiva na účtech portfoliových investic a čistý zůstatek účtů finančních derivátů) |

„vnější“

označuje transakce s nerezidenty eurozóny (u aktiv portfoliových investic a souvisejících výnosů se týká rezidentské příslušnosti emitentů)

„vnitřní“

označuje transakce mezi různými členskými státy eurozóny

„národní“

označuje všechny přeshraniční transakce rezidentů zúčastněného členského státu (používá se pouze pro pasiva na účtech portfoliových investic a čistý zůstatek účtů finančních derivátů)

(2)  Členění podle sektoru se opírá o i) držitele v eurozóně, pokud jde o aktiva vnějších portfoliových investic eurozóny, a ii) emitenty v eurozóně, pokud jde o aktiva vnitřních portfoliových investic eurozóny a pasiva portfoliových investic.

(3)

| „vnější“ | označuje transakce s nerezidenty eurozóny (u aktiv portfoliových investic a souvisejících výnosů se týká rezidentské příslušnosti emitentů) |
| --- | --- |
| „vnitřní“ | označuje transakce mezi různými členskými státy eurozóny |
| „národní“ | označuje všechny přeshraniční transakce rezidentů zúčastněného členského státu (používá se pouze pro pasiva na účtech portfoliových investic a čistý zůstatek účtů finančních derivátů) |

„vnější“

označuje transakce s nerezidenty eurozóny (u aktiv portfoliových investic a souvisejících výnosů se týká rezidentské příslušnosti emitentů)

„vnitřní“

označuje transakce mezi různými členskými státy eurozóny

„národní“

označuje všechny přeshraniční transakce rezidentů zúčastněného členského státu (používá se pouze pro pasiva na účtech portfoliových investic a čistý zůstatek účtů finančních derivátů)

(4)  Členění podle sektoru se opírá o i) držitele v eurozóně, pokud jde o aktiva vnějších portfoliových investic eurozóny, a ii) emitenty v eurozóně, pokud jde o aktiva vnitřních portfoliových investic eurozóny a pasiva portfoliových investic.

(5)

| „vnější“ | označuje pozice ve vztahu k nerezidentům eurozóny (u aktiv portfoliových investic se týká rezidentské příslušnosti emitentů) |
| --- | --- |
| „vnitřní“ | označuje pozice mezi různými členskými státy eurozóny |
| „národní“ | označuje všechny přeshraniční pozice rezidentů zúčastněného členského státu (používá se pouze pro pasiva na účtech portfoliových investic a čistý zůstatek účtů finančních derivátů) |

„vnější“

označuje pozice ve vztahu k nerezidentům eurozóny (u aktiv portfoliových investic se týká rezidentské příslušnosti emitentů)

„vnitřní“

označuje pozice mezi různými členskými státy eurozóny

„národní“

označuje všechny přeshraniční pozice rezidentů zúčastněného členského státu (používá se pouze pro pasiva na účtech portfoliových investic a čistý zůstatek účtů finančních derivátů)

(6)  Členění podle sektoru se opírá o i) držitele v eurozóně, pokud jde o aktiva vnějších portfoliových investic eurozóny, a ii) emitenty v eurozóně, pokud jde o aktiva vnitřních portfoliových investic eurozóny a pasiva portfoliových investic.

(7)

| „vnější“ | označuje pozice ve vztahu k nerezidentům eurozóny (u aktiv portfoliových investic se týká rezidentské příslušnosti emitentů) |
| --- | --- |
| „vnitřní“ | označuje pozice mezi různými členskými státy eurozóny |
| „národní“ | označuje všechny přeshraniční pozice rezidentů zúčastněného členského státu (používá se pouze pro pasiva na účtech portfoliových investic a čistý zůstatek účtů finančních derivátů) |

„vnější“

označuje pozice ve vztahu k nerezidentům eurozóny (u aktiv portfoliových investic se týká rezidentské příslušnosti emitentů)

„vnitřní“

označuje pozice mezi různými členskými státy eurozóny

„národní“

označuje všechny přeshraniční pozice rezidentů zúčastněného členského státu (používá se pouze pro pasiva na účtech portfoliových investic a čistý zůstatek účtů finančních derivátů)

(8)  Členění podle sektoru se opírá o i) držitele v eurozóně, pokud jde o aktiva vnějších portfoliových investic eurozóny, a ii) emitenty v eurozóně, pokud jde o aktiva vnitřních portfoliových investic eurozóny a pasiva portfoliových investic.

(9)

| „vnější“ | označuje transakce/pozice týkající se nerezidentů eurozóny (u aktiv portfoliových investic a souvisejících výnosů se týká rezidentské příslušnosti emitentů) |
| --- | --- |
| „vnitřní“ | označuje transakce/pozice mezi různými členskými státy eurozóny |
| „národní“ | označuje všechny přeshraniční transakce/pozice rezidentů zúčastněného členského státu (používá se pouze pro pasiva na účtech portfoliových investic a čistý zůstatek účtů finančních derivátů) |

„vnější“

označuje transakce/pozice týkající se nerezidentů eurozóny (u aktiv portfoliových investic a souvisejících výnosů se týká rezidentské příslušnosti emitentů)

„vnitřní“

označuje transakce/pozice mezi různými členskými státy eurozóny

„národní“

označuje všechny přeshraniční transakce/pozice rezidentů zúčastněného členského státu (používá se pouze pro pasiva na účtech portfoliových investic a čistý zůstatek účtů finančních derivátů)

(10)  Krok-3 odkazuje na geografické členění uvedené v tabulce 9.

(11)  Krok-3 odkazuje na geografické členění uvedené v tabulce 9.

(12)  Viz složení v tabulce 12. Členění podle jednotlivých orgánů se nevyžaduje

(13)  Členění podle jednotlivých členských států se nevyžaduje.

(14)  Povinné pouze pro finanční účet platební bilance, účty souvisejících výnosů a investiční pozici vůči zahraničí. Toky na běžném účtu (kromě výnosů) vůči extrateritoriálním finančním střediskům mohou být vykazovány odděleně nebo nerozlišeně v kategorii zbytkové položky. Viz složení v tabulce 11. Členění podle jednotlivých středisek se nevyžaduje.

(15)  Viz složení v tabulce 12. Členění podle jednotlivých organizací se nevyžaduje.

(16)  Vypočítává se jako zbytek (z celkového národního příspěvku k položce platební bilance eurozóny/investiční pozice eurozóny vůči zahraničí vylučuje částky odpovídající shora uvedeným protistranám).

(17)  Vychází z příručky pro platební bilanci („BoP vademecum“), kterou vytvořila Evropské komise (Eurostat).

---

PŘÍLOHA III

Pojmy a definice používané ve statistice platební bilance, statistice investiční pozice vůči zahraničí a ve výkazu devizových rezerv

Aby byla sestavována smysluplná agregovaná statistika eurozóny vůči zahraničí, byly pro oblast statistiky platební bilance (účet výnosů, kapitálový a finanční účet), statistiky investiční pozice vůči zahraničí a pro výkaz devizových rezerv vymezeny pojmy a definice. Tyto pojmy a definice jsou založeny na tzv. Prováděcím programu („Implementation Package“) (červenec 1996) a na dalších dokumentech schválených Radou guvernérů Evropské centrální banky (ECB). Při vytváření těchto pojmů a definic byly jako referenční materiály použity současné mezinárodní standardy, jako např. páté vydání Manuálu platební bilance (BPM5), který byl vypracován Mezinárodním měnovým fondem (MMF), a vzor pro devizové rezervy a devizovou likviditu, který byl vypracován MMF a Bankou pro mezinárodní platby. Nejdůležitější návrhy pro harmonizaci jsou uvedeny níže v souladu s metodickými poznámkami ECB k „Balance of payments and international investment position of the euro area (including reserves)“ („Platební bilance eurozóny a investiční pozice eurozóny vůči zahraničí (včetně rezerv)“) zveřejněnými na webové stránce ECB: http://www.ecb.int. Další pokyny jsou k dispozici v kapitolách 2 a 3 dokumentu ECB „European Union balance of payments/international investment position statistical methods“ („Statistické metody pro platební bilanci a investiční pozici vůči zahraničí Evropské unie“) (dále jen „B.o.p. Book“), který se každoročně reviduje a je k dispozici na webové stránce ECB i v tištěné podobě.

1.   Pojmy a definice vybraných položek

1.1.   Investiční výnosy (viz také oddíl 3.4 B.o.p. Book)

Investiční výnosy zahrnují výnosy, které rezidenti eurozóny získávají z vlastnictví finančních aktiv mimo eurozónu (příjmy), a proti tomu výnosy, které nerezidenti eurozóny získávají z vlastnictví finančních aktiv v eurozóně (výdaje). Pokud je lze odděleně určit, neklasifikují se zisky a ztráty z držby (kapitálu) jako investiční výnosy, ale jako změny hodnoty investic v důsledku pohybu tržních cen.

Investiční výnosy zahrnují výnosy vyplývající z přímých investic, portfoliových investic a ostatních investic a z rezervních aktiv Eurosystému. Čisté toky související s úrokovými deriváty se však zaznamenávají do položky „finanční deriváty“ na finančním účtu. Reinvestovaný zisk se zaznamenává do položky „výnosy z přímých investic“. Reinvestovaný zisk se definuje jako podíl přímého investora na celkovém konsolidovaném zisku podniku, který je příjemcem přímé investice, v daném referenčním období (po zdanění, promítnutí úroků a odpisů) sníženém o dividendy splatné v referenčním období, a to i v případech, kdy se tyto dividendy vztahují k zisku z předchozích období.

Požadavky na údaje měsíční a čtvrtletní platební bilance jsou téměř shodné se standardními položkami stanovenými MMF, které jsou definovány v Manuálu platební bilance BPM5. Hlavní rozdíl spočívá v tom, že ECB nevyžaduje členění výnosu z přímých investic do základního kapitálu na rozdělený a nerozdělený zisk.

Výnosy z úroků se zaznamenávají na akruální bázi (nevyžaduje se u měsíčních údajů). Dividendy se zaznamenávají ke dni, kdy se stanou splatnými. Reinvestovaný zisk se zaznamenává v období, kdy byl získán.

1.2.   Kapitálový účet (viz také oddíl 3.6 B.o.p. Book)

Kapitálový účet zahrnuje převody kapitálu a nabytí či zcizení nevyrobených nefinančních aktiv. Běžné převody se zachycují na běžném účtu. Převody kapitálu sestávají z i) převodů vlastnictví stálých aktiv; ii) převodů finančních prostředků, které jsou spojeny s nabytím či zcizením stálých aktiv nebo které jsou tímto nabytím či zcizením podmíněny, a iii) zrušení závazků věřiteli bez jakéhokoli protiplnění. Kapitálové převody mohou být ve formě peněžitého plnění anebo věcného plnění (jako např. prominutí dluhu). Rozdíl mezi běžnými převody a převody kapitálu v praxi spočívá v použití převodu přijímající zemí. Nabytí či zcizení nevyrobených nefinančních aktiv zahrnuje zejména nehmotná aktiva, jako např. patenty, nájemní smlouvy či jiné převoditelné smlouvy. V této položce kapitálového účtu se zaznamenává pouze nákup či prodej těchto aktiv, nikoli však jejich použití.

Zatímco standardní položky kapitálového účtu, stanovené MMF, se člení podle sektoru na položky „vládní instituce“ a „ostatní sektory“ (s dalším podrobnějším členěním), sestavuje ECB pouze souhrnné hodnoty kapitálového účtu bez dalšího členění.

1.3.   Přímé investice (viz také oddíl 3.7 B.o.p. Book)

Přímé investice představují druh mezinárodních investic, který odráží cíl subjektu, jenž je rezidentem v jedné ekonomice, získat trvalý podíl na podniku, jenž je rezidentem v jiné ekonomice. V souladu s mezinárodními standardy (MMF) se pro dovození vztahu přímé investice, tedy trvalého podílu v případě platební bilance eurozóny či investiční pozice eurozóny vůči zahraničí, používá „kritérium vlastnictví 10 % podílu“. Podle tohoto kritéria může vztah přímé investice existovat mezi řadou spřízněných podniků bez ohledu na to, zda spojení zahrnuje jeden řetězec či několik řetězců. Může se rozšířit na dceřiné společnosti podniků, které jsou příjemci přímé investice, dceřiné společnosti těchto společností a přidružené společnosti. Jakmile k přímé investici dojde, zaznamenávají se všechny následné finanční toky či pozice mezi spřízněnými podniky či vůči nim jako transakce či pozice přímých investic (1).

Podle standardů MMF a zásad Eurostatu/OECD se vztahy přímých investic eurozóny zaznamenávají podle zásady směru („directional principle“), podle které se finanční transakce mezi přímým investorem, který je rezidentem eurozóny, a podniky, které jsou příjemci přímé investice a nacházejí se mimo eurozónu, klasifikují jako „přímé investice v zahraničí“. Oproti tomu se finanční transakce mezi podniky, které jsou příjemci přímé investice a které jsou rezidenty eurozóny, a přímými investory, kteří se nacházejí mimo eurozónu, klasifikují v položce „přímé zahraniční investice v tuzemsku“ platební bilance eurozóny.

U přímých investic se rozlišují položky „základní kapitál“, „reinvestovaný zisk“ a „ostatní kapitál“, pod níž spadají různé vnitropodnikové dluhové operace. „Základní kapitál“ zahrnuje základní kapitál v pobočkách, jakož i všechny podíly v dceřiných a přidružených společnostech. „Reinvestovaný zisk“ představuje souvztažnou položku pro podíl přímého investora na zisku, který nebyl dceřinými nebo přidruženými společnostmi rozdělen ve formě dividend, a pro zisk poboček, který nebyl přímému investorovi vyplacen a který se vykazuje v položce „investiční výnosy“. „Ostatní kapitál“ zahrnuje všechny finanční operace mezi přidruženými podniky (přijímání a poskytování peněžních prostředků ve formě půjček nebo úvěrů) – včetně dluhových cenných papírů a dodavatelských úvěrů (tj. obchodních úvěrů) – mezi přímými investory a dceřinými společnostmi, pobočkami a přidruženými společnostmi.

Pro oceňování stavů přímých investic se podle mezinárodních doporučení používají tržní ceny. Tento přístup se používá pro oceňování stavů majetkových účastí ve společnostech, které jsou příjemci přímé investice a které jsou kotovány na burze. U společností, které jsou příjemci přímé investice a které na burze kotovány nejsou, se stavy majetkových účastí oceňují podle účetní hodnoty s použitím jednotné definice obsahující tyto účetní položky:

| i) | splacený kapitál (kromě vlastních akcií a včetně emisního ážia); |
| --- | --- |

i)

splacený kapitál (kromě vlastních akcií a včetně emisního ážia);

| ii) | všechny druhy rezerv (včetně investičních dotací, pokud je účetní zásady považují za rezervy společnosti) a |
| --- | --- |

ii)

všechny druhy rezerv (včetně investičních dotací, pokud je účetní zásady považují za rezervy společnosti) a

| iii) | nerozdělený zisk po odečtení ztrát (včetně výsledků běžného roku). |
| --- | --- |

iii)

nerozdělený zisk po odečtení ztrát (včetně výsledků běžného roku).

Jako doplňkové položky se vyžadují rovněž účetní hodnoty stavů majetkových účastí ve společnostech, které jsou příjemci přímé investice a které jsou kotovány na burze, a to za použití stejné jednotné definice.

Práce společné pracovní skupiny ECB a Komise (Eurostatu) pro přímé zahraniční investice vedla k některým doporučením, jejichž cílem je harmonizovat metodiku a praxi v rámci členských států. Hlavní doporučení jsou stručně uvedena v tabulce 1.

1.4.   Portfoliové investice (viz také oddíl 3.8 B.o.p. Book)

Účet portfoliových investic eurozóny zahrnuje i) majetkové cenné papíry a účasti a ii) dluhové cenné papíry ve formě dluhopisů, směnek a nástrojů peněžního trhu, pokud nespadají pod přímé investice, nebo rezervní aktiva. Finanční deriváty, jakož i dohody o zpětném odkupu a půjčky cenných papírů se za portfoliové investice nepovažují.

Položka „majetkové cenné papíry a účasti“ zahrnuje všechny nástroje, které představují nárok na zbytkovou hodnotu kapitálových společností po uspokojení pohledávek všech věřitelů. Akcie, prioritní akcie, dokumenty o účasti nebo podobné dokumenty vyjadřují vlastnictví základního kapitálu. Patří sem rovněž transakce s podíly v subjektech kolektivního investování, např. investičních fondech, či držba těchto podílů.

Dluhopisy a směnky jsou cenné papíry vydané s počáteční splatností delší než jeden rok, které držiteli obvykle dávají i) nepodmíněné právo na pevně stanovený peněžní výnos nebo na smluvně určený proměnlivý peněžní výnos (platba úroku nezávisí na zisku dlužníka) a ii) nepodmíněné právo na pevně stanovenou částku jako splátku jistiny ve stanovený den či dny.

Narozdíl od dluhopisů a směnek jsou nástroje peněžního trhu cenné papíry vydané s původní splatností v délce jednoho roku či kratší. Obvykle dávají držiteli nepodmíněné právo na vyplacení uvedené pevně stanovené peněžní částky v určitý den. Tyto nástroje se obvykle s diskontem obchodují na organizovaných trzích; diskont závisí na úrokové sazbě a zbytkové splatnosti.

Po zprávě pracovní skupiny pro systémy shromažďování údajů o portfoliových investicích následovaly vnitrostátní studie proveditelnosti, pokud jde o možnost shromažďovat údaje podle jednotlivých cenných papírů v rámci celé eurozóny. Tyto studie byly provedeny patnácti tehdejšími členskými státy Evropské unie a vyústily v dohodu shromažďovat alespoň čtvrtletní stavy portfoliových investic eurozóny podle jednotlivých cenných papírů. Tato dohoda zavedla čtyři platné modely pro sestavování statistiky portfoliových investic, jak jsou uvedeny v tabulce v příloze VI.

U sektorového členění čistých pasiv portfoliových investic eurozóny jsou požadavky na údaje investiční pozice vůči zahraničí shodné jako požadavky na toky platební bilance.

Záznam transakcí portfoliových investic se v platební bilanci eurozóny provádí v okamžiku, kdy věřitelé nebo dlužníci, kteří se nacházejí v eurozóně, zaznamenají pohledávku nebo závazek ve svých účetních knihách. Transakce se zaznamenávají v ceně skutečně přijaté nebo skutečně zaplacené, snížené o provize a náklady. Proto se u cenných papírů s kupóny zahrnuje úrok přirostlý od poslední výplaty úroku a u cenných papírů vydaných s emisním disážiem se zahrnuje úrok přirostlý od emise. Zahrnutí přirostlého úroku se vyžaduje u finančního účtu čtvrtletní platební bilance a investiční pozice vůči zahraničí; stejný postup se doporučuje u měsíční platební bilance; tyto záznamy na čtvrtletním (a měsíčním) finančním účtu musejí mít souvztažný zápis na příslušném účtu výnosů.

1.5.   Finanční deriváty (viz také oddíl 3.9 B.o.p. Book)

Finanční deriváty jsou finanční nástroje spojené se specifickým finančním nástrojem, ukazatelem nebo komoditou, jejichž prostřednictvím lze na finančních trzích obchodovat specifická finanční rizika ve formě samostatných práv. Transakce s finančními deriváty se považují za samostatné transakce, nikoli za nedílné součásti hodnoty základních transakcí, s nimiž mohou být spojeny.

Transakce a pozice týkající se opcí, futures, swapů, forwardových měnových transakcí, úvěrových derivátů a integrovaných derivátů se zaznamenávají v platební bilanci, devizových rezervách a investiční pozici vůči zahraničí. Z praktických důvodů se integrované deriváty nerozlišují od základního nástroje, s nímž jsou spojeny.

Čisté toky spojené s úrokovými deriváty se v souladu s nejnovější mezinárodní dohodou zaznamenávají jako finanční deriváty, a nikoli jako investiční výnos. O klasifikaci specifických nástrojů úvěrových derivátů by se mělo rozhodovat případ od případu.

Platby počáteční marže se považují za změny vkladů a měly by se zaznamenat, pokud je lze zjistit, v položce „ostatní investice“. Statistické zpracování plateb variační marže závisí na formě variační marže: u opcí se variační marže zásadně považují za změny vkladů a zaznamenávají se, pokud je lze zjistit, v položce „ostatní investice“. U futures se platby variační marže zásadně považují za transakce s deriváty a zaznamenávají se v položce „finanční deriváty“.

U opcí se zaznamenává plná prémie (tj. nákupní/prodejní cena opcí a související poplatek za služby).

Finanční deriváty se oceňují na základě tržní hodnoty.

Záznam transakcí s finančními deriváty se provádí v okamžiku, kdy věřitelé nebo dlužníci, kteří se nacházejí v eurozóně, zaznamenají pohledávku nebo závazek ve svých účetních knihách. Vzhledem k praktickým problémům při odlišování toků aktiv a pasiv u některých derivátových nástrojů se všechny transakce s finančními deriváty v platební bilanci eurozóny zaznamenávají v čistých hodnotách. Stavy aktiv a pasiv se v případě finančních derivátů zaznamenávají ve statistice investiční pozice vůči zahraničí v hrubých hodnotách, s výjimkou finančních derivátů, které spadají do kategorie rezervních aktiv, jež se zaznamenávají v čistých hodnotách.

1.6.   Ostatní investice (viz také oddíl 3.10 B.o.p. Book)

Ostatní investice jsou vymezeny jako zbytková kategorie, která zahrnuje všechny finanční transakce, které nejsou obsaženy v kategoriích přímých investic, portfoliových investic, finančních derivátů a rezervních aktiv.

Ostatní investice zahrnují obchodní úvěry, úvěry, hotovost a vklady a ostatní aktiva/ostatní pasiva. Ostatní investice rovněž zahrnují souvztažné položky pro časově rozlišený výnos z nástrojů klasifikovaných v položce „ostatní investice“.

Obchodní úvěry sestávají z pohledávek nebo závazků, které vznikly z přímého poskytnutí úvěru dodavateli či kupujícími z eurozóny pro transakce se zbožím a službami, a ze záloh poskytnutých na prováděné práce (nebo na práce, které budou provedeny), jež jsou spojeny s těmito transakcemi.

Úvěry/hotovost a vklady zahrnují transakce s následujícími finančními nástroji a jejich držbu: úvěry, tj. finanční aktiva vytvářená přímou půjčkou finančních prostředků věřitelem dlužníkovi prostřednictvím smlouvy, podle které není věřiteli poskytnut žádný cenný papír, nebo je mu poskytnut neobchodovatelný dokument či nástroj, operace typu repo, hotovost a vklady. Patří sem mimo jiné i úvěry k financování obchodu, ostatní půjčky a úvěry a zálohy (včetně hypoték) a finanční leasing. Rozdíl mezi položkou „úvěry“ a položkou „hotovost a vklady“ je založen na povaze dlužníka. To znamená, že na straně aktiv se poskytnutí peněžních prostředků sektorem držby peněz eurozóny bankám mimo eurozónu klasifikuje jako „vklady“ a poskytnutí peněžních prostředků sektorem držby peněz eurozóny nebankovním subjektům mimo eurozónu (tj. institucionálním jednotkám jiným než banky) se klasifikuje jako „úvěry“. Na straně pasiv se finanční prostředky přijaté nebankovními subjekty eurozóny (tj. institucemi jinými než měnové finanční instituce) vždy klasifikují jako „úvěry“. Toto rozlišení konečně znamená, že všechny transakce, kterých se účastní měnové finanční instituce eurozóny a zahraniční banky se klasifikují jako „vklady“.

Všechny operace typu repo, tj. dohody o zpětném odkupu, operace typu „sell/buy-back“ a půjčky cenných papírů (kde dochází k výměně hotovosti jako zajištění) se v platební bilanci eurozóny i v investiční pozici eurozóny vůči zahraničí považují za zajištěné úvěry, nikoli za přímé nákupy/prodeje cenných papírů a zaznamenávají se do položky „ostatní investice“ v sektoru rezidenta eurozóny, který operaci provádí. Tento postup, který je rovněž v souladu s účetními postupy bank a jiných finančních korporací, má lépe odrážet ekonomické důvody pro existenci těchto finančních nástrojů.

Ostatní aktiva/ostatní pasiva zahrnují všechny položky jiné než obchodní úvěry, úvěry nebo hotovost a vklady.

Sektor eurozóny „Eurosystém“ v položce „ostatní investice“ zahrnuje čisté pozice Eurosystému u národních centrálních bank nezúčastněných členských států související s provozem systému TARGET. Tyto zůstatky/účty uvnitř Evropského systému centrálních bank (ESCB), které jsou denominovány v eurech, jsou podobné pohybům na „nostro/loro“ účtech měnových finančních institucí, a jsou tedy do ECB vykazovány v čistých hodnotách v rámci pasiv.

Zásady „převod vlastnického práva“, „okamžik vypořádání“ a „okamžik platby“ odpovídají standardům MMF.

Ve srovnání se standardními položkami dle Manuálu platební bilance BPM5 existuje rozdíl v tom, jak se uvádí členění (tj. primární je sektorové členění). Toto sektorové členění je však slučitelné s členěním podle Manuálu platební bilance BPM5, kde má přednost členění podle nástrojů. U údajů měsíční platební bilance se vyžaduje rozlišování mezi krátkodobými a dlouhodobými toky v sektoru měnových finančních institucí. Stejně jako podle Manuálu platební bilance BPM5 se hotovost a vklady odlišují od úvěrů a ostatních investic.

1.7.   Rezervní aktiva (viz také oddíl 3.11 B.o.p. Book)

Rezervní aktiva eurozóny se skládají z rezervních aktiv Eurosystému, tj. rezervních aktiv ECB a národních centrálních bank.

Rezervní aktiva musí být i) pod účinnou kontrolou příslušného měnového orgánu Eurosystému nebo národní centrální banky a ii) vysoce likvidními, obchodovatelnými a bonitními pohledávkami, které má Eurosystém vůči nerezidentům eurozóny a které znějí na jiné měny než euro, zlato, rezervní pozice u MMF nebo zvláštní práva čerpání.

Tato definice výslovně vylučuje, aby pohledávky v cizí měně vůči rezidentům eurozóny a pohledávky v eurech vůči nerezidentům eurozóny byly považovány za rezervní aktiva, a to jak na úrovni vnitrostátní, tak na úrovni eurozóny. Podobně se v souladu s institucionálními ustanoveními Smlouvy o založení Evropského společenství devizové pozice ústředních vládních orgánů nebo ministerstev financí nezahrnují do definice rezervních aktiv eurozóny.

Rezervními aktivy ECB jsou aktiva, která jsou sdružena v souladu s článkem 30 Statutu ESCB, a která se tak považují za rezervní aktiva pod přímou a účinnou kontrolou ECB. Dokud nedojde k žádnému dalšímu převodu vlastnického práva, jsou rezervní aktiva v držení národních centrálních bank pod jejich přímou a účinnou kontrolou a považují se za rezervní aktiva příslušné jednotlivé národní centrální banky.

Výkaz transakcí s devizovými rezervami Eurosystému uvádí celkovou hodnotu měsíčních transakcí. Další podrobnější údaje o transakcích Eurosystému se zlatem, devizami, zvláštními právy čerpání a rezervními pozicemi u MMF jsou k dispozici čtvrtletně v souladu se standardními položkami podle Manuálu platební bilance BPM5. V souladu s nejnovějším doporučením MMF v této oblasti se zavádí samostatná kategorie pro finanční deriváty.

Rezervy Eurosystému se sestavují v hrubých hodnotách bez očištění o závazky spojené s rezervami (s výjimkou rezervních aktiv zahrnutých do podskupiny „finanční deriváty“, které se zaznamenávají v čistých hodnotách).

Oceňování je založeno na tržních cenách, přičemž i) pro transakce se používají tržní ceny převládající v okamžiku uskutečnění transakce; a ii) pro pozice se používají středy cenového rozpětí v závěru obchodního dne na konci příslušného období. Pro přepočet transakcí s aktivy denominovanými v cizí měně na euro se použijí tržní směnné kurzy převládající v okamžiku uskutečnění transakce a pro přepočet pozic uvedených aktiv se použijí středy cenového rozpětí v závěru obchodního dne na konci příslušného období.

Výnos z rezervních aktiv se bez rozlišení zaznamenává do položky „ostatní investice“ účtu investičních výnosů, včetně výnosu z úroků z rezerv v podobě dluhových cenných papírů, a to na akruální bázi alespoň čtvrtletně.

Rozšířil se názor, že použitelné rezervy mohou být důležitějším ukazatelem schopnosti země plnit devizové závazky, než je ukazatel hrubých rezerv, který se uvádí ve statistice platební bilance a investiční pozice vůči zahraničí, přičemž tento názor byl přijat ve zvláštním standardu MMF o šíření údajů („Special Data Dissemination Standard“). Pro výpočet použitelných rezerv je nutné údaje o hrubých rezervách doplnit o informace o ostatních devizových aktivech a o závazcích spojených s rezervami. Měsíční údaje o (hrubých) rezervních aktivech Eurosystému se proto doplní o informaci o ostatních devizových aktivech a o předurčených a potenciálních krátkodobých čistých závazcích váznoucích na hrubých rezervních aktivech, které se klasifikují podle zbytkové splatnosti. Kromě toho se rovněž vyžaduje měnové rozlišení hrubých rezervních aktiv, která znějí na měny obsažené v měnovém koši zvláštních práv čerpání (celkem), a na ostatní měny (celkem), a to se čtvrtletním intervalem.

Pokud jde o zvláštní položky, měly by zásoby měnového zlata při všech reverzních transakcích se zlatem (zlaté swapy, repo operace, půjčky a vklady) zůstat nezměněny. Repo operace s cennými papíry znějícími na cizí měny způsobují zvýšení celkového objemu rezervních aktiv národní centrální banky, která přijímá půjčku, a to proto, že cenné papíry, které jsou předmětem repo operace, stále zůstávají v bilanci; u reverzních repo operací nezaznamenává měnový orgán, který půjčku poskytuje, žádnou změnu celkového objemu rezervních aktiv v případě, že protistranou, která není rezidentem, je jiný měnový orgán nebo finanční instituce, a to proto, že pohledávka za dlužníkem se pak považuje za rezervní aktivum.

2.   Způsoby provádění geografického členění

Při sestavování geograficky členěné statistiky platební bilance a statistiky investiční pozice vůči zahraničí se uplatňuje metoda postupných kroků. Tento přístup zahrnuje tři kroky, jež vedou ke splnění požadavků kladených na údaje a jejichž náročnost se postupně zvyšovala:

| Krok 1 | : | Způsob sestavování statistiky na úrovni eurozóny: součet celkových národních čistých transakcí/pozic. |
| --- | --- | --- |
| Krok 2 | : | Způsob sestavování statistiky na úrovni eurozóny: oddělený součet transakcí/pozic týkajících se nerezidentů pro příjmy a výdaje nebo pro čistá aktiva a čistá pasiva (platební bilance)/aktiva a pasiva (investiční pozice vůči zahraničí).
  Požadavky na údaje na úrovni národní centrální banky: oddělené zjišťování transakcí/pozic mezi rezidenty eurozóny a nerezidenty eurozóny, jak je stanoveno v příloze II (tabulky 1, 2, 4 a 5). |
| Krok 3 | : | Způsob sestavování statistiky na úrovni eurozóny a požadavky na údaje na úrovni národní centrální banky: obdobné jako při kroku 2, navíc s geografickým členěním transakcí/pozic mimo eurozónu. Krok 3 je třeba pouze pro čtvrtletní statistiku platební bilance a roční statistiku investiční pozice vůči zahraničí, jak je stanoveno v příloze II (tabulka 7 a 8).
  Požadavky na údaje na úrovni národní centrální banky: oddělené zjišťování transakcí/pozic mezi rezidenty eurozóny a rezidenty zemí na schváleném seznamu zemí nebo regionů (protistran) uvedeném v příloze II (tabulky 9 až 12). |

Krok 1

:

Způsob sestavování statistiky na úrovni eurozóny: součet celkových národních čistých transakcí/pozic.

Krok 2

:

Způsob sestavování statistiky na úrovni eurozóny: oddělený součet transakcí/pozic týkajících se nerezidentů pro příjmy a výdaje nebo pro čistá aktiva a čistá pasiva (platební bilance)/aktiva a pasiva (investiční pozice vůči zahraničí).

Požadavky na údaje na úrovni národní centrální banky: oddělené zjišťování transakcí/pozic mezi rezidenty eurozóny a nerezidenty eurozóny, jak je stanoveno v příloze II (tabulky 1, 2, 4 a 5).

Krok 3

:

Způsob sestavování statistiky na úrovni eurozóny a požadavky na údaje na úrovni národní centrální banky: obdobné jako při kroku 2, navíc s geografickým členěním transakcí/pozic mimo eurozónu. Krok 3 je třeba pouze pro čtvrtletní statistiku platební bilance a roční statistiku investiční pozice vůči zahraničí, jak je stanoveno v příloze II (tabulka 7 a 8).

Požadavky na údaje na úrovni národní centrální banky: oddělené zjišťování transakcí/pozic mezi rezidenty eurozóny a rezidenty zemí na schváleném seznamu zemí nebo regionů (protistran) uvedeném v příloze II (tabulky 9 až 12).

3.   Klasifikace agregovaných údajů eurozóny podle institucionálního sektoru (viz též oddíl 3.1.6 B.o.p. Book)

Sektorové členění agregovaných údajů eurozóny zahrnuje měnové orgány, vládní instituce, měnové finanční instituce a ostatní sektory eurozóny.

Měnové orgány

Ve statistikách eurozóny tvoří sektor „měnové orgány“ Eurosystém.

Vládní instituce

Ve statistikách eurozóny odpovídá sektor „vládní instituce“ definici tohoto sektoru v Systému národních účtů (SNA) 93 a v Evropském systému účtů (ESA) 95, a obsahuje tedy tyto jednotky:

| — | ústřední vládní instituce, |
| --- | --- |

—

ústřední vládní instituce,

| — | národní/regionální vládní instituce, |
| --- | --- |

—

národní/regionální vládní instituce,

| — | místní vládní instituce, |
| --- | --- |

—

místní vládní instituce,

| — | fondy sociálního zabezpečení. |
| --- | --- |

—

fondy sociálního zabezpečení.

Měnové finanční instituce kromě měnových orgánů

Sektor „měnové finanční instituce kromě měnových orgánů“ odpovídá sektoru měnových finančních institucí pro měnovou a bankovní statistiku (kromě měnových orgánů). Zahrnuje:

| i) | úvěrové instituce, jak je vymezuje právo Společenství, tj. podniky, jejichž předmětem činnosti je přijímat vklady nebo jiné splatné peněžní prostředky od veřejnosti (včetně výnosů vznikajících z prodejů bankovních dluhopisů veřejnosti) a poskytovat úvěry na vlastní účet; a |
| --- | --- |

i)

úvěrové instituce, jak je vymezuje právo Společenství, tj. podniky, jejichž předmětem činnosti je přijímat vklady nebo jiné splatné peněžní prostředky od veřejnosti (včetně výnosů vznikajících z prodejů bankovních dluhopisů veřejnosti) a poskytovat úvěry na vlastní účet; a

| ii) | všechny ostatní rezidentské finanční instituce, jejichž předmětem činnosti je přijímat vklady nebo prostředky velmi podobné vkladům od jiných subjektů než měnové finanční instituce a na vlastní účet (alespoň v ekonomickém smyslu) poskytovat úvěry nebo investovat do cenných papírů. |
| --- | --- |

ii)

všechny ostatní rezidentské finanční instituce, jejichž předmětem činnosti je přijímat vklady nebo prostředky velmi podobné vkladům od jiných subjektů než měnové finanční instituce a na vlastní účet (alespoň v ekonomickém smyslu) poskytovat úvěry nebo investovat do cenných papírů.

Ostatní sektory

Ve statistikách eurozóny zahrnuje kategorie „ostatní sektory“ různé institucionální jednotky, zejména:

| i) | ostatní finanční instituce, které nespadají do definice měnových finančních institucí, např. subjekty kolektivního investování, které se nepovažují za fondy peněžního trhu, instituce pro investování do nemovitostí, obchodníci s cennými papíry, úvěrové hypoteční instituce, pojišťovny, penzijní fondy a pomocné finanční instituce; a |
| --- | --- |

i)

ostatní finanční instituce, které nespadají do definice měnových finančních institucí, např. subjekty kolektivního investování, které se nepovažují za fondy peněžního trhu, instituce pro investování do nemovitostí, obchodníci s cennými papíry, úvěrové hypoteční instituce, pojišťovny, penzijní fondy a pomocné finanční instituce; a

| ii) | nefinanční instituce, např. veřejné a soukromé nefinanční podniky, neziskové instituce sloužící domácnostem a domácnosti. |
| --- | --- |

ii)

nefinanční instituce, např. veřejné a soukromé nefinanční podniky, neziskové instituce sloužící domácnostem a domácnosti.

Instituce jiné než měnové finanční instituce

Ve statistikách eurozóny zahrnuje kategorie „sektory jiné než měnové finanční instituce“ sektory i) „vládní instituce“ a ii) „ostatní sektory“.

TABULKA 1

Doporučení k transakcím přímých zahraničních investic, včetně souvisejících výnosů, a pozicím (2)

| Důležitost | Opatření |
| --- | --- |
| krátkodobé |
| vysoká | — | Se všemi nepřímými vztahy přímých zahraničních investic (3) by mělo být pojmově zacházeno podle výkladu mezinárodních statistických standardů uvedených v kapitole 1 zprávy pracovní skupiny pro přímé zahraniční investice. |

Důležitost

Opatření

krátkodobé

vysoká

—

Se všemi nepřímými vztahy přímých zahraničních investic (3) by mělo být pojmově zacházeno podle výkladu mezinárodních statistických standardů uvedených v kapitole 1 zprávy pracovní skupiny pro přímé zahraniční investice.

| — | Všechny (nepřímé) transakce/pozice přímých zahraničních investic by měly být geograficky přiřazeny přímo přidružené společnosti či mateřské společnosti (3), (4) |
| --- | --- |

—

Všechny (nepřímé) transakce/pozice přímých zahraničních investic by měly být geograficky přiřazeny přímo přidružené společnosti či mateřské společnosti (3), (4)

| — | Všechny členské státy by měly začít sestavovat stavy majetkových účastí a reinvestovaný zisk u přímých zahraničních investic na základě průzkumů o přímých zahraničních investicích (shromažďovaných alespoň jednou ročně) (5), (6) |
| --- | --- |

—

Všechny členské státy by měly začít sestavovat stavy majetkových účastí a reinvestovaný zisk u přímých zahraničních investic na základě průzkumů o přímých zahraničních investicích (shromažďovaných alespoň jednou ročně) (5), (6)

| — | Stavy majetkových účastí by u přímých zahraničních investic měly být shromažďovány odděleně pro kotované společnosti (v účetní i tržní hodnotě) a nekotované společnosti. |
| --- | --- |

—

Stavy majetkových účastí by u přímých zahraničních investic měly být shromažďovány odděleně pro kotované společnosti (v účetní i tržní hodnotě) a nekotované společnosti.

nízká

| — | Příspěvky ke krytí ztrát společností, jež jsou příjemci přímé investice, by měly být zaznamenávány na finančním účtu. |
| --- | --- |

—

Příspěvky ke krytí ztrát společností, jež jsou příjemci přímé investice, by měly být zaznamenávány na finančním účtu.

střednědobé

vysoká

| — | Pro zaznamenávání reinvestovaného zisku by všechny členské státy měly používat „Current Operating Performance Concept“ (koncept běžného provozního přebytku) (7) |
| --- | --- |

—

Pro zaznamenávání reinvestovaného zisku by všechny členské státy měly používat „Current Operating Performance Concept“ (koncept běžného provozního přebytku) (7)

| — | Ostatní kapitálové složky by měly být klasifikovány podle doporučení ve zprávě pracovní skupiny pro přímé zahraniční investice. |
| --- | --- |

—

Ostatní kapitálové složky by měly být klasifikovány podle doporučení ve zprávě pracovní skupiny pro přímé zahraniční investice.

střednědobé

střední

| — | Výplata dividend z výjimečného kapitálového zisku by měla být zaznamenávána na finančním účtu (neměla by tedy být zohledněna ve výpočtu reinvestovaného zisku). |
| --- | --- |

—

Výplata dividend z výjimečného kapitálového zisku by měla být zaznamenávána na finančním účtu (neměla by tedy být zohledněna ve výpočtu reinvestovaného zisku).

dlouhodobé

vysoká

| — | Nepřímé vztahy přímých zahraničních investic by měly zahrnovat alespoň i) nepřímý vlastnický vztah odpovídající více než 50 % vlastnickému podílu, nebo ii) přímý či nepřímý vlastnický vztah odpovídající více než 10 % vlastnickému podílu, jenž se vypočte jako výsledek vlastnických vztahů navazujících v rámci jednoho řetězce. |
| --- | --- |

—

Nepřímé vztahy přímých zahraničních investic by měly zahrnovat alespoň i) nepřímý vlastnický vztah odpovídající více než 50 % vlastnickému podílu, nebo ii) přímý či nepřímý vlastnický vztah odpovídající více než 10 % vlastnickému podílu, jenž se vypočte jako výsledek vlastnických vztahů navazujících v rámci jednoho řetězce.

---

(1)  Výjimky se vztahují k transakcím/pozicím v oblasti finančních derivátů mezi přidruženými společnostmi, pro něž bylo na úrovni eurozóny sjednáno vykazování v kategorii „finanční deriváty“, a nikoli v kategorii „přímé investice/ostatní kapitál“.

(2)  Ke konci roku 2003.

(3)  Toto doporučení neodkazuje na nutnost statisticky pokrýt nepřímé vztahy, ale spíše na metodiku, která by se měla používat. Viz též dlouhodobé opatření týkající se pokrytí nepřímých vztahů přímých zahraničních investic v praxi.

(4)  Toto doporučení se použije pouze na reinvestovaný zisk (toky) a stavy majetkových účastí u přímých zahraničních investic. Bližší vysvětlení odchylky, kterou by zahrnovalo jakékoli jiné kritérium, viz kapitola 2 zprávy pracovní skupiny pro přímé zahraniční investice.

(5)  Výjimku tvoří první hodnocení investiční pozice vůči zahraničí (které se poskytne v okamžiku T+9) a investování do nemovitostí. Měly by se přestat používat tyto nepřijatelné postupy: i) ponechání kritéria pro oceňování na zpravodajských jednotkách (tržní či účetní hodnota); a ii) používání metody permanentní inventury/akumulace toků platební bilance pro sestavování stavů.

(6)  Během přechodného období, které se určí vzájemnou dohodou, budou v případě nových požadavků při dodržení sjednaných lhůt akceptovány nejlepší odhady.

(7)  Členské státy se mohou při rozlišování řádných a mimořádných zisků a ztrát zaměřit na omezený počet společností (největší společnosti nebo holdingové společnosti).

---

PŘÍLOHA IV

Přenos údajů do Evropské centrální banky

Pro elektronický přenos statistických informací požadovaných Evropskou centrální bankou (ECB) používají národní centrální banky zařízení Evropského systému centrálních bank (ESCB), které se opírá o telekomunikační síť „ESCB-Net“. Veškeré výměny údajů v rámci ESCB využívají stejný koncepční model údajů. Formátem statistických zpráv vyvinutým pro tuto elektronickou výměnu statistických informací je formát „GESMES/TS“. Tento požadavek nebrání v použití jiných prostředků pro přenos statistických informací do ECB jako nouzového řešení, pokud bylo dohodnuto.

Národní centrální banky dodržují níže uvedená doporučení, aby zajistily uspokojivé fungování přenosu údajů.

| — | Úplnost: národní centrální banky vykazují všechny klíče řad. Neuvedení klíčů řad nebo uvedení klíčů řad, které nejsou na seznamu, se bude považovat za neúplné vykazování. Pokud chybí sledovaná hodnota, zaznamená se opomenutí pomocí odpovídajícího označení stavu sledování. Pokud se revize provádějí pouze u podsouboru klíčů řad, použijí se v celé platební bilanci pravidla validace. |
| --- | --- |

—

Úplnost: národní centrální banky vykazují všechny klíče řad. Neuvedení klíčů řad nebo uvedení klíčů řad, které nejsou na seznamu, se bude považovat za neúplné vykazování. Pokud chybí sledovaná hodnota, zaznamená se opomenutí pomocí odpovídajícího označení stavu sledování. Pokud se revize provádějí pouze u podsouboru klíčů řad, použijí se v celé platební bilanci pravidla validace.

| — | Znaková konvence: při přenosu údajů z národních centrálních bank do ECB, jakož i Evropské komisi (Eurostat) se dodržuje jednotná znaková konvence pro všechny údaje, které se mají vykazovat. Podle této znakové konvence se příjmy a výdaje na běžném a kapitálovém účtu musí vykazovat se znaménkem plus, zatímco čisté zůstatky se vypočítávají a vykazují jako příjmy minus výdaje. Na finančním účtu se pokles čistých aktiv / zvýšení čistých pasiv musí vykazovat se znaménkem plus, zatímco zvýšení čistých aktiv / pokles čistých pasiv se musí vykazovat se znaménkem minus. Čisté zůstatky se vypočítávají a vykazují jako čistá změna aktiv plus čistá změna pasiv.
  Při přenosu údajů investiční pozice vůči zahraničí by se čisté pozice měly vypočítávat a vykazovat jako pozice aktiv minus pozice pasiv. |
| --- | --- |

—

Znaková konvence: při přenosu údajů z národních centrálních bank do ECB, jakož i Evropské komisi (Eurostat) se dodržuje jednotná znaková konvence pro všechny údaje, které se mají vykazovat. Podle této znakové konvence se příjmy a výdaje na běžném a kapitálovém účtu musí vykazovat se znaménkem plus, zatímco čisté zůstatky se vypočítávají a vykazují jako příjmy minus výdaje. Na finančním účtu se pokles čistých aktiv / zvýšení čistých pasiv musí vykazovat se znaménkem plus, zatímco zvýšení čistých aktiv / pokles čistých pasiv se musí vykazovat se znaménkem minus. Čisté zůstatky se vypočítávají a vykazují jako čistá změna aktiv plus čistá změna pasiv.

Při přenosu údajů investiční pozice vůči zahraničí by se čisté pozice měly vypočítávat a vykazovat jako pozice aktiv minus pozice pasiv.

| — | Účetní identita údajů: před přenosem údajů do ECB musí národní centrální banky použít pravidla validace, která byla rozeslána a která jsou na požádání k dispozici. |
| --- | --- |

—

Účetní identita údajů: před přenosem údajů do ECB musí národní centrální banky použít pravidla validace, která byla rozeslána a která jsou na požádání k dispozici.

Kdykoli dojde k revizím, mohou národní centrální banky zaslat ECB aktualizovaný datový soubor. Jakékoli revize se předávají takto:

| — | revize údajů měsíční platební bilance se poskytují při předávání i) údajů za následující měsíc; ii) odpovídajících čtvrtletních údajů a iii) odpovídajících revidovaných čtvrtletních údajů, |
| --- | --- |

—

revize údajů měsíční platební bilance se poskytují při předávání i) údajů za následující měsíc; ii) odpovídajících čtvrtletních údajů a iii) odpovídajících revidovaných čtvrtletních údajů,

| — | revize údajů čtvrtletní platební bilance se poskytují při předávání údajů za následující čtvrtletí, |
| --- | --- |

—

revize údajů čtvrtletní platební bilance se poskytují při předávání údajů za následující čtvrtletí,

| — | revize údajů čtvrtletní investiční pozice vůči zahraničí se poskytují při předávání údajů za následující čtvrtletí, |
| --- | --- |

—

revize údajů čtvrtletní investiční pozice vůči zahraničí se poskytují při předávání údajů za následující čtvrtletí,

| — | revize údajů roční investiční pozice vůči zahraničí se poskytují při předávání údajů za následující roky. |
| --- | --- |

—

revize údajů roční investiční pozice vůči zahraničí se poskytují při předávání údajů za následující roky.

Revize údajů měsíční a čtvrtletní platební bilance, jež se vztahují se k celým rokům, poskytují národní centrální banky ECB na konci března a na konci září, přičemž na konci září předávají spolu s těmito revizemi rovněž údaje o roční investiční pozici vůči zahraničí. Revize údajů o čtvrtletní investiční pozici vůči zahraničí, jež se vztahují k celým rokům, poskytují národní centrální banky ECB na konci září, a to spolu s údaji o roční investiční pozici vůči zahraničí. Revize údajů výkazu devizových rezerv lze v případě potřeby provádět průběžně. Měl by se však zajistit soulad mezi pozicemi ke konci období a příslušnými položkami v příspěvcích do (čtvrtletní a roční) investiční pozice eurozóny vůči zahraničí.

---

PŘÍLOHA V

Sledování metod sestavování statistik

Evropská centrální banka (ECB) sleduje metody sestavování, které se používají pro vykazování statistik platební bilance a investiční pozice vůči zahraničí, jakož i pojmy a definice, které zúčastněné členské státy pravidelně používají. Sledování se bude provádět v souvislosti s aktualizací dokumentu ECB nazvaného European Union balance of payments/international investment position statistical methods („Statistické metody pro platební bilanci a investiční pozici vůči zahraničí Evropské unie“) (dále jen „B.o.p. Book“). Kromě sledování je účelem B.o.p. Book informovat sestavitele platební bilance eurozóny o vývoji v ostatních členských státech eurozóny.

B.o.p. Book obsahuje informace o struktuře statistiky platební bilance a investiční pozice vůči zahraničí všech členských států. Obsahuje dále podrobný popis metod sestavování údajů a používaných pojmů a definic, jakož i informace o odchylkách v členských státech od sjednaných definic pro statistiky platební bilance a investiční pozice vůči zahraničí.

B.o.p. Book se každoročně aktualizuje v úzké spolupráci s členskými státy.

---

PŘÍLOHA VI

Shromažďování údajů v oblasti portfoliových investic

Vzhledem k objektivním obtížím při sestavování statistiky portfoliových investic se považovalo za nezbytné definovat společné přístupy k shromažďování těchto informací v rámci eurozóny.

Jak je vysvětleno v oddílu 1.4 přílohy III, byly provedeny vnitrostátní studie proveditelnosti, pokud jde o možnost shromažďovat údaje podle jednotlivých cenných papírů v rámci celé eurozóny. Tyto studie dospěly k této dohodě: od konce března 2008 budou členské státy eurozóny shromažďovat alespoň čtvrtletní stavy aktiv a pasiv portfoliových investic eurozóny podle jednotlivých cenných papírů. Do té doby budou některé členské státy schopny v případě některých specifických členění portfoliových investic, zejména podle sektoru emitenta nebo podle měny/země emise, poskytovat pouze nejlepší odhady.

Dostupnost funkční Centralizované databáze cenných papírů je pro zprovoznění nových systémů shromažďování údajů považována za nezbytnou. Pokud tedy nebude „Dokument o ukončení projektu“ („Project Closure Document“) pro fázi 1 projektu Centralizované databáze cenných papírů předložen Radě guvernérů prostřednictvím Výboru pro statistiku Evropského systému centrálních bank do konce března 2005, bude tato lhůta prodloužena o dobu, odpovídající době prodlení s předložením daného dokumentu.

Cílové pokrytí se definuje takto: stavy cenných papírů, které se národnímu sestaviteli vykazují agregovaně, tj. nikoli za použití standardních kódů (ISIN nebo podobného kódu), by neměly tvořit více než 15 % celkových stavů aktiv nebo pasiv portfoliových investic. Tato prahová hodnota by se měla používat jako vodítko při hodnocení pokrytí v systémech členských států. Centralizovaná databáze cenných papírů by měla v dostatečném rozsahu zahrnovat cenné papíry portfoliových investic na celém světě, aby bylo možné sestavovat statistiky na základě údajů podle jednotlivých cenných papírů.

Stavy aktiv a pasiv portfoliových investic se v investiční pozici vůči zahraničí sestavují pouze ze stavových údajů.

Od března 2008 (počínaje údaji, které odpovídají transakcím v lednu 2008 a pozicím ke konci roku 2007) budou systémy shromažďování údajů o portfoliových investicích eurozóny vyhovovat jednomu z modelů v této tabulce:

Platné modely shromaždování údajů o portfoliových investicích

| — | Měsíční stavy [s-b-s] + měsíční toky [s-b-s] |
| --- | --- |

—

Měsíční stavy [s-b-s] + měsíční toky [s-b-s]

| — | Čtvrtletní stavy [s-b-s] + měsíční toky [s-b-s] |
| --- | --- |

—

Čtvrtletní stavy [s-b-s] + měsíční toky [s-b-s]

| — | Měsíční stavy [s-b-s] + odvozené měsíční toky [s-b-s] |
| --- | --- |

—

Měsíční stavy [s-b-s] + odvozené měsíční toky [s-b-s]

| — | Čtvrtletní stavy [s-b-s] + měsíční toky [agregace] |
| --- | --- |

—

Čtvrtletní stavy [s-b-s] + měsíční toky [agregace]

| | „s-b-s“ = shromažďování údajů podle jednotlivých cenných papírů |
| --- | --- |

„s-b-s“ = shromažďování údajů podle jednotlivých cenných papírů

| | „odvozené toky“ = rozdíl stavů (upravený o změny směnných kurzů, cen a ostatních zjištěných změn objemu) |
| --- | --- |

„odvozené toky“ = rozdíl stavů (upravený o změny směnných kurzů, cen a ostatních zjištěných změn objemu)

---

Akty přijaté podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii

| 30.11.2004 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 354/77 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2004

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 354/77

---

ROZHODNUTÍ RADY 2004/809/SZBP

ze dne 5. července 2004

o uzavření Dohody mezi Evropskou unií a Švýcarskou konfederací o účasti Švýcarské konfederace na policejní misi Evropské unie (EUPOL „Proxima“) v Bývalé jugoslávské republice Makedonii

RADA EVROPSKÉ UNIE

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 24 této smlouvy,

s ohledem na doporučení předsednictví,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Rada přijala dne 29. září 2003 společnou akci 2003/681/SZBP o policejní misi Evropské unie v Bývalé jugoslávské republice Makedonii (EUPOL „Proxima“) (1). |
| --- | --- |

(1)

Rada přijala dne 29. září 2003 společnou akci 2003/681/SZBP o policejní misi Evropské unie v Bývalé jugoslávské republice Makedonii (EUPOL „Proxima“) (1).

| (2) | Podle čl. 9 odst. 6 uvedené společné akce jsou podrobná ujednání ve vztahu k účasti třetích států podmíněna dohodou podle článku 24 Smlouvy o Evropské unii. |
| --- | --- |

(2)

Podle čl. 9 odst. 6 uvedené společné akce jsou podrobná ujednání ve vztahu k účasti třetích států podmíněna dohodou podle článku 24 Smlouvy o Evropské unii.

| (3) | V návaznosti na rozhodnutí Rady ze dne 2. března 2004, kterým se předsednictví, kterému je případně nápomocen generální tajemník, vysoký představitel, zmocňuje k zahájení jednání, sjednalo předsednictví dohodu se Švýcarskou konfederací o účasti Švýcarské konfederace na policejní misi Evropské unie (EUPOL Proxima) v Bývalé jugoslávské republice Makedonii. |
| --- | --- |

(3)

V návaznosti na rozhodnutí Rady ze dne 2. března 2004, kterým se předsednictví, kterému je případně nápomocen generální tajemník, vysoký představitel, zmocňuje k zahájení jednání, sjednalo předsednictví dohodu se Švýcarskou konfederací o účasti Švýcarské konfederace na policejní misi Evropské unie (EUPOL Proxima) v Bývalé jugoslávské republice Makedonii.

| (4) | Tato dohoda by měla být schválena, |
| --- | --- |

(4)

Tato dohoda by měla být schválena,

ROZHODLA TAKTO:

Článek 1

Dohoda mezi Evropskou unií a Švýcarskou konfederací o účasti Švýcarské konfederace na policejní misi Evropské unie (EUPOL „Proxima“) v Bývalé jugoslávské republice Makedonii se schvaluje jménem Evropské unie.

Znění dohody se připojuje k tomuto rozhodnutí.

Článek 2

Předseda Rady je oprávněn jmenovat osobu zmocněnou podepsat dohodu zavazující Evropskou unii.

Článek 3

Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem přijetí.

Článek 4

Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 5. července 2004.

Za Radu

G. ZALM

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 249, 1.10.2003, s. 66.

1

---

PŘEKLAD

DOHODA

mezi Evropskou unií a Švýcarskou konfederací o účasti Švýcarské konfederace na policejní misi Evropské unie v Bývalé jugoslávské republice Makedonii (EUPOL „Proxima“)

EVROPSKÁ UNIE

na jedné straně a

ŠVÝCARSKÁ KONFEDERACE

na straně druhé,

společně dále jen „zúčastněné strany“,

BEROUCE NA VĚDOMÍ,

| — | že Rada Evropské unie přijala dne 29. září 2003 společnou akci 2003/681/SZBP o policejní misi Evropské unie v Bývalé jugoslávské republice Makedonie (EUPOL „Proxima“) (1), jež stanoví, že přistupující státy jsou pozvány a jiné třetí státy mohou být pozvány, aby přispěly k EUPOL „Proxima“, |
| --- | --- |

—

že Rada Evropské unie přijala dne 29. září 2003 společnou akci 2003/681/SZBP o policejní misi Evropské unie v Bývalé jugoslávské republice Makedonie (EUPOL „Proxima“) (1), jež stanoví, že přistupující státy jsou pozvány a jiné třetí státy mohou být pozvány, aby přispěly k EUPOL „Proxima“,

| — | že Švýcarská konfederace byla pozvána, aby se účastnila EUPOL „Proxima“, |
| --- | --- |

—

že Švýcarská konfederace byla pozvána, aby se účastnila EUPOL „Proxima“,

| — | že proces vytvoření síly byl úspěšně dokončen a že policejní vedoucí mise a Výbor pro civilní aspekty řešení krizí doporučili schválit účast Švýcarské konfederace na EUPOL „Proxima“, |
| --- | --- |

—

že proces vytvoření síly byl úspěšně dokončen a že policejní vedoucí mise a Výbor pro civilní aspekty řešení krizí doporučili schválit účast Švýcarské konfederace na EUPOL „Proxima“,

| — | že dne 10. února 2004 rozhodnul Politický a bezpečnostní výbor o přijetí příspěvku Švýcarské konfederace k EUPOL „Proxima“, |
| --- | --- |

—

že dne 10. února 2004 rozhodnul Politický a bezpečnostní výbor o přijetí příspěvku Švýcarské konfederace k EUPOL „Proxima“,

| — | že dne 11. prosince 2003 byla uzavřena Dohoda mezi EU a Bývalou jugoslávskou republikou Makedonie o postavení a činnosti policejní mise Evropské unie (EUPOL „Proxima“) v Bývalé jugoslávské republice Makedonie (2), jež obsahuje ustanovení o postavení personálu EUPOL „Proxima“, |
| --- | --- |

—

že dne 11. prosince 2003 byla uzavřena Dohoda mezi EU a Bývalou jugoslávskou republikou Makedonie o postavení a činnosti policejní mise Evropské unie (EUPOL „Proxima“) v Bývalé jugoslávské republice Makedonie (2), jež obsahuje ustanovení o postavení personálu EUPOL „Proxima“,

SE DOHODLY NA TĚCHTO USTANOVENÍCH:

Článek 1

Rámec

1.   Švýcarská konfederace se připojuje k ustanovením společné akce 2003/681/SZBP o EUPOL „Proxima“, přijaté Radou Evropské unie dne 29. září 2003, a všech společných akcí nebo rozhodnutí, jimiž Rada Evropské unie případně rozhodne o rozšíření EUPOL „Proxima“.

2.   Příspěvkem Švýcarské konfederace k EUPOL „Proxima“ není dotčena samostatnost rozhodování Evropské unie.

Článek 2

Postavení personálu

1.   Postavení personálu vyslaného Švýcarskou konfederací do EUPOL „Proxima“ se řídí dohodou uzavřenou dne 11. prosince 2003 mezi EU a Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií o postavení a činnosti policejní mise Evropské unie v Bývalé jugoslávské republice Makedonii.

2.   Aniž je dotčena dohoda mezi EU a Bývalou jugoslávskou republikou Makedonie o postavení a činnosti policejní mise Evropské unie v Bývalé jugoslávské republice Makedonie, vykonává Švýcarská konfederace pravomoc nad svým personálem, jenž se účastní EUPOL „Proxima“.

3.   Švýcarská konfederace vyřizuje všechny nároky vzniklé v souvislosti s účastí na EUPOL „Proxima“, které některý z jejích pracovníků vznese nebo které se jej týkají. Švýcarská konfederace je příslušná k podání každé žaloby, zejména právní nebo kázeňské, proti kterémukoli svému pracovníku.

4.   Švýcarská konfederace se vzdává veškerých nároků vůči všem státům, jež se účastní EUPOL „Proxima“, v případě zranění nebo smrti pracovníka ze Švýcarské konfederace nebo škody nebo ztráty týkající se jeho majetku, jejž používá EUPOL „Proxima“, pokud toto zranění, smrt, škoda nebo ztráta

| — | byly způsobeny personálem EUPOL „Proxima“ při plnění jeho úkolů v souvislosti s operací, kromě případu hrubé nedbalosti nebo úmyslného nesprávného jednání, nebo |
| --- | --- |

—

byly způsobeny personálem EUPOL „Proxima“ při plnění jeho úkolů v souvislosti s operací, kromě případu hrubé nedbalosti nebo úmyslného nesprávného jednání, nebo

| — | vznikly použitím jakéhokoliv majetku, jenž patří státům účastnícím se EUPOL „Proxima“, pokud byl tento majetek použit v souvislosti s operací a kromě případu hrubé nedbalosti nebo úmyslného nesprávného jednání pracovníků EUPOL „Proxima“, kteří tento majetek používají. |
| --- | --- |

—

vznikly použitím jakéhokoliv majetku, jenž patří státům účastnícím se EUPOL „Proxima“, pokud byl tento majetek použit v souvislosti s operací a kromě případu hrubé nedbalosti nebo úmyslného nesprávného jednání pracovníků EUPOL „Proxima“, kteří tento majetek používají.

5.   Členské státy Evropské unie se zavazují učinit prohlášení o vzdání se nároku pro účast Švýcarské konfederace na EUPOL „Proxima“.

Článek 3

Utajované informace

1.   Švýcarská konfederace přijme vhodná opatření, aby utajované informace EU byly chráněny v souladu s bezpečnostními předpisy Rady Evropské unie, které jsou předmětem rozhodnutí Rady 2001/264/ES (3), a dalšími pokyny vydanými příslušnými orgány, včetně vedoucího mise/policejního komisaře EUPOL „Proxima“.

2.   Pokud Evropská unie a Švýcarská konfederace uzavřely dohodu o bezpečnostních postupech pro výměnu utajovaných informací, použijí se ustanovení této dohody v rámci EUPOL „Proxima“.

Článek 4

Personál vyslaný do EUPOL „Proxima“

1.   Švýcarská konfederace zajistí, aby její personál vyslaný do EUPOL „Proxima“ plnil své úkoly v souladu s

| — | ustanoveními společné akce 2003/681/SZBP a dalšími změnami uvedenými v čl. 1 odst. 1 této dohody, |
| --- | --- |

—

ustanoveními společné akce 2003/681/SZBP a dalšími změnami uvedenými v čl. 1 odst. 1 této dohody,

| — | operačním plánem, |
| --- | --- |

—

operačním plánem,

| — | prováděcími opatřeními. |
| --- | --- |

—

prováděcími opatřeními.

2.   Švýcarská konfederace včas uvědomí vedoucího mise/policejního komisaře EUPOL „Proxima“ a generálního tajemníka Rady Evropské unie o veškerých změnách svého příspěvku k EUPOL „Proxima“.

3.   Pracovníci vyslaní do EUPOL „Proxima“ podstoupí lékařskou prohlídku a očkování a příslušný orgán Švýcarské konfederace jim vystaví lékařské osvědčení o způsobilosti. Pracovníci vyslaní do EUPOL „Proxima“ předloží kopii tohoto osvědčení.

4.   Vyslaní policisté vykonávají práci ve svých vnitrostátních policejních stejnokrojích. Barety a odznaky jim poskytne EUPOL „Proxima“.

Článek 5

Linie velení

1.   Personál vyslaný Švýcarskou konfederací plní své úkoly a jedná pouze v zájmu EUPOL „Proxima“.

2.   Veškerý personál zůstává pod úplným velením vlastních vnitrostátních orgánů.

3.   Vnitrostátní orgány přenesou operativní velení (OPCON) na vedoucího mise/policejního komisaře EUPOL „Proxima“, který vykonává toto velení a kontrolu prostřednictvím hierarchické struktury velení a kontroly.

4.   Vedoucí mise/policejní komisař vede EUPOL „Proxima“ a zajišťuje jeho běžné řízení.

5.   Švýcarská konfederace má v souladu s čl. 9 odst. 4 společné akce 2003/681/SZBP ve vztahu k běžnému řízení operace stejná práva a povinnosti jako členské státy Evropské unie, které se operace účastní.

6.   Vedoucí mise/policejní komisař EUPOL „Proxima“ je příslušný pro kázeňský dohled nad personálem. V případě potřeby vykoná kázeňská opatření dotyčný vnitrostátní orgán.

7.   Švýcarská konfederace určí styčnou osobu svého kontingentu, která bude její kontingent v operaci zastupovat. Styčné osoby kontingentů podávají vedoucímu mise/policejnímu komisaři EUPOL „Proxima“ hlášení zprávy o vnitrostátních záležitostech a odpovídají za běžnou kázeň v kontingentu.

8.   Rozhodnutí o ukončení operace přijme Evropská unie po konzultaci se Švýcarskou konfederací, pokud bude tento stát přispívat k EUPOL „Proxima“ ke dni ukončení operace.

Článek 6

Finanční hlediska

1.   Švýcarská konfederace přebírá veškeré náklady spojené s její účastí na operaci kromě nákladů, jež jsou předmětem společného financování EU, jak je stanoveno v operativním rozpočtu operace.

2.   Švýcarská konfederace zváží poskytnutí dobrovolných příspěvků.

3.   V případě těchto dobrovolných příspěvků podepíší vedoucí mise/policejní komisař EUPOL „Proxima“ a příslušné správní útvary Švýcarské konfederace dohodu o praktických způsobech plateb týkajících se příspěvků Švýcarské konfederace na operativní rozpočet EUPOL „Proxima“. Tato dohoda bude obsahovat mimo jiné tato ustanovení:

| a) | dotyčná částka; |
| --- | --- |

a)

dotyčná částka;

| b) | způsoby platby finančního příspěvku; |
| --- | --- |

b)

způsoby platby finančního příspěvku;

| c) | postup auditu. |
| --- | --- |

c)

postup auditu.

4.   V případě smrti, zranění, ztráty nebo škody způsobené fyzickým nebo právnickým osobám z Bývalé jugoslávské republiky Makedonie zaplatí Švýcarská konfederace, pokud je její odpovědnost zjištěna, náhradu škody za podmínek stanovených v dohodě o postavení mise uvedené v čl. 2 odst. 1 této dohody.

Článek 7

Neplnění závazků

Jestliže jedna strana neplní své závazky stanovené v předchozích článcích, má druhá strana právo vypovědět tuto dohodu s měsíční výpovědní lhůtou.

Článek 8

Řešení sporů

Spory o výklad a použití této smlouvy se řeší mezi stranami diplomatickou cestou.

Článek 9

Vstup v platnost

1.   Tato dohoda vstupuje v platnost prvním dnem prvního měsíce následujícího po dni, kdy si strany vzájemně oznámí dokončení vnitřních postupů nezbytných pro tento účel.

2.   Tato dohoda se prozatímně používá ode dne podpisu.

3.   Tato dohoda může být změněna na základě písemné dohody mezi stranami.

4.   Tuto dohodu může jedna strana vypovědět písemným oznámením výpovědi druhé straně. Výpověď nabývá účinku šest měsíců po obdržení oznámení druhou stranou.

V Bruselu dne 14. července 2004 v anglickém jazyce ve čtyřech vyhotoveních.

Za Evropskou unii

Za Švýcarskou konfederaci

---

(1)  Úř. věst. L 249, 1.10.2003, s. 66.

1

(2)  Úř. věst. L 16, 23.1.2004, s. 65.

2

(3)  Úř. věst. L 101, 11.4.2001, s. 1.

3

---

| 30.11.2004 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 354/81 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2004

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 354/81

---

ROZHODNUTÍ RADY 2004/810/SZBP

ze dne 5. července 2004

o uzavření Dohody mezi Evropskou unií a Ukrajinou o účasti Ukrajiny na policejní misi Evropské unie (EUPOL „Proxima“) v Bývalé jugoslávské republice Makedonii

RADA EVROPSKÉ UNIE

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 24 této smlouvy,

s ohledem na doporučení předsednictví,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Rada přijala dne 29. září 2003 společnou akci 2003/681/SZBP o policejní misi Evropské unie v Bývalé jugoslávské republice Makedonii (EUPOL Proxima) (1). |
| --- | --- |

(1)

Rada přijala dne 29. září 2003 společnou akci 2003/681/SZBP o policejní misi Evropské unie v Bývalé jugoslávské republice Makedonii (EUPOL Proxima) (1).

| (2) | Podle čl. 9 odst. 6 uvedené společné akce jsou podrobná ujednání ve vztahu k účasti třetích států podmíněna dohodou podle článku 24 Smlouvy o Evropské unii. |
| --- | --- |

(2)

Podle čl. 9 odst. 6 uvedené společné akce jsou podrobná ujednání ve vztahu k účasti třetích států podmíněna dohodou podle článku 24 Smlouvy o Evropské unii.

| (3) | V návaznosti na rozhodnutí Rady ze dne 2. března 2004, kterým se předsednictví, kterému je případně nápomocen generální tajemník, vysoký představitel, zmocňuje k zahájení jednání, sjednalo předsednictví dohodu s Ukrajinou o účasti Ukrajiny na policejní misi Evropské unie (EUPOL Proxima) v Bývalé jugoslávské republice Makedonii. |
| --- | --- |

(3)

V návaznosti na rozhodnutí Rady ze dne 2. března 2004, kterým se předsednictví, kterému je případně nápomocen generální tajemník, vysoký představitel, zmocňuje k zahájení jednání, sjednalo předsednictví dohodu s Ukrajinou o účasti Ukrajiny na policejní misi Evropské unie (EUPOL Proxima) v Bývalé jugoslávské republice Makedonii.

| (4) | Tato dohoda by měla být schválena, |
| --- | --- |

(4)

Tato dohoda by měla být schválena,

ROZHODLA TAKTO:

Článek 1

Dohoda mezi Evropskou unií a Ukrajinou o účasti Ukrajiny na policejní misi Evropské unie (EUPOL Proxima) v Bývalé jugoslávské republice Makedonii se schvaluje jménem Evropské unie.

Znění dohody se připojuje k tomuto rozhodnutí.

Článek 2

Předseda Rady je oprávněn jmenovat osobu zmocněnou podepsat dohodu zavazující Evropskou unii.

Článek 3

Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem přijetí.

Článek 4

Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 5. července 2004.

Za Radu

G. ZALM

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 249, 1.10.2003, s. 66.

1

---

PŘEKLAD

DOHODA

mezi evropskou unií a Ukrajinou o účasti Ukrajiny na policejní misi Evropské unie v Bývalé jugoslávské republice Makedonie (EUPOL „Proxima“)

EVROPSKÁ UNIE

na jedné straně a

UKRAJINA

na straně druhé,

společně dále jen „zúčastněné strany“,

BEROUCE NA VĚDOMÍ,

| — | že Rada Evropské unie přijala dne 29. září 2003 společnou akci 2003/681/SZBP o policejní misi Evropské unie v Bývalé jugoslávské republice Makedonie (EUPOL „Proxima“) (1), jež stanoví, že přistupující státy jsou pozvány a jiné třetí státy mohou být pozvány, aby přispěly k EUPOL „Proxima“, |
| --- | --- |

—

že Rada Evropské unie přijala dne 29. září 2003 společnou akci 2003/681/SZBP o policejní misi Evropské unie v Bývalé jugoslávské republice Makedonie (EUPOL „Proxima“) (1), jež stanoví, že přistupující státy jsou pozvány a jiné třetí státy mohou být pozvány, aby přispěly k EUPOL „Proxima“,

| — | že Ukrajina byla pozvána, aby se účastnila EUPOL „Proxima“, |
| --- | --- |

—

že Ukrajina byla pozvána, aby se účastnila EUPOL „Proxima“,

| — | že proces vytvoření síly byl úspěšně dokončen a že policejní vedoucí mise a Výbor pro civilní aspekty řešení krizí doporučili schválit účast Ukrajiny na EUPOL „Proxima“, |
| --- | --- |

—

že proces vytvoření síly byl úspěšně dokončen a že policejní vedoucí mise a Výbor pro civilní aspekty řešení krizí doporučili schválit účast Ukrajiny na EUPOL „Proxima“,

| — | že dne 10. února 2004 rozhodnul Politický a bezpečnostní výbor o přijetí příspěvku Ukrajiny k EUPOL „Proxima“, |
| --- | --- |

—

že dne 10. února 2004 rozhodnul Politický a bezpečnostní výbor o přijetí příspěvku Ukrajiny k EUPOL „Proxima“,

| — | že dne 11. prosince 2003 byla uzavřena Dohoda mezi EU a Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií o postavení a činnosti policejní mise Evropské unie (EUPOL „Proxima“) v Bývalé jugoslávské republice Makedonie (2), jež obsahuje ustanovení o postavení personálu EUPOL „Proxima“, |
| --- | --- |

—

že dne 11. prosince 2003 byla uzavřena Dohoda mezi EU a Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií o postavení a činnosti policejní mise Evropské unie (EUPOL „Proxima“) v Bývalé jugoslávské republice Makedonie (2), jež obsahuje ustanovení o postavení personálu EUPOL „Proxima“,

SE DOHODLY NA TĚCHTO USTANOVENÍCH:

Článek 1

Rámec

1.   Ukrajina se připojuje k ustanovením společné akce 2003/681/SZBP o EUPOL „Proxima“, přijaté Radou Evropské unie dne 29. září 2003, a všech společných akcích nebo rozhodnutí, jimiž Rada Evropské unie případně rozhodne o rozšíření EUPOL „Proxima“.

2.   Příspěvkem Ukrajiny k EUPOL „Proxima“ není dotčena samostatnost rozhodování Evropské unie.

Článek 2

Postavení personálu

1.   Postavení personálu vyslaného Ukrajinou do EUPOL „Proxima“ se řídí dohodou uzavřenou dne 11. prosince 2003 mezi EU a Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií o postavení a činnosti policejní mise Evropské unie v Bývalé jugoslávské republice Makedonie.

2.   Aniž je dotčena dohoda mezi EU a Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií o postavení a činnosti policejní mise Evropské unie v Bývalé jugoslávské republice Makedonii, vykonává Ukrajina pravomoc nad svým personálem, jenž se účastní EUPOL „Proxima“.

3.   Ukrajina vyřizuje všechny nároky vzniklé v souvislosti s účastí na EUPOL „Proxima“, které některý z jejích pracovníků vznese nebo které se jej týkají. Ukrajina je příslušná k podání každé žaloby, zejména právní nebo kázeňské, proti kterémukoli svému pracovníku.

4.   Ukrajina se vzdává veškerých nároků vůči všem státům, jež se účastní EUPOL „Proxima“, v případě zranění nebo smrti pracovníka z Ukrajiny nebo škody nebo ztráty týkající se jeho majetku, jejž používá EUPOL „Proxima“, pokud toto zranění, smrt, škoda nebo ztráta

| — | byly způsobeny personálem EUPOL „Proxima“ při plnění jeho úkolů v souvislosti s operací, kromě případu hrubé nedbalosti nebo úmyslného nesprávného jednání, nebo |
| --- | --- |

—

byly způsobeny personálem EUPOL „Proxima“ při plnění jeho úkolů v souvislosti s operací, kromě případu hrubé nedbalosti nebo úmyslného nesprávného jednání, nebo

| — | vznikla použitím jakéhokoliv majetku, jenž patří státům účastnícím se EUPOL „Proxima“, pokud byl tento majetek použit v souvislosti s operací a kromě případu hrubé nedbalosti nebo úmyslného nesprávného jednání pracovníků EUPOL „Proxima“, kteří tento majetek používají. |
| --- | --- |

—

vznikla použitím jakéhokoliv majetku, jenž patří státům účastnícím se EUPOL „Proxima“, pokud byl tento majetek použit v souvislosti s operací a kromě případu hrubé nedbalosti nebo úmyslného nesprávného jednání pracovníků EUPOL „Proxima“, kteří tento majetek používají.

5.   Členské státy Evropské unie se zavazují učinit prohlášení o vzdání se nároku pro účast Ukrajiny na EUPOL „Proxima“.

Článek 3

Utajované informace

1.   Ukrajina přijme vhodná opatření, aby utajované informace EU byly chráněny v souladu s bezpečnostními předpisy Rady Evropské unie, které jsou předmětem rozhodnutí Rady 2001/264/ES ze dne 19. března 2001 (3), a dalšími pokyny vydanými příslušnými orgány, včetně vedoucího mise/policejního komisaře EUPOL „Proxima“.

2.   Pokud Evropská unie a Ukrajina uzavřely dohodu o bezpečnostních postupech pro výměnu utajovaných informací, použijí se ustanovení této dohody v rámci EUPOL „Proxima“.

Článek 4

Personál vyslaný do EUPOL „Proxima“

1.   Ukrajina zajistí, aby její personál vyslaný do EUPOL „Proxima“ plnil své úkoly v souladu s

| — | ustanoveními společné akce 2003/681/SZBP a dalšími změnami uvedenými v čl. 1 odst. 1 této dohody, |
| --- | --- |

—

ustanoveními společné akce 2003/681/SZBP a dalšími změnami uvedenými v čl. 1 odst. 1 této dohody,

| — | operačním plánem, |
| --- | --- |

—

operačním plánem,

| — | prováděcími opatřeními. |
| --- | --- |

—

prováděcími opatřeními.

2.   Ukrajina včas uvědomí vedoucího mise / policejního komisaře EUPOL „Proxima“ a generálního tajemníka Rady Evropské unie o veškerých změnách svého příspěvku k EUPOL „Proxima“.

3.   Pracovníci vyslaní do EUPOL „Proxima“ podstoupí lékařskou prohlídku a očkování a příslušný orgán Ukrajiny jim vystaví lékařské osvědčení o způsobilosti. Pracovníci vyslaní do EUPOL „Proxima“ předloží kopii tohoto osvědčení.

4.   Vyslaní policisté vykonávají práci ve svých vnitrostátních policejních stejnokrojích. EUPOL Barety a odznaky jim poskytne „Proxima“.

Článek 5

Linie velení

1.   Personál vyslaný Ukrajinou plní své úkoly a jedná pouze v zájmu EUPOL „Proxima“.

2.   Veškerý personál zůstává pod úplným velením vlastních vnitrostátních orgánů.

3.   Vnitrostátní orgány přenesou operativní velení (OPCON) na vedoucího mise / policejního komisaře EUPOL „Proxima“, který vykonává toto velení a kontrolu prostřednictvím hierarchické struktury velení a kontroly.

4.   Vedoucí mise / policejní komisař vede EUPOL „Proxima“ a zajišťuje jeho běžné řízení.

5.   Ukrajina má v souladu s čl. 9 odst. 4 společné akce 2003/681/SZBP ve vztahu k běžnému řízení operace stejná práva a povinnosti jako členské státy Evropské unie, které se operace účastní.

6.   Vedoucí mise / policejní komisař EUPOL „Proxima“ je příslušný pro kázeňský dohled nad personálem. V případě potřeby vykoná kázeňská opatření dotyčný vnitrostátní orgán.

7.   Ukrajina určí styčnou osobu svého kontingentu, která bude její kontingent v operaci zastupovat. Styčné osoby kontingentů podávají vedoucímu mise / policejnímu komisaři EUPOL „Proxima“ hlášení zprávy o vnitrostátních záležitostech a odpovídají za běžnou kázeň v kontingentu.

8.   Rozhodnutí o ukončení operace přijme Evropská unie po konzultaci s Ukrajinou, pokud bude tento stát přispívat k EUPOL „Proxima“ ke dni ukončení operace.

Článek 6

Finanční hlediska

1.   Ukrajina přebírá veškeré náklady spojené s její účastí na operaci kromě nákladů, jež jsou předmětem společného financování EU, jak je stanoveno v operativním rozpočtu operace.

2.   Ukrajina zváží poskytnutí dobrovolných příspěvků.

3.   V případě těchto dobrovolných příspěvků podepíší vedoucí mise / policejní komisař EUPOL „Proxima“ a příslušné správní útvary Ukrajiny dohodu o praktických způsobech plateb týkajících se příspěvků Ukrajiny na operativní rozpočet EUPOL „Proxima“. Tato dohoda bude obsahovat mimo jiné tato ustanovení:

| a) | dotyčná částka, |
| --- | --- |

a)

dotyčná částka,

| b) | způsoby platby finančního příspěvku, |
| --- | --- |

b)

způsoby platby finančního příspěvku,

| c) | postup auditu. |
| --- | --- |

c)

postup auditu.

4.   V případě smrti, zranění, ztráty nebo škody způsobené fyzickým nebo právnickým osobám z Bývalé jugoslávské republiky Makedonie zaplatí Ukrajina, pokud je její odpovědnost zjištěna, náhradu škody za podmínek stanovených v dohodě o postavení mise uvedené v čl. 2 odst. 1 této dohody.

Článek 7

Neplnění závazků

Jestliže jedna strana neplní své závazky stanovené v předchozích článcích, má druhá strana právo vypovědět tuto dohodu s měsíční výpovědní lhůtou.

Článek 8

Řešení sporů

Spory o výklad a použití této smlouvy se řeší mezi stranami diplomatickou cestou.

Článek 9

Vstup v platnost

1.   Tato dohoda vstupuje v platnost prvním dnem prvního měsíce následujícího po dni, kdy si strany vzájemně oznámí dokončení vnitřních postupů nezbytných pro tento účel.

2.   Tato dohoda se prozatímně používá ode dne podpisu.

3.   Tato dohoda může být změněna na základě písemné dohody mezi stranami.

4.   Tuto dohodu může jedna strana vypovědět písemným oznámením výpovědi druhé straně. Výpověď nabývá účinku šest měsíců po obdržení oznámení druhou stranou.

V Haagu dne 8. července 2004 v anglickém jazyce ve čtyřech vyhotoveních.

Za Evropskou unii

Za Ukrajinu

---

(1)  Úř. věst. L 249, 1.10.2003, s. 66.

1

(2)  Úř. věst. L 16, 23.1.2004, s. 65.

2

(3)  Úř. věst. L 101, 11.4.2001, s. 1.

3

---

| 30.11.2004 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 354/85 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2004

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 354/85

---

ROZHODNUTÍ RADY 2004/811/SZBP

ze dne 5. července 2004

o uzavření Dohody mezi Evropskou unií a Norským královstvím o účasti Norského království na policejní misi Evropské unie (EUPOL „Proxima“) v Bývalé jugoslávské republice Makedonii

RADA EVROPSKÉ UNIE

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 24 této smlouvy,

s ohledem na doporučení předsednictví,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Rada přijala dne 29. září 2003 společnou akci 2003/681/SZBP o policejní misi Evropské unie v Bývalé jugoslávské republice Makedonii (EUPOL „Proxima“) (1). |
| --- | --- |

(1)

Rada přijala dne 29. září 2003 společnou akci 2003/681/SZBP o policejní misi Evropské unie v Bývalé jugoslávské republice Makedonii (EUPOL „Proxima“) (1).

| (2) | Podle čl. 9 odst. 6 uvedené společné akce jsou podrobná ujednání ve vztahu k účasti třetích států podmíněna dohodou podle článku 24 Smlouvy o Evropské unii. |
| --- | --- |

(2)

Podle čl. 9 odst. 6 uvedené společné akce jsou podrobná ujednání ve vztahu k účasti třetích států podmíněna dohodou podle článku 24 Smlouvy o Evropské unii.

| (3) | V návaznosti na rozhodnutí Rady ze dne 2. března 2004, kterým se předsednictví, kterému je případně nápomocen generální tajemník, vysoký představitel, zmocňuje k zahájení jednání, sjednalo předsednictví dohodu s Norským královstvím o účasti Norského království na policejní misi Evropské unie (EUPOL „Proxima“) v Bývalé jugoslávské republice Makedonii. |
| --- | --- |

(3)

V návaznosti na rozhodnutí Rady ze dne 2. března 2004, kterým se předsednictví, kterému je případně nápomocen generální tajemník, vysoký představitel, zmocňuje k zahájení jednání, sjednalo předsednictví dohodu s Norským královstvím o účasti Norského království na policejní misi Evropské unie (EUPOL „Proxima“) v Bývalé jugoslávské republice Makedonii.

| (4) | Tato dohoda by měla být schválena, |
| --- | --- |

(4)

Tato dohoda by měla být schválena,

ROZHODLA TAKTO:

Článek 1

Dohoda mezi Evropskou unií a Norským královstvím o účasti Norského království na policejní misi Evropské unie (EUPOL „Proxima“) v Bývalé jugoslávské republice Makedonii se schvaluje jménem Evropské unie.

Znění dohody se připojuje k tomuto rozhodnutí.

Článek 2

Předseda Rady je oprávněn jmenovat osobu zmocněnou podepsat dohodu zavazující Evropskou unii.

Článek 3

Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem přijetí.

Článek 4

Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 5. července 2004.

Za Radu

G. ZALM

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 249, 1.10.2003, s. 66.

1

---

PŘEKLAD

DOHODA

mezi Evropskou unií a Norským královstvím o účasti Norského království na policejní misi Evropské unie v Bývalé jugoslávské republice Makedonie (EUPOL „Proxima“)

EVROPSKÁ UNIE

na jedné straně a

NORSKÉ KRÁLOVSTVÍ

na straně druhé,

společně dále jen „zúčastněné strany“,

BEROUCE NA VĚDOMÍ,

| — | že Rada Evropské unie přijala dne 29. září 2003 společnou akci 2003/681/SZBP o policejní misi Evropské unie v Bývalé jugoslávské republice Makedonii (EUPOL „Proxima“) (1), jež stanoví, že přistupující státy jsou pozvány a jiné třetí státy mohou být pozvány, aby přispěly k EUPOL „Proxima“, |
| --- | --- |

—

že Rada Evropské unie přijala dne 29. září 2003 společnou akci 2003/681/SZBP o policejní misi Evropské unie v Bývalé jugoslávské republice Makedonii (EUPOL „Proxima“) (1), jež stanoví, že přistupující státy jsou pozvány a jiné třetí státy mohou být pozvány, aby přispěly k EUPOL „Proxima“,

| — | že Norské království bylo pozváno, aby se účastnilo EUPOL „Proxima“, |
| --- | --- |

—

že Norské království bylo pozváno, aby se účastnilo EUPOL „Proxima“,

| — | že proces vytvoření síly byl úspěšně dokončen a že policejní vedoucí mise a Výbor pro civilní aspekty řešení krizí doporučili schválit účast Norského království na EUPOL „Proxima“, |
| --- | --- |

—

že proces vytvoření síly byl úspěšně dokončen a že policejní vedoucí mise a Výbor pro civilní aspekty řešení krizí doporučili schválit účast Norského království na EUPOL „Proxima“,

| — | že dne 10. února 2004 rozhodnul Politický a bezpečnostní výbor o přijetí příspěvku Norského království k EUPOL „Proxima“, |
| --- | --- |

—

že dne 10. února 2004 rozhodnul Politický a bezpečnostní výbor o přijetí příspěvku Norského království k EUPOL „Proxima“,

| — | že dne 11. prosince 2003 byla uzavřena Dohoda mezi EU a Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií o postavení a činnosti policejní mise Evropské unie (EUPOL „Proxima“) v Bývalé jugoslávské republice Makedonii (2), jež obsahuje ustanovení o postavení personálu EUPOL „Proxima“, |
| --- | --- |

—

že dne 11. prosince 2003 byla uzavřena Dohoda mezi EU a Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií o postavení a činnosti policejní mise Evropské unie (EUPOL „Proxima“) v Bývalé jugoslávské republice Makedonii (2), jež obsahuje ustanovení o postavení personálu EUPOL „Proxima“,

SE DOHODLY NA TĚCHTO USTANOVENÍCH:

Článek 1

Rámec

1.   Norské království se připojuje k ustanovením společné akce 2003/681/SZBP o EUPOL „Proxima“, přijaté Radou Evropské unie dne 29. září 2003, a všech společných akcí nebo rozhodnutí, jimiž Rada Evropské unie případně rozhodne o rozšíření EUPOL „Proxima“.

2.   Příspěvkem Norského království k EUPOL „Proxima“ není dotčena samostatnost rozhodování Evropské unie.

Článek 2

Postavení personálu

1.   Postavení personálu vyslaného Norským království do EUPOL „Proxima“ se řídí dohodou uzavřenou dne 11. prosince 2003 mezi EU a Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií o postavení a činnosti policejní mise Evropské unie v Bývalé jugoslávské republice Makedonii.

2.   Aniž je dotčena dohoda mezi EU a Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií o postavení a činnosti policejní mise Evropské unie v Bývalé jugoslávské republice Makedonii, vykonává Norské království pravomoc nad svým personálem, jenž se účastní EUPOL „Proxima“.

3.   Norské království vyřizuje všechny nároky vzniklé v souvislosti s účastí na EUPOL „Proxima“, které některý z jeho pracovníků vznese nebo které se jej týkají. Norské království je příslušné k podání každé žaloby, zejména právní nebo kázeňské, proti kterémukoli svému pracovníku.

4.   Norské království se vzdává veškerých nároků vůči všem státům, jež se účastní EUPOL „Proxima“, v případě zranění nebo smrti pracovníka z Norského království nebo škody nebo ztráty týkající se jeho majetku, jejž používá EUPOL „Proxima“, pokud toto zranění, smrt, škoda nebo ztráta:

| — | byly způsobeny personálem EUPOL „Proxima“ při plnění jeho úkolů v souvislosti s operací, kromě případu hrubé nedbalosti nebo úmyslného nesprávného jednání, nebo |
| --- | --- |

—

byly způsobeny personálem EUPOL „Proxima“ při plnění jeho úkolů v souvislosti s operací, kromě případu hrubé nedbalosti nebo úmyslného nesprávného jednání, nebo

| — | vznikly použitím jakéhokoliv majetku, jenž patří státům účastnícím se EUPOL „Proxima“, pokud byl tento majetek použit v souvislosti s operací a kromě případu hrubé nedbalosti nebo úmyslného nesprávného jednání pracovníků EUPOL „Proxima“, kteří tento majetek používají. |
| --- | --- |

—

vznikly použitím jakéhokoliv majetku, jenž patří státům účastnícím se EUPOL „Proxima“, pokud byl tento majetek použit v souvislosti s operací a kromě případu hrubé nedbalosti nebo úmyslného nesprávného jednání pracovníků EUPOL „Proxima“, kteří tento majetek používají.

5.   Členské státy Evropské unie se zavazují učinit prohlášení o vzdání se nároku pro účast Norského království na EUPOL „Proxima“.

Článek 3

Utajované informace

1.   Norské království přijme vhodná opatření, aby utajované informace EU byly chráněny v souladu s bezpečnostními předpisy Rady Evropské unie, které jsou předmětem rozhodnutí Rady 2001/264/ES (3), a dalšími pokyny vydanými příslušnými orgány, včetně vedoucího mise/policejního komisaře EUPOL „Proxima“.

2.   Pokud Evropská unie a Norské království uzavřely dohodu o bezpečnostních postupech pro výměnu utajovaných informací, použijí se ustanovení této dohody v rámci EUPOL „Proxima“.

Článek 4

Personál vyslaný do EUPOL „Proxima“

1.   Norské království zajistí, aby jeho personál vyslaný do EUPOL „Proxima“ plnil své úkoly v souladu s

| — | ustanoveními společné akce 2003/681/SZBP a dalšími změnami uvedenými v čl. 1 odst. 1 této dohody, |
| --- | --- |

—

ustanoveními společné akce 2003/681/SZBP a dalšími změnami uvedenými v čl. 1 odst. 1 této dohody,

| — | operačním plánem, |
| --- | --- |

—

operačním plánem,

| — | prováděcími opatřeními. |
| --- | --- |

—

prováděcími opatřeními.

2.   Norské království včas uvědomí vedoucího mise/policejního komisaře EUPOL „Proxima“ a generálního tajemníka Rady Evropské unie o veškerých změnách svého příspěvku k EUPOL „Proxima“.

3.   Pracovníci vyslaní do EUPOL „Proxima“ podstoupí lékařskou prohlídku a očkování a příslušný orgán Norského království jim vystaví lékařské osvědčení o způsobilosti. Pracovníci vyslaní do EUPOL „Proxima“ předloží kopii tohoto osvědčení.

4.   Vyslaní policisté vykonávají práci ve svých vnitrostátních policejních stejnokrojích. Barety a odznaky jim poskytne EUPOL „Proxima“.

Článek 5

Linie velení

1.   Personál vyslaný Norským královstvím plní své úkoly a jedná pouze v zájmu EUPOL „Proxima“.

2.   Veškerý personál zůstává pod úplným velením vlastních vnitrostátních orgánů.

3.   Vnitrostátní orgány přenesou operativní velení (OPCON) na vedoucího mise/policejního komisaře EUPOL „Proxima“, který vykonává toto velení a kontrolu prostřednictvím hierarchické struktury velení a kontroly.

4.   Vedoucí mise/policejní komisař vede EUPOL „Proxima“ a zajišťuje jeho běžné řízení.

5.   Norské království má v souladu s čl. 9 odst. 4 společné akce 2003/681/SZBP ve vztahu k běžnému řízení operace stejná práva a povinnosti jako členské státy Evropské unie, které se operace účastní.

6.   Vedoucí mise/policejní komisař EUPOL „Proxima“ je příslušný pro kázeňský dohled nad personálem. V případě potřeby vykoná kázeňská opatření dotyčný vnitrostátní orgán.

7.   Norské království určí styčnou osobu svého kontingentu, která bude jeho kontingent v operaci zastupovat. Styčné osoby kontingentů podávají vedoucímu mise/policejnímu komisaři EUPOL „Proxima“ hlášení zprávy o vnitrostátních záležitostech a odpovídají za běžnou kázeň v kontingentu.

8.   Rozhodnutí o ukončení operace přijme Evropská unie po konzultaci s Norským královstvím, pokud bude tento stát přispívat k EUPOL „Proxima“ ke dni ukončení operace.

Článek 6

Finanční hlediska

1.   Norské království přebírá veškeré náklady spojené s jeho účastí na operaci kromě nákladů, jež jsou předmětem společného financování EU, jak je stanoveno v operativním rozpočtu operace.

2.   Norské království zváží poskytnutí dobrovolných příspěvků.

3.   V případě těchto dobrovolných příspěvků podepíší vedoucí mise/policejní komisař EUPOL „Proxima“ a příslušné správní útvary Norského království dohodu o praktických způsobech plateb týkajících se příspěvků Norského království na operativní rozpočet EUPOL „Proxima“. Tato dohoda bude obsahovat mimo jiné tato ustanovení:

| a) | dotyčná částka; |
| --- | --- |

a)

dotyčná částka;

| b) | způsoby platby finančního příspěvku; |
| --- | --- |

b)

způsoby platby finančního příspěvku;

| c) | postup auditu. |
| --- | --- |

c)

postup auditu.

4.   V případě smrti, zranění, ztráty nebo škody způsobené fyzickým nebo právnickým osobám z Bývalé jugoslávské republiky Makedonie zaplatí Norské království, pokud je jeho odpovědnost zjištěna, náhradu škody za podmínek stanovených v dohodě o postavení mise uvedené v čl. 2 odst. 1 této dohody.

Článek 7

Neplnění závazků

Jestliže jedna strana neplní své závazky stanovené v předchozích článcích, má druhá strana právo vypovědět tuto dohodu s měsíční výpovědní lhůtou.

Článek 8

Řešení sporů

Spory o výklad a použití této smlouvy se řeší mezi stranami diplomatickou cestou.

Článek 9

Vstup v platnost

1.   Tato dohoda vstupuje v platnost prvním dnem prvního měsíce následujícího po dni, kdy si strany vzájemně oznámí dokončení vnitřních postupů nezbytných pro tento účel.

2.   Tato dohoda se prozatímně používá ode dne podpisu.

3.   Tato dohoda může být změněna na základě písemné dohody mezi stranami.

4.   Tuto dohodu může jedna strana vypovědět písemným oznámením výpovědi druhé straně. Výpověď nabývá účinku šest měsíců po obdržení oznámení druhou stranou.

V Bruselu dne 9. září 2004 v anglickém jazyce ve čtyřech vyhotoveních.

Za Evropskou unii

Za Norské království

---

(1)  Úř. věst. L 249, 1.10.2003, s. 66.

1

(2)  Úř. věst. L 16, 23.1.2004, s. 65.

2

(3)  Úř. věst. L 101, 11.4.2001, s. 1.

3

---

| 30.11.2004 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 354/89 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2004

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 354/89

---

ROZHODNUTÍ RADY 2004/812/SZBP

ze dne 19. července 2004

o uzavření Dohody mezi Evropskou unií a Tureckou republikou o účasti Turecké republiky na policejní misi Evropské unie (EUPOL „Proxima“) v Bývalé jugoslávské republice Makedonii

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 24 této smlouvy,

s ohledem na doporučení předsednictví,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Rada přijala dne 29. září 2003 společnou akci 2003/681/SZBP o policejní misi Evropské unie v Bývalé jugoslávské republice Makedonii (EUPOL „Proxima“) (1). |
| --- | --- |

(1)

Rada přijala dne 29. září 2003 společnou akci 2003/681/SZBP o policejní misi Evropské unie v Bývalé jugoslávské republice Makedonii (EUPOL „Proxima“) (1).

| (2) | Podle čl. 9 odst. 6 uvedené společné akce jsou podrobná ujednání ve vztahu k účasti třetích států podmíněna dohodou podle článku 24 Smlouvy o Evropské unii. |
| --- | --- |

(2)

Podle čl. 9 odst. 6 uvedené společné akce jsou podrobná ujednání ve vztahu k účasti třetích států podmíněna dohodou podle článku 24 Smlouvy o Evropské unii.

| (3) | V návaznosti na rozhodnutí Rady ze dne 2. března 2004, kterým se předsednictví, kterému je případně nápomocen generální tajemník, vysoký představitel, zmocňuje k zahájení jednání, sjednalo předsednictví dohodu s Tureckou republikou o účasti Turecké republiky na policejní misi Evropské unie (EUPOL „Proxima“) v Bývalé jugoslávské republice Makedonii. |
| --- | --- |

(3)

V návaznosti na rozhodnutí Rady ze dne 2. března 2004, kterým se předsednictví, kterému je případně nápomocen generální tajemník, vysoký představitel, zmocňuje k zahájení jednání, sjednalo předsednictví dohodu s Tureckou republikou o účasti Turecké republiky na policejní misi Evropské unie (EUPOL „Proxima“) v Bývalé jugoslávské republice Makedonii.

| (4) | Tato dohoda by měla být schválena, |
| --- | --- |

(4)

Tato dohoda by měla být schválena,

ROZHODLA TAKTO:

Článek 1

Dohoda mezi Evropskou unií a Tureckou republikou o účasti Turecké republiky na policejní misi Evropské unie (EUPOL „Proxima“) v Bývalé jugoslávské republice Makedonii se schvaluje jménem Evropské unie.

Znění dohody se připojuje k tomuto rozhodnutí.

Článek 2

Předseda Rady je oprávněn jmenovat osobu zmocněnou podepsat dohodu zavazující Evropskou unii.

Článek 3

Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem přijetí.

Článek 4

Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 19. července 2004.

Za Radu

P. H. DONNER

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 249, 1.10.2003, s. 66.

1

---

PŘEKLAD

DOHODA

mezi Evropskou unií a Tureckou republikou o účasti Turecké republiky na policejní misi Evropské unie v Bývalé jugoslávské republice Makedonie (EUPOL „Proxima“)

EVROPSKÁ UNIE

na jedné straně a

TURECKÁ REPUBLIKA

na straně druhé,

společně dále jen „zúčastněné strany“,

BEROUCE NA VĚDOMÍ,

| — | že Rada Evropské unie přijala dne 29. září 2003 společnou akci 2003/681/SZBP o policejní misi Evropské unie v Bývalé jugoslávské republice Makedonii (EUPOL „Proxima“) (1), jež stanoví, že přistupující státy jsou pozvány a jiné třetí státy mohou být pozvány, aby přispěly k EUPOL „Proxima“, |
| --- | --- |

—

že Rada Evropské unie přijala dne 29. září 2003 společnou akci 2003/681/SZBP o policejní misi Evropské unie v Bývalé jugoslávské republice Makedonii (EUPOL „Proxima“) (1), jež stanoví, že přistupující státy jsou pozvány a jiné třetí státy mohou být pozvány, aby přispěly k EUPOL „Proxima“,

| — | že Turecká republika byla pozvána, aby se účastnila EUPOL „Proxima“, |
| --- | --- |

—

že Turecká republika byla pozvána, aby se účastnila EUPOL „Proxima“,

| — | že proces vytvoření síly byl úspěšně dokončen a že policejní vedoucí mise a Výbor pro civilní aspekty řešení krizí doporučili schválit účast Turecké republiky na EUPOL „Proxima“, |
| --- | --- |

—

že proces vytvoření síly byl úspěšně dokončen a že policejní vedoucí mise a Výbor pro civilní aspekty řešení krizí doporučili schválit účast Turecké republiky na EUPOL „Proxima“,

| — | že dne 10. února 2004 rozhodnul Politický a bezpečnostní výbor o přijetí příspěvku Turecké republiky k EUPOL „Proxima“, |
| --- | --- |

—

že dne 10. února 2004 rozhodnul Politický a bezpečnostní výbor o přijetí příspěvku Turecké republiky k EUPOL „Proxima“,

| — | že dne 11. prosince 2003 byla uzavřena Dohoda mezi EU a Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií o postavení a činnosti policejní mise Evropské unie (EUPOL „Proxima“) v Bývalé jugoslávské republice Makedonii (2), jež obsahuje ustanovení o postavení personálu EUPOL „Proxima“, |
| --- | --- |

—

že dne 11. prosince 2003 byla uzavřena Dohoda mezi EU a Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií o postavení a činnosti policejní mise Evropské unie (EUPOL „Proxima“) v Bývalé jugoslávské republice Makedonii (2), jež obsahuje ustanovení o postavení personálu EUPOL „Proxima“,

SE DOHODLY NA TĚCHTO USTANOVENÍCH:

Článek 1

Rámec

1.   Turecká republika se připojuje k ustanovením společné akce 2003/681/SZBP o EUPOL „Proxima“, přijaté Radou Evropské unie dne 29. září 2003, a všech společných akcí nebo rozhodnutí, jimiž Rada Evropské unie případně rozhodne o rozšíření EUPOL „Proxima“.

2.   Příspěvkem Turecké republiky k EUPOL „Proxima“ není dotčena samostatnost rozhodování Evropské unie.

Článek 2

Postavení personálu

1.   Postavení personálu vyslaného Tureckou republikou do EUPOL „Proxima“ se řídí dohodou uzavřenou dne 11. prosince 2003 mezi EU a Bývalou jugoslávskou republikou Makedonie o postavení a činnosti policejní mise Evropské unie v Bývalé jugoslávské republice Makedonie.

2.   Aniž je dotčena dohoda mezi EU a Bývalou jugoslávskou republikou Makedonie o postavení a činnosti policejní mise Evropské unie v Bývalé jugoslávské republice Makedonie, vykonává Turecká republika pravomoc nad svým personálem, jenž se účastní EUPOL „Proxima“.

3.   Turecká republika vyřizuje všechny nároky vzniklé v souvislosti s účastí na EUPOL „Proxima“, které některý z jeho pracovníků vznese nebo které se jej týkají. Turecká republika je příslušná k podání každé žaloby, zejména právní nebo kázeňské, proti kterémukoli svému pracovníku.

4.   Turecká republika se vzdává veškerých nároků vůči všem státům, jež se účastní EUPOL „Proxima“, v případě zranění nebo smrti pracovníka z Turecké republiky nebo škody nebo ztráty týkající se jeho majetku, jejž používá EUPOL „Proxima“, pokud toto zranění, smrt, škoda nebo ztráta

| — | byly způsobeny personálem EUPOL „Proxima“ při plnění jeho úkolů v souvislosti s operací, kromě případu hrubé nedbalosti nebo úmyslného nesprávného jednání, nebo |
| --- | --- |

—

byly způsobeny personálem EUPOL „Proxima“ při plnění jeho úkolů v souvislosti s operací, kromě případu hrubé nedbalosti nebo úmyslného nesprávného jednání, nebo

| — | vznikla použitím jakéhokoliv majetku, jenž patří státům účastnícím se EUPOL „Proxima“, pokud byl tento majetek použit v souvislosti s operací a kromě případu hrubé nedbalosti nebo úmyslného nesprávného jednání pracovníků EUPOL „Proxima“, kteří tento majetek používají. |
| --- | --- |

—

vznikla použitím jakéhokoliv majetku, jenž patří státům účastnícím se EUPOL „Proxima“, pokud byl tento majetek použit v souvislosti s operací a kromě případu hrubé nedbalosti nebo úmyslného nesprávného jednání pracovníků EUPOL „Proxima“, kteří tento majetek používají.

5.   Členské státy Evropské unie se zavazují učinit prohlášení o vzdání se nároku pro účast Turecké republiky na EUPOL „Proxima“.

Článek 3

Utajované informace

1.   Turecká republika přijme vhodná opatření, aby utajované informace EU byly chráněny v souladu s bezpečnostními předpisy Rady Evropské unie, které jsou předmětem rozhodnutí Rady 2001/264/ES (3), a dalšími pokyny vydanými příslušnými orgány, včetně vedoucího mise/policejního komisaře EUPOL „Proxima“.

2.   Pokud Evropská unie a Turecká republika uzavřely dohodu o bezpečnostních postupech pro výměnu utajovaných informací, použijí se ustanovení této dohody v rámci EUPOL „Proxima“.

Článek 4

Personál vyslaný do EUPOL „Proxima“

1.   Turecká republika zajistí, aby její personál vyslaný do EUPOL „Proxima“ plnil své úkoly v souladu s

| — | ustanoveními společné akce 2003/681/SZBP a dalšími změnami uvedenými v čl. 1 odst. 1 této dohody, |
| --- | --- |

—

ustanoveními společné akce 2003/681/SZBP a dalšími změnami uvedenými v čl. 1 odst. 1 této dohody,

| — | operačním plánem, |
| --- | --- |

—

operačním plánem,

| — | prováděcími opatřeními. |
| --- | --- |

—

prováděcími opatřeními.

2.   Turecká republika včas uvědomí vedoucího mise/policejního komisaře EUPOL „Proxima“ a generálního tajemníka Rady Evropské unie o veškerých změnách svého příspěvku k EUPOL „Proxima“.

3.   Pracovníci vyslaní do EUPOL „Proxima“ podstoupí lékařskou prohlídku a očkování a příslušný orgán Turecké republiky jim vystaví lékařské osvědčení o způsobilosti. Pracovníci vyslaní do EUPOL „Proxima“ předloží kopii tohoto osvědčení.

4.   Vyslaní policisté vykonávají práci ve svých vnitrostátních policejních stejnokrojích. Barety a odznaky jim poskytne EUPOL „Proxima“.

Článek 5

Linie velení

1.   Personál vyslaný Tureckou republikou plní své úkoly a jedná pouze v zájmu EUPOL „Proxima“.

2.   Veškerý personál zůstává pod úplným velením vlastních vnitrostátních orgánů.

3.   Vnitrostátní orgány přenesou operativní velení (OPCON) na vedoucího mise/policejního komisaře EUPOL „Proxima“, který vykonává toto velení a kontrolu prostřednictvím hierarchické struktury velení a kontroly.

4.   Vedoucí mise/policejní komisař vede EUPOL „Proxima“ a zajišťuje jeho běžné řízení.

5.   Turecká republika má v souladu s čl. 9 odst. 4 společné akce 2003/681/SZBP ve vztahu k běžnému řízení operace stejná práva a povinnosti jako členské státy Evropské unie, které se operace účastní.

6.   Vedoucí mise/policejní komisař EUPOL „Proxima“ je příslušný pro kázeňský dohled nad personálem. V případě potřeby vykoná kázeňská opatření dotyčný vnitrostátní orgán.

7.   Turecká republika určí styčnou osobu svého kontingentu, která bude její kontingent v operaci zastupovat. Styčné osoby kontingentů podávají vedoucímu mise/policejnímu komisaři EUPOL „Proxima“ hlášení zprávy o vnitrostátních záležitostech a odpovídají za běžnou kázeň v kontingentu.

8.   Rozhodnutí o ukončení operace přijme Evropská unie po konzultaci s Tureckou republikou, pokud bude tento stát přispívat k EUPOL „Proxima“ ke dni ukončení operace.

Článek 6

Finanční hlediska

1.   Turecká republika přebírá veškeré náklady spojené se svou účastí na operaci kromě nákladů, jež jsou předmětem společného financování EU, jak je stanoveno v operativním rozpočtu operace.

2.   Turecká republika zváží poskytnutí dobrovolných příspěvků.

3.   V případě těchto dobrovolných příspěvků podepíší vedoucí mise/policejní komisař EUPOL „Proxima“ a příslušné správní útvary Turecké republiky dohodu o praktických způsobech plateb týkajících se příspěvků Turecké republiky na operativní rozpočet EUPOL „Proxima“. Tato dohoda bude obsahovat mimo jiné tato ustanovení:

| a) | dotyčná částka; |
| --- | --- |

a)

dotyčná částka;

| b) | způsoby platby finančního příspěvku; |
| --- | --- |

b)

způsoby platby finančního příspěvku;

| c) | postup auditu. |
| --- | --- |

c)

postup auditu.

4.   V případě smrti, zranění, ztráty nebo škody způsobené fyzickým nebo právnickým osobám z Bývalé jugoslávské republiky Makedonie zaplatí Turecká republika, pokud je její odpovědnost zjištěna, náhradu škody za podmínek stanovených v dohodě o postavení mise uvedené v čl. 2 odst. 1 této dohody.

Článek 7

Neplnění závazků

Jestliže jedna strana neplní své závazky stanovené v této dohodě, má druhá strana právo vypovědět tuto dohodu s měsíční výpovědní lhůtou.

Článek 8

Řešení sporů

Spory o výklad a použití této smlouvy se řeší mezi stranami diplomatickou cestou.

Článek 9

Vstup v platnost

1.   Tato dohoda vstupuje v platnost prvním dnem prvního měsíce následujícího po dni, kdy si strany vzájemně oznámí dokončení vnitřních postupů nezbytných pro tento účel.

2.   Tato dohoda může být změněna na základě vzájemné písemné dohody mezi stranami. Změny vstupují v platnost v souladu s postupy stanovenými v odstavci 1.

3.   Tuto dohodu může jedna strana vypovědět písemným oznámením výpovědi druhé straně. Výpověď nabývá účinku šest měsíců po obdržení oznámení druhou stranou.

V Bruselu dne 10. září 2004 v anglickém jazyce ve čtyřech vyhotoveních.

Za Evropskou unii

Za Tureckou republiku

---

(1)  Úř. věst. L 249, 1.10. 2003, s. 66.

1

(2)  Úř. věst. L 16, 23.1.2004, s. 65.

2

(3)  Úř. věst. L 101, 11.4. 2001, s. 1.

3

---

30.11.2004

| 30.11.2004 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 354/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 354/s3

---

1. listopadu 2004 – EUR-Lex – nová verze!

europa.eu.int/eur-lex/lex/

Tato nová stránka obsahuje službu CELEX a umožňuje bezplatný a snadný přístup ve 20 jazycích k dokumentům největší databáze právních předpisů EU.

---