# Euroopa Liidu L 345/20.

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 345 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 47. köide20. november 2004 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 345

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

47. köide20. november 2004

---

| Sisukord | | I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1973/2004, 29. oktoober 2004, millega sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad nõukogu määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV ja IVa jaotises sätestatud toetuskavade rakendamiseks ja tootmisest kõrvaldatud maa kasutamine tooraine tootmiseks | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1974/2004, 29. oktoober 2004, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 795/2004, millega kehtestatakse ühtse otsemaksete kava kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad, mis on sätestatud nõukogu määruses (EÜ) nr 1782/2003, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks | 85 |

Sisukord

I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1973/2004, 29. oktoober 2004, millega sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad nõukogu määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV ja IVa jaotises sätestatud toetuskavade rakendamiseks ja tootmisest kõrvaldatud maa kasutamine tooraine tootmiseks

1

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1974/2004, 29. oktoober 2004, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 795/2004, millega kehtestatakse ühtse otsemaksete kava kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad, mis on sätestatud nõukogu määruses (EÜ) nr 1782/2003, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks

85

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

| 20.11.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 345/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.11.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 345/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1973/2004,

29. oktoober 2004,

millega sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad nõukogu määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV ja IVa jaotises sätestatud toetuskavade rakendamiseks ja tootmisest kõrvaldatud maa kasutamine tooraine tootmiseks

SISUKORD

| 1. peatükk | Reguleerimisala ja üldsätted |
| --- | --- |

1. peatükk

| 2. peatükk | Kõva nisu spetsiaalne kvaliteedilisatasu |
| --- | --- |

2. peatükk

| 3. peatükk | Valgurikaste taimede toetus |
| --- | --- |

3. peatükk

| 4. peatükk | Põllukultuurist sõltuv riisitoetus |
| --- | --- |

4. peatükk

| 5. peatükk | Pähklite pindalatoetus |
| --- | --- |

5. peatükk

| 6. peatükk | Tärklisekartuli toetus |
| --- | --- |

6. peatükk

| 7. peatükk | Piimakarjatoetus ja lisatoetus |
| --- | --- |

7. peatükk

| 8. peatükk | Energeetiliste põllukultuuride toetus |
| --- | --- |

8. peatükk

| 1. jagu | Määratlused |
| --- | --- |

1. jagu

| 2. jagu | Leping |
| --- | --- |

2. jagu

| 3. jagu | Lepingu muudatused ja lõpetamine |
| --- | --- |

3. jagu

| 4. jagu | Tüüpilised saagised ja tarnitud kogused |
| --- | --- |

4. jagu

| 5. jagu | Toetuse maksmise tingimused |
| --- | --- |

5. jagu

| 6. jagu | Leping ning taotleja ja esmatöötleja kohustused |
| --- | --- |

6. jagu

| 7. jagu | Tagatised |
| --- | --- |

7. jagu

| 8. jagu | Müüki, üleandmist või tarnimist teise liikmesriiki või eksporti hõlmavad dokumendid |
| --- | --- |

8. jagu

| 9. jagu | Kontroll |
| --- | --- |

9. jagu

| 10. jagu | Toetuskavast väljaarvamine ja hindamine |
| --- | --- |

10. jagu

| 9. peatükk | Piirkondlik põllukultuuride eritoetus |
| --- | --- |

9. peatükk

| 10. peatükk | Seemnetoetus |
| --- | --- |

10. peatükk

| 11. peatükk | Põllukultuuride pindalatoetus |
| --- | --- |

11. peatükk

| 1. jagu | Põllukultuuride pindalatoetuse üldsätted |
| --- | --- |

1. jagu

| 2. jagu | Teatavate põllukultuuride erisätted |
| --- | --- |

2. jagu

| 3. jagu | Baaskülvipinnad, võrdlussaagised ja ülemmäärad |
| --- | --- |

3. jagu

| 4. jagu | Maa tootmisest kõrvaldamine |
| --- | --- |

4. jagu

| 5. jagu | Teatamine |
| --- | --- |

5. jagu

| 12. peatükk | Lamba- ja kitsekasvatuse lisatasud |
| --- | --- |

12. peatükk

| 1. jagu | Otsetoetused |
| --- | --- |

1. jagu

| 2. jagu | Piirangud, varud ja loovutamised |
| --- | --- |

2. jagu

| 3. jagu | Lisatoetused |
| --- | --- |

3. jagu

| 4. jagu | Üldsätted |
| --- | --- |

4. jagu

| 13. peatükk | Veise- ja vasikaliha toetused |
| --- | --- |

13. peatükk

| 1. jagu | Erilisatasu (määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikkel 123) |
| --- | --- |

1. jagu

| 2. jagu | Aastaaegade mõju hüvitav lisatasu (määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikkel 124) |
| --- | --- |

2. jagu

| 3. jagu | Ammlehmade lisatasu (määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklid 125—129) |
| --- | --- |

3. jagu

| 4. jagu | Ühissätted erilisatasude ja ammlehmade lisatasude kohta |
| --- | --- |

4. jagu

| 5. jagu | Tapalisatasu (määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikkel 130) |
| --- | --- |

5. jagu

| 6. jagu | Lisatoetused (määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklid 133—136) |
| --- | --- |

6. jagu

| 7. jagu | Üldsätted |
| --- | --- |

7. jagu

| 8. jagu | Ülemineku- ja lõppsätted |
| --- | --- |

8. jagu

| 14. peatükk | Ühtne pindalatoetuse kava |
| --- | --- |

14. peatükk

| 15. peatükk | Riiklikud täiendavad otsetoetused |
| --- | --- |

15. peatükk

| 16. peatükk | Tootmisest kõrvaldatud maa kasutamine tooraine tootmiseks |
| --- | --- |

16. peatükk

| 1. jagu | Määratlused |
| --- | --- |

1. jagu

| 2. jagu | Leping |
| --- | --- |

2. jagu

| 3. jagu | Lepingu muudatused ja lõpetamine |
| --- | --- |

3. jagu

| 4. jagu | Tüüpilised saagised ja tarnitud kogused |
| --- | --- |

4. jagu

| 5. jagu | Toetuse maksmise tingimused |
| --- | --- |

5. jagu

| 6. jagu | Leping ja kohustused |
| --- | --- |

6. jagu

| 7. jagu | Tagatised |
| --- | --- |

7. jagu

| 8. jagu | Müüki, üleandmist või tarnimist teise liikmesriiki või eksporti hõlmavad dokumendid |
| --- | --- |

8. jagu

| 9. jagu | Kontroll |
| --- | --- |

9. jagu

| 10. jagu | Toetuskavast väljaarvamine ja hindamised |
| --- | --- |

10. jagu

| 17. peatükk | Toetus humala all oleva maa eest |
| --- | --- |

17. peatükk

| 18. peatükk | Lõppsätted |
| --- | --- |

18. peatükk

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia ühinemisakti, eriti selle artikli 41 esimest lõiget,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1782/2003, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks ning millega muudetakse määrusi (EMÜ) nr 2019/93, (EÜ) nr 1452/2001, (EÜ) nr 1453/2001, (EÜ) nr 1454/2001, (EÜ) nr1868/94, (EÜ) nr 1251/1999, (EÜ) nr 1254/1999, (EÜ) nr 1673/2000, (EMÜ) nr 2358/71 ja (EÜ) nr 2529/2001, (1) eriti selle artiklit 110 ja artikli 145 punkte c, d, e ja f,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV ja IVa jaotistes kehtestatakse teatud toetuskavad põllumajandustootjate jaoks. Mõne toetuskava rakenduseeskirjad on juba kehtestatud järgmiste õigusaktidega: komisjoni 2. augusti 1972. aasta määrus (EMÜ) nr 1686/72 teatavatest seemnesektoris abi andmise üksikasjalikest eeskirjadest, (2) komisjoni 22. juuni 1976. aasta määrus (EMÜ) nr 1445/76, millega määratakse kindlaks Lolium perenne L. erinevate sortide loetelu, (3) komisjoni 30. juuli 1996. aasta määrus (EÜ) nr 1644/96, milles sätestatakse teatavate kaunviljade jaoks abi andmise üksikasjalikud eeskirjad, (4) komisjoni 19. märtsi 1999. aasta määrus (EÜ) nr 609/1999, milles sätestatakse humalatootjatele abi andmise üksikasjalikud eeskirjad; (5) komisjoni 22. oktoobri 1999. aasta määrus (EÜ) nr 2316/1999, milles sätestatakse nõukogu määruses (EÜ) nr 1251/1999 sätestatud teatavate põllukultuuride tootjate toetussüsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (6) komisjoni 28. oktoobri 1999. aasta määrus (EÜ) nr 2342/1999, milles sätestatakse veise- ja vasikalihaturu ühist korraldust käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 1254/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad lisatasukavade kohta, (7) komisjoni 19. novembri 1999. aasta määrus (EÜ) nr 2461/1999, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1251/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses tootmisest kõrvaldatud maa kasutamisega tooraine tootmiseks, (8) komisjoni 21. detsembri 2001. aasta määrus (EÜ) nr 2550/2001, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2529/2001 (lamba- ja kitselihaturu ühise korralduse kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad lisatasukavade osas ning muudetakse määrust (EÜ) nr 2419/2001, (9) komisjoni 16. detsembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 2199/2003, milles sätestatakse üleminekumeetmed nõukogu määruse (EÜ) nr 1259/1999 kohaldamiseks 2004. aastal seoses ühtse pindalatoetuse kavaga Tšehhi Vabariigis, Eestis, Küprosel, Lätis, Leedus, Ungaris, Maltal, Poolas, Sloveenias ja Slovakkias, (10) komisjoni 23. detsembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 2237/2003, millega nähakse ette üksikasjalikud reeglid teatavate toetuskavade kohaldamiseks, mis on sätestatud nõukogu määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotises, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks. (11) Ühenduse õigusaktide selguse huvides tuleks need õigusaktid kehtetuks tunnistada ja asendada kõigi nende toetuskavade rakenduseeskirju sätestava ühe määrusega, mida kohaldatakse 1. jaanuarist 2005. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV ja IVa jaotistes kehtestatakse teatud toetuskavad põllumajandustootjate jaoks. Mõne toetuskava rakenduseeskirjad on juba kehtestatud järgmiste õigusaktidega: komisjoni 2. augusti 1972. aasta määrus (EMÜ) nr 1686/72 teatavatest seemnesektoris abi andmise üksikasjalikest eeskirjadest, (2) komisjoni 22. juuni 1976. aasta määrus (EMÜ) nr 1445/76, millega määratakse kindlaks Lolium perenne L. erinevate sortide loetelu, (3) komisjoni 30. juuli 1996. aasta määrus (EÜ) nr 1644/96, milles sätestatakse teatavate kaunviljade jaoks abi andmise üksikasjalikud eeskirjad, (4) komisjoni 19. märtsi 1999. aasta määrus (EÜ) nr 609/1999, milles sätestatakse humalatootjatele abi andmise üksikasjalikud eeskirjad; (5) komisjoni 22. oktoobri 1999. aasta määrus (EÜ) nr 2316/1999, milles sätestatakse nõukogu määruses (EÜ) nr 1251/1999 sätestatud teatavate põllukultuuride tootjate toetussüsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (6) komisjoni 28. oktoobri 1999. aasta määrus (EÜ) nr 2342/1999, milles sätestatakse veise- ja vasikalihaturu ühist korraldust käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 1254/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad lisatasukavade kohta, (7) komisjoni 19. novembri 1999. aasta määrus (EÜ) nr 2461/1999, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1251/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses tootmisest kõrvaldatud maa kasutamisega tooraine tootmiseks, (8) komisjoni 21. detsembri 2001. aasta määrus (EÜ) nr 2550/2001, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2529/2001 (lamba- ja kitselihaturu ühise korralduse kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad lisatasukavade osas ning muudetakse määrust (EÜ) nr 2419/2001, (9) komisjoni 16. detsembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 2199/2003, milles sätestatakse üleminekumeetmed nõukogu määruse (EÜ) nr 1259/1999 kohaldamiseks 2004. aastal seoses ühtse pindalatoetuse kavaga Tšehhi Vabariigis, Eestis, Küprosel, Lätis, Leedus, Ungaris, Maltal, Poolas, Sloveenias ja Slovakkias, (10) komisjoni 23. detsembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 2237/2003, millega nähakse ette üksikasjalikud reeglid teatavate toetuskavade kohaldamiseks, mis on sätestatud nõukogu määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotises, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks. (11) Ühenduse õigusaktide selguse huvides tuleks need õigusaktid kehtetuks tunnistada ja asendada kõigi nende toetuskavade rakenduseeskirju sätestava ühe määrusega, mida kohaldatakse 1. jaanuarist 2005.

| (2) | Selleks, et kindlustada toetuskavade efektiivne haldamine, tuleks pindalatoetused piirata teatava pindalaga ja määratleda toetuste tingimused. |
| --- | --- |

(2)

Selleks, et kindlustada toetuskavade efektiivne haldamine, tuleks pindalatoetused piirata teatava pindalaga ja määratleda toetuste tingimused.

| (3) | Maltal on väga suur arv väikesi talumajapidamisi, mille suurus jääb alla 0,3 hektari. Vältimaks paljude Malta põllumajandustootjate ilmajäämist pindalapõhistest otsetoetustest, tuleks pindalapõhiste otsetoetuste taotlemise miinimumsuuruseks Maltal kehtestada 0,1 ha ning aastateks 2005 ja 2006 tuleks Maltale lubada erandit määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 107 lõikest 9. |
| --- | --- |

(3)

Maltal on väga suur arv väikesi talumajapidamisi, mille suurus jääb alla 0,3 hektari. Vältimaks paljude Malta põllumajandustootjate ilmajäämist pindalapõhistest otsetoetustest, tuleks pindalapõhiste otsetoetuste taotlemise miinimumsuuruseks Maltal kehtestada 0,1 ha ning aastateks 2005 ja 2006 tuleks Maltale lubada erandit määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 107 lõikest 9.

| (4) | Tuleks ära hoida külvamine üksnes pindalatoetuse saamise eesmärgil. Tuleks täpsustada teatavad tingimused, mis on seotud põllukultuuride, eriti kõva nisu, õliseemnete, valgurikaste taimede ning riisi külvi ja harimisega. Ühenduse põllumajanduse mitmekesisuse kajastamiseks tuleks kinni pidada kohalikest normidest. |
| --- | --- |

(4)

Tuleks ära hoida külvamine üksnes pindalatoetuse saamise eesmärgil. Tuleks täpsustada teatavad tingimused, mis on seotud põllukultuuride, eriti kõva nisu, õliseemnete, valgurikaste taimede ning riisi külvi ja harimisega. Ühenduse põllumajanduse mitmekesisuse kajastamiseks tuleks kinni pidada kohalikest normidest.

| (5) | Iga haritava maatüki kohta tuleks antud aastal lubada ainult ühe pindalatoetuse taotluse esitamist, välja arvatud juhtudel, kui pindalatoetust makstakse täiendusena samale põllukultuurile või kui abi puudutab seemne tootmist. Pindalatoetusi võib anda kultuuride jaoks, mida subsideeritakse ühenduse struktuuripoliitika või keskkonnapoliitika kava raames. |
| --- | --- |

(5)

Iga haritava maatüki kohta tuleks antud aastal lubada ainult ühe pindalatoetuse taotluse esitamist, välja arvatud juhtudel, kui pindalatoetust makstakse täiendusena samale põllukultuurile või kui abi puudutab seemne tootmist. Pindalatoetusi võib anda kultuuride jaoks, mida subsideeritakse ühenduse struktuuripoliitika või keskkonnapoliitika kava raames.

| (6) | Pindalapõhistes toetuskavades on sätestatud, et kui pindala, mille kohta toetust taotletakse, ületab tagatud maksimumpindala või baaskülvipinna või osa-baaskülvipinna, vähendatakse kõnealusel aastal proportsionaalselt põllumajandustootja kohta pindala, mille eest toetust taotletakse. Seepärast on kohane kehtestada viisid ja tähtajad teabe vahetamiseks komisjoni ja liikmesriikide vahel, et määrata kindlaks vähendamise koefitsient ning teavitada komisjoni põllumaadest, millele on juba toetust makstud. Samu sätteid tuleks kohaldada kehtivate individuaalsete kvootide kogusumma vähendamise suhtes määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 95 lõike 4 kohaldamisel. |
| --- | --- |

(6)

Pindalapõhistes toetuskavades on sätestatud, et kui pindala, mille kohta toetust taotletakse, ületab tagatud maksimumpindala või baaskülvipinna või osa-baaskülvipinna, vähendatakse kõnealusel aastal proportsionaalselt põllumajandustootja kohta pindala, mille eest toetust taotletakse. Seepärast on kohane kehtestada viisid ja tähtajad teabe vahetamiseks komisjoni ja liikmesriikide vahel, et määrata kindlaks vähendamise koefitsient ning teavitada komisjoni põllumaadest, millele on juba toetust makstud. Samu sätteid tuleks kohaldada kehtivate individuaalsete kvootide kogusumma vähendamise suhtes määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 95 lõike 4 kohaldamisel.

| (7) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklile 73 on kõva nisu spetsiaalse kvaliteedilisatasu saamise tingimuseks, et tootmispiirkonnas kasutatakse teatav kogus tunnustatud sortide sertifitseeritud seemet, mille kõrge kvaliteet sobib manna või pastatoodete valmistamiseks. Nendest tingimustest kinnipidamise tagamiseks tuleks igas liikmesriigis määrata kindlaks kriteeriumid sortide sõelumismeetodi valikuks ning menetlus kõlblike sortide nimistu koostamiseks, samuti kehtestada kasutatava sertifitseeritud seemne miinimumkogus. |
| --- | --- |

(7)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklile 73 on kõva nisu spetsiaalse kvaliteedilisatasu saamise tingimuseks, et tootmispiirkonnas kasutatakse teatav kogus tunnustatud sortide sertifitseeritud seemet, mille kõrge kvaliteet sobib manna või pastatoodete valmistamiseks. Nendest tingimustest kinnipidamise tagamiseks tuleks igas liikmesriigis määrata kindlaks kriteeriumid sortide sõelumismeetodi valikuks ning menetlus kõlblike sortide nimistu koostamiseks, samuti kehtestada kasutatava sertifitseeritud seemne miinimumkogus.

| (8) | Lühike ajavahemik määruse (EÜ) nr 1782/2003 vastuvõtmise ja kõva nisu spetsiaalse kvaliteedilisatasu jõustumise vahel ei võimalda kavandatud sõelumismeetodi alusel koostatud tingimustele vastavate sortide nimistu kinnitamist toetuste andmiseks aastateks 2004 ja 2005. Seepärast on liikmesriikidel vaja kehtestada üleminekunimistu, mille aluseks on valik kasutuses olevatest sortidest. |
| --- | --- |

(8)

Lühike ajavahemik määruse (EÜ) nr 1782/2003 vastuvõtmise ja kõva nisu spetsiaalse kvaliteedilisatasu jõustumise vahel ei võimalda kavandatud sõelumismeetodi alusel koostatud tingimustele vastavate sortide nimistu kinnitamist toetuste andmiseks aastateks 2004 ja 2005. Seepärast on liikmesriikidel vaja kehtestada üleminekunimistu, mille aluseks on valik kasutuses olevatest sortidest.

| (9) | Mõnes piirkonnas on agronoomilistel põhjustel tavaks teha valgurikaste taimede ja teravilja segukülvi. Saadav põllukultuur koosneb põhiliselt valgurikkast kultuurist. Valgurikaste taimede toetuse andmisel tuleks sellistelt külvatud põllumaid käsitleda kui valgurikaste taimede põllumaid. |
| --- | --- |

(9)

Mõnes piirkonnas on agronoomilistel põhjustel tavaks teha valgurikaste taimede ja teravilja segukülvi. Saadav põllukultuur koosneb põhiliselt valgurikkast kultuurist. Valgurikaste taimede toetuse andmisel tuleks sellistelt külvatud põllumaid käsitleda kui valgurikaste taimede põllumaid.

| (10) | Tuleks sätestada maguslupiinide standardid ja testid, mille abil määratleda, kas lupiin on magus. |
| --- | --- |

(10)

Tuleks sätestada maguslupiinide standardid ja testid, mille abil määratleda, kas lupiin on magus.

| (11) | Pähkli toetuskavade tõhususe ja hea haldamise eesmärgil ei tohiks eraldatud pindalatoetust kasutada tähtsusetute istandike või üksikute puude rahastamiseks. Seepärast on vaja määratleda eriviljapuuaia minimaalne suurus ja minimaalne puude tihedus. Ülemineku hõlbustamiseks kehtivatelt arengukavadelt, mis lõpevad pärast uue toetuskava rakendumist, on otstarbekas kehtestada üleminekumeetmed. |
| --- | --- |

(11)

Pähkli toetuskavade tõhususe ja hea haldamise eesmärgil ei tohiks eraldatud pindalatoetust kasutada tähtsusetute istandike või üksikute puude rahastamiseks. Seepärast on vaja määratleda eriviljapuuaia minimaalne suurus ja minimaalne puude tihedus. Ülemineku hõlbustamiseks kehtivatelt arengukavadelt, mis lõpevad pärast uue toetuskava rakendumist, on otstarbekas kehtestada üleminekumeetmed.

| (12) | Toetuse maksmise tingimused ja põllukultuurist sõltuvate toetuste arvutamine riisi jaoks ei olene mitte ainult baaskülvipinnast või igale tootjaliikmesriigile määrusega (EÜ) nr 1782/2003 kehtestatud põllumaade suurusest, vaid ka nende baaspindade võimalikust osadeks jaotamisest ning iga liikmesriigi poolt valitud objektiivsetest kriteeriumidest sellise jaotuse tegemiseks, haritavate maatükkide harimise tingimustest ja nende maatükkide minimaalsest suurusest. Selleks tuleks kehtestada üksikasjalikud reeglid, mida kohaldatakse baaskülvipindade ja osa-baaskülvipindade kindlaksmääramisel, haldamisel ja viljelemisel. |
| --- | --- |

(12)

Toetuse maksmise tingimused ja põllukultuurist sõltuvate toetuste arvutamine riisi jaoks ei olene mitte ainult baaskülvipinnast või igale tootjaliikmesriigile määrusega (EÜ) nr 1782/2003 kehtestatud põllumaade suurusest, vaid ka nende baaspindade võimalikust osadeks jaotamisest ning iga liikmesriigi poolt valitud objektiivsetest kriteeriumidest sellise jaotuse tegemiseks, haritavate maatükkide harimise tingimustest ja nende maatükkide minimaalsest suurusest. Selleks tuleks kehtestada üksikasjalikud reeglid, mida kohaldatakse baaskülvipindade ja osa-baaskülvipindade kindlaksmääramisel, haldamisel ja viljelemisel.

| (13) | Määruse (EÜ) 1782/2003 artiklis 82 osutatud baaskülvipinna võimalik ületamine toob kaasa põllukultuurist sõltuvate toetuste vähendamise riisi jaoks. Sellise vähendamise arvutamiseks tuleks määratleda arvessevõetavad kriteeriumid ja kohaldatavad koefitsiendid. |
| --- | --- |

(13)

Määruse (EÜ) 1782/2003 artiklis 82 osutatud baaskülvipinna võimalik ületamine toob kaasa põllukultuurist sõltuvate toetuste vähendamise riisi jaoks. Sellise vähendamise arvutamiseks tuleks määratleda arvessevõetavad kriteeriumid ja kohaldatavad koefitsiendid.

| (14) | Põllukultuurist sõltuvate riisitoetuste väljamaksmise kontroll eeldab, et komisjonile on edastatud teave haritavate baaskülvipindade ja osa-baaskülvipindade kohta. Selleks tuleks määratleda liikmesriikide poolt komisjonile edastatav üksikasjalik teave ja määrata sellise teabe edastamise tähtajad. |
| --- | --- |

(14)

Põllukultuurist sõltuvate riisitoetuste väljamaksmise kontroll eeldab, et komisjonile on edastatud teave haritavate baaskülvipindade ja osa-baaskülvipindade kohta. Selleks tuleks määratleda liikmesriikide poolt komisjonile edastatav üksikasjalik teave ja määrata sellise teabe edastamise tähtajad.

| (15) | Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklites 93 ja 94 on sätestatud toetused põllumajandustootjatele, kes kasvatavad kartulit kartulitärklise tootmiseks külvieelse lepingu alusel ning nõukogu 27. juuli 1994. aasta määrusega (EÜ) nr 1868/94 (millega kehtestatakse kartulitärklise tootmise kvoodisüsteem) (12) kehtestatud kvoodi piires. Seepärast tuleks kindlaks määrata toetuse andmise tingimused ning vajadusel viidata määrusega (EÜ) nr 1868/94 kehtestatud kvoodisüsteemi kehtivatele sätetele. |
| --- | --- |

(15)

Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklites 93 ja 94 on sätestatud toetused põllumajandustootjatele, kes kasvatavad kartulit kartulitärklise tootmiseks külvieelse lepingu alusel ning nõukogu 27. juuli 1994. aasta määrusega (EÜ) nr 1868/94 (millega kehtestatakse kartulitärklise tootmise kvoodisüsteem) (12) kehtestatud kvoodi piires. Seepärast tuleks kindlaks määrata toetuse andmise tingimused ning vajadusel viidata määrusega (EÜ) nr 1868/94 kehtestatud kvoodisüsteemi kehtivatele sätetele.

| (16) | Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklites 95 ja 96 on sätestatud, et põllumajandustootjatele makstakse piimakarjatoetusi ja lisatoetusi. Nõukogu 29. septembri 2003. aasta määruses (EÜ) nr 1788/2003, millega kehtestatakse maks piima- ja piimatootesektoris, (13) on tegevusetuse erisätted. Seega on kohane kehtestada, et individuaalset piimakvooti omav füüsiline või juriidiline isik, kes ei ole täitnud nõukogu määruse (EÜ) nr 1788/2003 artikli 5 punktis c nimetatud tingimusi kõnealuse aasta 31. märtsile eelneva 12 kuu jooksul, arvatakse välja lisatasu ja toetuste saajate hulgast. |
| --- | --- |

(16)

Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklites 95 ja 96 on sätestatud, et põllumajandustootjatele makstakse piimakarjatoetusi ja lisatoetusi. Nõukogu 29. septembri 2003. aasta määruses (EÜ) nr 1788/2003, millega kehtestatakse maks piima- ja piimatootesektoris, (13) on tegevusetuse erisätted. Seega on kohane kehtestada, et individuaalset piimakvooti omav füüsiline või juriidiline isik, kes ei ole täitnud nõukogu määruse (EÜ) nr 1788/2003 artikli 5 punktis c nimetatud tingimusi kõnealuse aasta 31. märtsile eelneva 12 kuu jooksul, arvatakse välja lisatasu ja toetuste saajate hulgast.

| (17) | Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklites 88—92 on sätestatud uued energeetiliste põllukultuuride toetuskavad põllumajandustootjate jaoks. Kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 2461/1999, millega välistatakse selle toetuse maksmine suhkrupeedile, tuleks suhkrupeedi kasvatamine välja arvata energeetiliste põllukultuuride toetuskavast. |
| --- | --- |

(17)

Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklites 88—92 on sätestatud uued energeetiliste põllukultuuride toetuskavad põllumajandustootjate jaoks. Kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 2461/1999, millega välistatakse selle toetuse maksmine suhkrupeedile, tuleks suhkrupeedi kasvatamine välja arvata energeetiliste põllukultuuride toetuskavast.

| (18) | Tuleks kindlaks määrata kõnealuste toetuste saamise tingimused. Selleks tuleks ette näha lepingu sõlmimine põllumajandustootja ja esmatöötleja vahel kõnealuse põllumajandusliku tooraine kohta. Samuti tuleks kindlaks määrata kohaldatavad tingimused, kui töötlemine toimub põllumajandustootja poolt põllumajandusettevõttes. |
| --- | --- |

(18)

Tuleks kindlaks määrata kõnealuste toetuste saamise tingimused. Selleks tuleks ette näha lepingu sõlmimine põllumajandustootja ja esmatöötleja vahel kõnealuse põllumajandusliku tooraine kohta. Samuti tuleks kindlaks määrata kohaldatavad tingimused, kui töötlemine toimub põllumajandustootja poolt põllumajandusettevõttes.

| (19) | Et tagada tooraine töötlemine määratletud energiatoodeteks, peaksid esmatöötlejad esitama tagatise olenemata sellest, et toetust ei määrata mitte esmatöötlejatele, vaid põllumajandustootjatele. Tagatis peaks olema piisavalt suur, vältimaks igasugust riski, et tooraine ei jõua lõppkokkuvõttes sihtkohta. Lisaks peaks toetuste kontrollimise süsteemi tõhustamiseks piirama tooraine või pooleldi töödeldud toodete müüki kahe korrani enne lõplikku töötlemist. |
| --- | --- |

(19)

Et tagada tooraine töötlemine määratletud energiatoodeteks, peaksid esmatöötlejad esitama tagatise olenemata sellest, et toetust ei määrata mitte esmatöötlejatele, vaid põllumajandustootjatele. Tagatis peaks olema piisavalt suur, vältimaks igasugust riski, et tooraine ei jõua lõppkokkuvõttes sihtkohta. Lisaks peaks toetuste kontrollimise süsteemi tõhustamiseks piirama tooraine või pooleldi töödeldud toodete müüki kahe korrani enne lõplikku töötlemist.

| (20) | Tuleks teha selget vahet taotleja kohustuste, mis lõpevad kogu koristatud tooraine koguse tarnega, ning esmatöötleja kohustuste vahel, mis algavad tooraine kättesaamisega ning lõpevad selle lõpliku töötlemisega energiatoodeteks. |
| --- | --- |

(20)

Tuleks teha selget vahet taotleja kohustuste, mis lõpevad kogu koristatud tooraine koguse tarnega, ning esmatöötleja kohustuste vahel, mis algavad tooraine kättesaamisega ning lõpevad selle lõpliku töötlemisega energiatoodeteks.

| (21) | Tooraine ja sellest saadud toodetega seotud teatud veooperatsioonid ühenduse piires peaksid alluma kontrollile, mis hõlmab kontrolleksemplari T5 kasutamist, mis antakse välja vastavalt komisjoni 2. juuli 1993. aasta määrusele (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik. (14) Tuleks sätestada samaväärne tõendusmaterjal, juhul kui kontrolleksemplar T5 läheb kaotsi asjaoludel, mille eest esmatöötleja ei saa vastutust kanda. |
| --- | --- |

(21)

Tooraine ja sellest saadud toodetega seotud teatud veooperatsioonid ühenduse piires peaksid alluma kontrollile, mis hõlmab kontrolleksemplari T5 kasutamist, mis antakse välja vastavalt komisjoni 2. juuli 1993. aasta määrusele (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik. (14) Tuleks sätestada samaväärne tõendusmaterjal, juhul kui kontrolleksemplar T5 läheb kaotsi asjaoludel, mille eest esmatöötleja ei saa vastutust kanda.

| (22) | Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 98 nähakse ette piirkondliku põllukultuuride eritoetuse vähendamine, kui taotletud kogusumma ületab kindlaksmääratud ülemmäära. Seetõttu tuleks kehtestada vähenduskoefitsiendi arvutamise meetodid. |
| --- | --- |

(22)

Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 98 nähakse ette piirkondliku põllukultuuride eritoetuse vähendamine, kui taotletud kogusumma ületab kindlaksmääratud ülemmäära. Seetõttu tuleks kehtestada vähenduskoefitsiendi arvutamise meetodid.

| (23) | Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 99 nähakse ette otsetoetuse määramise võimalus ühe või mitme seemneliigi tootmise eest. |
| --- | --- |

(23)

Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 99 nähakse ette otsetoetuse määramise võimalus ühe või mitme seemneliigi tootmise eest.

| (24) | Seda toetust antakse ainult eliitseemne või sertifitseeritud seemne tootmise eest ja need tooted tuleks selgelt määratleda, viidates seemne sertifitseerimist ja turustamist käsitlevatele direktiividele: nõukogu 14. juuni 1966. aasta direktiiv 66/401/EMÜ söödakultuuride seemne turustamise kohta, (15) nõukogu 14. juuni 1966. aasta direktiiv 66/402/EMÜ teraviljaseemne turustamise kohta (16) ja nõukogu 13. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/57/EÜ õli- ja kiudtaimede seemne turustamise kohta (17). |
| --- | --- |

(24)

Seda toetust antakse ainult eliitseemne või sertifitseeritud seemne tootmise eest ja need tooted tuleks selgelt määratleda, viidates seemne sertifitseerimist ja turustamist käsitlevatele direktiividele: nõukogu 14. juuni 1966. aasta direktiiv 66/401/EMÜ söödakultuuride seemne turustamise kohta, (15) nõukogu 14. juuni 1966. aasta direktiiv 66/402/EMÜ teraviljaseemne turustamise kohta (16) ja nõukogu 13. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/57/EÜ õli- ja kiudtaimede seemne turustamise kohta (17).

| (25) | Kontrollide võimaldamiseks tuleks eliitseemet ja sertifitseeritud seemet toota kasvatuslepingute või kasvatusdeklaratsioonide alusel, mis lisatakse üksiktaotlusele, ning seemnetootmisettevõtted ja sordiaretajad peaks olema ametlikult heaks kiidetud või registreeritud. Tuleks sätestada vajalikud meetmed juhtudeks, kus ühe liikmesriigi seemnetootmisettevõte või sordiaretaja kasvatab seemet teises liikmesriigis. |
| --- | --- |

(25)

Kontrollide võimaldamiseks tuleks eliitseemet ja sertifitseeritud seemet toota kasvatuslepingute või kasvatusdeklaratsioonide alusel, mis lisatakse üksiktaotlusele, ning seemnetootmisettevõtted ja sordiaretajad peaks olema ametlikult heaks kiidetud või registreeritud. Tuleks sätestada vajalikud meetmed juhtudeks, kus ühe liikmesriigi seemnetootmisettevõte või sordiaretaja kasvatab seemet teises liikmesriigis.

| (26) | Halduslikel põhjustel tuleks igas liikmesriigis abi anda ainult selle liikmesriigi territooriumil koristatud saagile. |
| --- | --- |

(26)

Halduslikel põhjustel tuleks igas liikmesriigis abi anda ainult selle liikmesriigi territooriumil koristatud saagile.

| (27) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 XI lisale makstakse tootmistoetust Cannabis sativa L. eliitseemne ja sertifitseeritud seemne variantidele, mille tetrahüdrokannabinooli sisaldus ei ole suurem kui 0,2 %. Tagamaks kogu ühenduses toetuse andmise eeskirjade ühesugune rakendamine, tuleks sel eesmärgil kasutada Cannabis sativa L. abikõlblike sortide loetelu, mis on sätestatud komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 796/2004 (millega sätestatakse omavahelise vastavuse, kohandamise ning ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad, mis on sätestatud nõukogu määruses (EÜ) nr 1782/2003, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks) (18) II lisas. |
| --- | --- |

(27)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 XI lisale makstakse tootmistoetust Cannabis sativa L. eliitseemne ja sertifitseeritud seemne variantidele, mille tetrahüdrokannabinooli sisaldus ei ole suurem kui 0,2 %. Tagamaks kogu ühenduses toetuse andmise eeskirjade ühesugune rakendamine, tuleks sel eesmärgil kasutada Cannabis sativa L. abikõlblike sortide loetelu, mis on sätestatud komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 796/2004 (millega sätestatakse omavahelise vastavuse, kohandamise ning ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad, mis on sätestatud nõukogu määruses (EÜ) nr 1782/2003, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks) (18) II lisas.

| (28) | Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 108 määratletakse põllukultuuride pindalatoetuse kõlblikud maa-alad. See artikkel näeb ette teatavad liikmesriikide poolt kehtestatavad erandid, mis ei kahjusta selles määruses sätestatud korralduste tõhusust. Sellise ohu vältimiseks tuleks ette näha sobivad meetmed hoidmaks toetusekõlbliku kogupindala olemasoleval tasemel ja vältimaks selle märgatavat suurenemist. Need meetmed võivad teatavatel juhtudel hõlmata tasakaalustava meetmena varem toetuskõlblike alade tunnistamist toetuskõlbmatuks. |
| --- | --- |

(28)

Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 108 määratletakse põllukultuuride pindalatoetuse kõlblikud maa-alad. See artikkel näeb ette teatavad liikmesriikide poolt kehtestatavad erandid, mis ei kahjusta selles määruses sätestatud korralduste tõhusust. Sellise ohu vältimiseks tuleks ette näha sobivad meetmed hoidmaks toetusekõlbliku kogupindala olemasoleval tasemel ja vältimaks selle märgatavat suurenemist. Need meetmed võivad teatavatel juhtudel hõlmata tasakaalustava meetmena varem toetuskõlblike alade tunnistamist toetuskõlbmatuks.

| (29) | Liikmesriigid, kus mais ei ole traditsiooniliseks põllukultuuriks, võivad lugeda silotaimed põllukultuuride pindalatoetuste tingimustele vastavaks. Seetõttu tuleks määratleda, mida mõistetakse silotaimede all. |
| --- | --- |

(29)

Liikmesriigid, kus mais ei ole traditsiooniliseks põllukultuuriks, võivad lugeda silotaimed põllukultuuride pindalatoetuste tingimustele vastavaks. Seetõttu tuleks määratleda, mida mõistetakse silotaimede all.

| (30) | Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 106 on sätestatud, et kiu tootmiseks kasvatatava lina ja kanepi puhul makstakse pindalatoetust ainult siis, kui on sõlmitud leping või võetud kohustus vastavalt nõukogu 27. juuli 2000. aasta määruse (EÜ) nr 1673/2000 (tootmiseks kasvatatava lina ja kanepi turu ühise korralduse kohta) (19) artikli 2 lõikele 1. Tuleks sisse viia säte, et lepingu või võetud kohustuse koopia tuleb saata liikmesriikide pädevale asutusele, mis vastutab toetusetaotluste haldamise eest. Samuti tuleks tagada, et kiu tootmiseks kasvatatavad lina- ja kanepisordid on loetletud ühises põllumajandustaimesortide kataloogi kiudtaimede rubriigis ning et kiu tootmiseks kasvatatav lina on “kiulina”. Kanepi puhul ei või heakskiidetud sortide tetrahüdrokannabinooli sisaldus ületada 0,2 %. Seepärast tuleks koostada toetusekõlblike sortide loetelu; toetuskõlblike kanepisortide loetelu on komisjoni määruse (EÜ) nr 796/2004 II lisas. Kindlamate tagatiste loomiseks kanepi puhul tuleks nõuda sertifitseeritud kanepiseemne kasutamist. |
| --- | --- |

(30)

Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 106 on sätestatud, et kiu tootmiseks kasvatatava lina ja kanepi puhul makstakse pindalatoetust ainult siis, kui on sõlmitud leping või võetud kohustus vastavalt nõukogu 27. juuli 2000. aasta määruse (EÜ) nr 1673/2000 (tootmiseks kasvatatava lina ja kanepi turu ühise korralduse kohta) (19) artikli 2 lõikele 1. Tuleks sisse viia säte, et lepingu või võetud kohustuse koopia tuleb saata liikmesriikide pädevale asutusele, mis vastutab toetusetaotluste haldamise eest. Samuti tuleks tagada, et kiu tootmiseks kasvatatavad lina- ja kanepisordid on loetletud ühises põllumajandustaimesortide kataloogi kiudtaimede rubriigis ning et kiu tootmiseks kasvatatav lina on “kiulina”. Kanepi puhul ei või heakskiidetud sortide tetrahüdrokannabinooli sisaldus ületada 0,2 %. Seepärast tuleks koostada toetusekõlblike sortide loetelu; toetuskõlblike kanepisortide loetelu on komisjoni määruse (EÜ) nr 796/2004 II lisas. Kindlamate tagatiste loomiseks kanepi puhul tuleks nõuda sertifitseeritud kanepiseemne kasutamist.

| (31) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklile 109 nõutakse teravilja, õlitaimede ja valgurikaste taimede põllumajandustootjatelt, et külv oleks lõpetatud hiljemalt 31. maiks. Teatavatel juhtudel võib külv ilmastikutingimuste tõttu toimuda pärast 31. maid. Teatavates piirkondades ja teatavate kultuuride puhul tuleks külvi ja taotluste esitamise tähtpäeva edasi lükata. Selline edasilükkamine ei tohiks kahjustada toetussüsteemi tõhusust ega piirata kontrollisüsteemi, mis on kehtestatud määruse (EÜ) nr 1782/2003 II jaotise 4. peatükis. |
| --- | --- |

(31)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklile 109 nõutakse teravilja, õlitaimede ja valgurikaste taimede põllumajandustootjatelt, et külv oleks lõpetatud hiljemalt 31. maiks. Teatavatel juhtudel võib külv ilmastikutingimuste tõttu toimuda pärast 31. maid. Teatavates piirkondades ja teatavate kultuuride puhul tuleks külvi ja taotluste esitamise tähtpäeva edasi lükata. Selline edasilükkamine ei tohiks kahjustada toetussüsteemi tõhusust ega piirata kontrollisüsteemi, mis on kehtestatud määruse (EÜ) nr 1782/2003 II jaotise 4. peatükis.

| (32) | Selleks, et tagada suhkrumaisi regulaarne tarnimine töötlevale tööstusele kogu turustusaasta jooksul, tuleks lubada põllumajandustootjatel pikendada külviperioodi. Seetõttu tuleks suhkrumaisi külvi tähtaega edasi lükata 15. juunini. |
| --- | --- |

(32)

Selleks, et tagada suhkrumaisi regulaarne tarnimine töötlevale tööstusele kogu turustusaasta jooksul, tuleks lubada põllumajandustootjatel pikendada külviperioodi. Seetõttu tuleks suhkrumaisi külvi tähtaega edasi lükata 15. juunini.

| (33) | Kohane oleks sätestada, et kõva nisu lisa- ja eritoetuse puhul kasutatakse sertifitseeritud kõva nisu seemne miinimumkogust. Arvestades liikmesriikide ja piirkondlike põllumajandustavade mitmekesisust, tuleks miinimumkoguse kehtestamine jätta asjaomaste liikmesriikide ülesandeks. |
| --- | --- |

(33)

Kohane oleks sätestada, et kõva nisu lisa- ja eritoetuse puhul kasutatakse sertifitseeritud kõva nisu seemne miinimumkogust. Arvestades liikmesriikide ja piirkondlike põllumajandustavade mitmekesisust, tuleks miinimumkoguse kehtestamine jätta asjaomaste liikmesriikide ülesandeks.

| (34) | Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 103 kohaldamiseks tuleks määratleda, mida tähendab mõiste “niisutamine”. |
| --- | --- |

(34)

Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 103 kohaldamiseks tuleks määratleda, mida tähendab mõiste “niisutamine”.

| (35) | Tuleks täpsustada alad, mis võetakse arvesse baaskülvipinna ületamise hindamiseks ja eeskirjad selle ületamise ulatuse kindlakstegemiseks. Kui maisi, niisutatud alade või silotaimede jaoks on kehtestatud eraldi baaskülvipind, tuleks sätestada erieeskirjad seoses kõnealuse baaskülvipinna ületamise arvutamisel arvesse võetavate aladega. Baaskülvipinna ületamise kindlakstegemise eeskirjad peaksid igal juhul tagama baaskülvipinna järgimise. Samuti tuleks täpsustada pindala ületamise arvutamise viis kõvanisu tagatud maksimumalade puhul. Samuti tuleks määratleda määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 102 lõikes 2 toetuste ülemmäära ületamise kindlaksmääramise kord. |
| --- | --- |

(35)

Tuleks täpsustada alad, mis võetakse arvesse baaskülvipinna ületamise hindamiseks ja eeskirjad selle ületamise ulatuse kindlakstegemiseks. Kui maisi, niisutatud alade või silotaimede jaoks on kehtestatud eraldi baaskülvipind, tuleks sätestada erieeskirjad seoses kõnealuse baaskülvipinna ületamise arvutamisel arvesse võetavate aladega. Baaskülvipinna ületamise kindlakstegemise eeskirjad peaksid igal juhul tagama baaskülvipinna järgimise. Samuti tuleks täpsustada pindala ületamise arvutamise viis kõvanisu tagatud maksimumalade puhul. Samuti tuleks määratleda määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 102 lõikes 2 toetuste ülemmäära ületamise kindlaksmääramise kord.

| (36) | Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 71 kohaldamisel on pindalatoetuse saamise tingimuseks asjaomaste põllumajandustootjate kohustus kõrvaldada tootmisest osa haritavast maast. Tuleks sätestada üksikasjalikud rakenduseeskirjad, millega kindlustatakse nimetatud kava tõhusus. Seetõttu tuleks sätestada, et tootmisest kõrvaldatuna arvesse minevad maa-alad peaksid olema võrreldavad piirkondliku baaskülvipinna arvutamisel arvesse võetud aladega. Tuleks määratleda määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 107 lõike 3 teises taandes nimetatud “liblikõielised’. |
| --- | --- |

(36)

Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 71 kohaldamisel on pindalatoetuse saamise tingimuseks asjaomaste põllumajandustootjate kohustus kõrvaldada tootmisest osa haritavast maast. Tuleks sätestada üksikasjalikud rakenduseeskirjad, millega kindlustatakse nimetatud kava tõhusus. Seetõttu tuleks sätestada, et tootmisest kõrvaldatuna arvesse minevad maa-alad peaksid olema võrreldavad piirkondliku baaskülvipinna arvutamisel arvesse võetud aladega. Tuleks määratleda määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 107 lõike 3 teises taandes nimetatud “liblikõielised’.

| (37) | Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 107 lõike 6 alusel ja artikli 66 kohaldamisel tuleks kehtestada üksikasjalikud eeskirjad vabatahtlikult tootmisest kõrvaldatud maa kohta. Need eeskirjad peaksid olema kooskõlas määruses (EÜ) nr 1782/2003 kehtestatud üldise süsteemiga. |
| --- | --- |

(37)

Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 107 lõike 6 alusel ja artikli 66 kohaldamisel tuleks kehtestada üksikasjalikud eeskirjad vabatahtlikult tootmisest kõrvaldatud maa kohta. Need eeskirjad peaksid olema kooskõlas määruses (EÜ) nr 1782/2003 kehtestatud üldise süsteemiga.

| (38) | Tuleks kehtestada määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 11. peatükis ettenähtud lamba- ja kitsekasvatuse lisatasude kõlblikkuskriteeriumid ja eriti nõutavad tingimused. |
| --- | --- |

(38)

Tuleks kehtestada määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 11. peatükis ettenähtud lamba- ja kitsekasvatuse lisatasude kõlblikkuskriteeriumid ja eriti nõutavad tingimused.

| (39) | Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 113 lõikes 2 nähakse ette lisatasu andmine kitselihatootjatele teatavates ühenduse piirkondades. Kõnealused piirkonnad tuleks seepärast kindlaks määrata vastavalt kõnealuses sättes kehtestatud kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(39)

Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 113 lõikes 2 nähakse ette lisatasu andmine kitselihatootjatele teatavates ühenduse piirkondades. Kõnealused piirkonnad tuleks seepärast kindlaks määrata vastavalt kõnealuses sättes kehtestatud kriteeriumidele.

| (40) | Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 114 lõike 1 alusel võivad täiendavat lisatasu saada põllumajandustootjad, kelle põllumajandusettevõtete puhul asub vähemalt 50 % põllumajandusmaast ebasoodsas piirkonnas. Artikli 113 lõikes 2 viidatakse geograafilistele eripiirkondadele, kus kitselihatootjad vastavad lisatasu saamiseks vajalikele tingimustele. Tuleks ette näha, et kõnealustele kriteeriumidele vastavad tootjad esitavad deklaratsiooni, millega tõendatakse, et vähemalt pool nende poolt põllumajanduslikuks tootmiseks kasutatavast maast asub ebasoodsamates piirkondades või piirkondades, mis vastavad kitsede lisatasu tingimustele. |
| --- | --- |

(40)

Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 114 lõike 1 alusel võivad täiendavat lisatasu saada põllumajandustootjad, kelle põllumajandusettevõtete puhul asub vähemalt 50 % põllumajandusmaast ebasoodsas piirkonnas. Artikli 113 lõikes 2 viidatakse geograafilistele eripiirkondadele, kus kitselihatootjad vastavad lisatasu saamiseks vajalikele tingimustele. Tuleks ette näha, et kõnealustele kriteeriumidele vastavad tootjad esitavad deklaratsiooni, millega tõendatakse, et vähemalt pool nende poolt põllumajanduslikuks tootmiseks kasutatavast maast asub ebasoodsamates piirkondades või piirkondades, mis vastavad kitsede lisatasu tingimustele.

| (41) | Uttede lisatasu õige määra toetuskõlblikkuse kontrollimiseks peaksid liikmesriigid koostama põllumajandustootjate nimekirja, kes turustavad lambapiima või lambapiimatooteid. |
| --- | --- |

(41)

Uttede lisatasu õige määra toetuskõlblikkuse kontrollimiseks peaksid liikmesriigid koostama põllumajandustootjate nimekirja, kes turustavad lambapiima või lambapiimatooteid.

| (42) | Eesmärgiga rakendada määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklites 116, 117 ja 118 sätestatud individuaalpiiranguid võib jätkata olemasolevate halduseeskirjade kohaldamist eriti tasuta saadud õiguste kasutamisel, normaalõiguste kasutamisel, sealhulgas miinimumkasutamisel, ajutise õiguste loovutamisel ja üleandmisel, individuaalülemmäära muutustest teavitamisel ja õiguste üleminekul riigi varude kaudu. Mõnes neist eeskirjadest on erisätted erandlikeks ja korrakohaselt õigustatud olukordadeks, nagu õiguste kasutamise osas, põllumajanduslikud väiketootjad ja ekstensiivistamisprogrammides osalevad põllumajandustootjad ja ennetähtaegselt vanaduspensionile jäämise kavad, ning ülemineku eesmärgil lisatasuõiguste pärimine ja talupidajad, kes kasutavad karjakasvatuseks riigi või ühises omandis olevat maad. |
| --- | --- |

(42)

Eesmärgiga rakendada määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklites 116, 117 ja 118 sätestatud individuaalpiiranguid võib jätkata olemasolevate halduseeskirjade kohaldamist eriti tasuta saadud õiguste kasutamisel, normaalõiguste kasutamisel, sealhulgas miinimumkasutamisel, ajutise õiguste loovutamisel ja üleandmisel, individuaalülemmäära muutustest teavitamisel ja õiguste üleminekul riigi varude kaudu. Mõnes neist eeskirjadest on erisätted erandlikeks ja korrakohaselt õigustatud olukordadeks, nagu õiguste kasutamise osas, põllumajanduslikud väiketootjad ja ekstensiivistamisprogrammides osalevad põllumajandustootjad ja ennetähtaegselt vanaduspensionile jäämise kavad, ning ülemineku eesmärgil lisatasuõiguste pärimine ja talupidajad, kes kasutavad karjakasvatuseks riigi või ühises omandis olevat maad.

| (43) | Komisjoni ülesanne on kontrollida uusi korraldusi ja ta vajab seetõttu liikmesriikidelt nõuetekohaselt esitatud teavet lisatasueeskirjade rakendamise kohta. |
| --- | --- |

(43)

Komisjoni ülesanne on kontrollida uusi korraldusi ja ta vajab seetõttu liikmesriikidelt nõuetekohaselt esitatud teavet lisatasueeskirjade rakendamise kohta.

| (44) | Lisatoetuse siseriiklike eeskirjade kohaldamise korral tuleks komisjonile esitada siseriiklike eeskirjade ja nende rakendamise kohta üksikasjalik informatsioon. |
| --- | --- |

(44)

Lisatoetuse siseriiklike eeskirjade kohaldamise korral tuleks komisjonile esitada siseriiklike eeskirjade ja nende rakendamise kohta üksikasjalik informatsioon.

| (45) | Määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 12. peatükis nähekase ette veise- ja vasikaliha toetused. Tuleks kehtestada nende toetuste kõlblikkuskriteeriumid ja eriti nõutavad tingimused. |
| --- | --- |

(45)

Määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 12. peatükis nähekase ette veise- ja vasikaliha toetused. Tuleks kehtestada nende toetuste kõlblikkuskriteeriumid ja eriti nõutavad tingimused.

| (46) | Piirkondlike ülemmäärade ja loomkoormuse eesmärgist sõltuvalt ei ole võimalik erilisatasusid taotleda sama vanuseklassi loomade eest, kelle suhtes eespool nimetatud meetmeid kohaldatakse. Lisatasuks nende loomade eest tuleks lugeda aastaaegade mõju hüvitavat lisatasu. |
| --- | --- |

(46)

Piirkondlike ülemmäärade ja loomkoormuse eesmärgist sõltuvalt ei ole võimalik erilisatasusid taotleda sama vanuseklassi loomade eest, kelle suhtes eespool nimetatud meetmeid kohaldatakse. Lisatasuks nende loomade eest tuleks lugeda aastaaegade mõju hüvitavat lisatasu.

| (47) | Tuleks sisse viia säte määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 123 lõike 3 punktis b kehtestatud haldusdokumendi koostamiseks ja siseriiklikul tasandil väljaandmiseks. Võttes arvesse liikmesriikide eriomaseid haldus- ja kontrollitingimusi, tuleks lubada haldusdokumendi erinevaid vorme. |
| --- | --- |

(47)

Tuleks sisse viia säte määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 123 lõike 3 punktis b kehtestatud haldusdokumendi koostamiseks ja siseriiklikul tasandil väljaandmiseks. Võttes arvesse liikmesriikide eriomaseid haldus- ja kontrollitingimusi, tuleks lubada haldusdokumendi erinevaid vorme.

| (48) | Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 123 lõike 3 punktis a ja artikli 130 lõikes 1 on kehtestatud erilisatasu ja loomade tapmise eest ettenähtud lisatasu tingimuseks kindel ajavahemik. Seetõttu tuleks see ajavahemik määratleda ja kvantifitseerida. |
| --- | --- |

(48)

Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 123 lõike 3 punktis a ja artikli 130 lõikes 1 on kehtestatud erilisatasu ja loomade tapmise eest ettenähtud lisatasu tingimuseks kindel ajavahemik. Seetõttu tuleks see ajavahemik määratleda ja kvantifitseerida.

| (49) | Erilisatasu määramise kord loomade tapmisel peaks olema kooskõlas tapalisatasu määramise korraga. Tuleks kindlaks määrata dokumendid, mis peavad loomaga tapmiseni, saatmiseni või eksportimiseni kaasas olema. Tuleks ette näha härgade vanusepiirangud ning täiskasvanud veiste rümpade esitusviis, et võtta arvesse tapalisatasu määramise eripära. |
| --- | --- |

(49)

Erilisatasu määramise kord loomade tapmisel peaks olema kooskõlas tapalisatasu määramise korraga. Tuleks kindlaks määrata dokumendid, mis peavad loomaga tapmiseni, saatmiseni või eksportimiseni kaasas olema. Tuleks ette näha härgade vanusepiirangud ning täiskasvanud veiste rümpade esitusviis, et võtta arvesse tapalisatasu määramise eripära.

| (50) | Tuleks ette näha aastaaegade mõju hüvitava lisatasu määramise kord, mis oleks kooskõlas tapalisatasu määramise korraga. Komisjon peaks määratlema olemasoleva teabe alusel, millised liikmesriigid vastavad selle lisatasukava tingimustele. |
| --- | --- |

(50)

Tuleks ette näha aastaaegade mõju hüvitava lisatasu määramise kord, mis oleks kooskõlas tapalisatasu määramise korraga. Komisjon peaks määratlema olemasoleva teabe alusel, millised liikmesriigid vastavad selle lisatasukava tingimustele.

| (51) | Tuleks määratleda määruse (EÜ) 1782/2003 artiklis 125 sätestatud ammlehma mõiste. Sellega seoses tuleks säilitada komisjoni määruses (EÜ) nr 2342/1999 ettenähtud tõud. Kehtivate põhinõuete kohaldamist võib jätkata, eelkõige seoses keskmise piimaanni ja siseriiklike täiendavate lisatasudega. |
| --- | --- |

(51)

Tuleks määratleda määruse (EÜ) 1782/2003 artiklis 125 sätestatud ammlehma mõiste. Sellega seoses tuleks säilitada komisjoni määruses (EÜ) nr 2342/1999 ettenähtud tõud. Kehtivate põhinõuete kohaldamist võib jätkata, eelkõige seoses keskmise piimaanni ja siseriiklike täiendavate lisatasudega.

| (52) | Võib jätkata olemasolevate halduseeskirjade kohaldamist, eriti individuaalülemmäärade, individuaalülemmääradest ja riigi varudest teavitamise, tasuta saadud õiguste, õiguste kasutamise, õiguste üleandmise ja ajutise loovutamise ning riigi varude kaudu üleandmise puhul. |
| --- | --- |

(52)

Võib jätkata olemasolevate halduseeskirjade kohaldamist, eriti individuaalülemmäärade, individuaalülemmääradest ja riigi varudest teavitamise, tasuta saadud õiguste, õiguste kasutamise, õiguste üleandmise ja ajutise loovutamise ning riigi varude kaudu üleandmise puhul.

| (53) | Komisjon peaks määratlema olemasoleva teabe alusel, millised liikmesriigid vastavad määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 129 ettenähtud erikava tingimustele. Tuleks kindlaks määrata lisatasu määramise erikord. |
| --- | --- |

(53)

Komisjon peaks määratlema olemasoleva teabe alusel, millised liikmesriigid vastavad määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 129 ettenähtud erikava tingimustele. Tuleks kindlaks määrata lisatasu määramise erikord.

| (54) | Tuleks kindlaks määrata loomkoormuse arvutamismeetod. Tuleks ette näha piimakvoodi arvessevõtmise tähtaeg. |
| --- | --- |

(54)

Tuleks kindlaks määrata loomkoormuse arvutamismeetod. Tuleks ette näha piimakvoodi arvessevõtmise tähtaeg.

| (55) | Tootmise ekstensiivistamistoetuse kava raames peaks loomkoormuse nõue hõlmama talumajapidamise kõiki vähemalt kuuekuuseid loomi. Seepärast on vaja erieeskirju, mis käsitlevad loomade loendamist ja põllumajandustootja kinnitust kavas osalemise kohta. Tuleks sätestada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuli 2000. aasta määruses (EÜ) nr 1760/2000 (veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi loomise, veiseliha ja veiselihatoodete märgistamise ning nõukogu määruse (EÜ) nr 820/97 kehtetuks tunnistamise kohta) (20) osutatud elektroonilise andmebaasi kasutamine. |
| --- | --- |

(55)

Tootmise ekstensiivistamistoetuse kava raames peaks loomkoormuse nõue hõlmama talumajapidamise kõiki vähemalt kuuekuuseid loomi. Seepärast on vaja erieeskirju, mis käsitlevad loomade loendamist ja põllumajandustootja kinnitust kavas osalemise kohta. Tuleks sätestada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuli 2000. aasta määruses (EÜ) nr 1760/2000 (veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi loomise, veiseliha ja veiselihatoodete märgistamise ning nõukogu määruse (EÜ) nr 820/97 kehtetuks tunnistamise kohta) (20) osutatud elektroonilise andmebaasi kasutamine.

| (56) | Tuleks kasutusele võtta meetmed tagamaks, et ekstensiivistamistoetust ei maksta põllumajandustootjatele, kes kunstlikult täidavad keskmist loomkoormust, mis on vajalik ekstensiivistamistoetuse maksmiseks. |
| --- | --- |

(56)

Tuleks kasutusele võtta meetmed tagamaks, et ekstensiivistamistoetust ei maksta põllumajandustootjatele, kes kunstlikult täidavad keskmist loomkoormust, mis on vajalik ekstensiivistamistoetuse maksmiseks.

| (57) | Tuleks ette näha kord, mille alusel saadud teabe põhjal määratleda, millised liikmesriigid vastavad määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 132 lõikes 4 ettenähtud lüpsilehmade ekstensiivistamistoetuse maksmise tingimustele. Tuleks kindlaks määrata lisatasu määramise erikord. Tuleks ette näha minimaalne kindel ooteaeg. |
| --- | --- |

(57)

Tuleks ette näha kord, mille alusel saadud teabe põhjal määratleda, millised liikmesriigid vastavad määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 132 lõikes 4 ettenähtud lüpsilehmade ekstensiivistamistoetuse maksmise tingimustele. Tuleks kindlaks määrata lisatasu määramise erikord. Tuleks ette näha minimaalne kindel ooteaeg.

| (58) | Tuleks ette näha erisätted eeskirjade rakendamiseks ooteaja perioodide, kuupäevade, ja tähtaegade suhtes. |
| --- | --- |

(58)

Tuleks ette näha erisätted eeskirjade rakendamiseks ooteaja perioodide, kuupäevade, ja tähtaegade suhtes.

| (59) | Lihtsuse mõttes tuleks selleks abitaotluseks pidada ühtse haldus- ja kontrollisüsteemiga ettenähtud loomapidamise abitaotlust, kui see sisaldab kõiki lisatasu maksmise põhjendamiseks vajalikke andmeid ning kui loom on tapetud samas või mõnes teises liikmesriigis või on eksporditud. |
| --- | --- |

(59)

Lihtsuse mõttes tuleks selleks abitaotluseks pidada ühtse haldus- ja kontrollisüsteemiga ettenähtud loomapidamise abitaotlust, kui see sisaldab kõiki lisatasu maksmise põhjendamiseks vajalikke andmeid ning kui loom on tapetud samas või mõnes teises liikmesriigis või on eksporditud.

| (60) | Peaks olema võimalik kasutada määruses (EÜ) nr 1760/2000 viidatud elektroonilist andmebaasi, selleks et hõlbustada tapalisatasu haldamist, kui liikmesriik leiab, et andmebaasiga on piisavalt tagatud selles sisalduvate lisatasu maksmise andmete täpsus. |
| --- | --- |

(60)

Peaks olema võimalik kasutada määruses (EÜ) nr 1760/2000 viidatud elektroonilist andmebaasi, selleks et hõlbustada tapalisatasu haldamist, kui liikmesriik leiab, et andmebaasiga on piisavalt tagatud selles sisalduvate lisatasu maksmise andmete täpsus.

| (61) | Vasikate tapalisatasu makstakse maksimumkaalu nõude täitmisel. Seepärast tuleks ette näha rümpade standardne esitusviis, mille suhtes kõnesolevat maksimumkaalu nõuet kohaldatakse. |
| --- | --- |

(61)

Vasikate tapalisatasu makstakse maksimumkaalu nõude täitmisel. Seepärast tuleks ette näha rümpade standardne esitusviis, mille suhtes kõnesolevat maksimumkaalu nõuet kohaldatakse.

| (62) | Komisjonile tuleks esitada üksikasjalik informatsioon lisatoetuste siseriiklike eeskirjade ja nende rakendamise kohta. |
| --- | --- |

(62)

Komisjonile tuleks esitada üksikasjalik informatsioon lisatoetuste siseriiklike eeskirjade ja nende rakendamise kohta.

| (63) | Tuleks sätestada ettemaksete tegemine, et põllumajandustootjad saaksid toetust võimalikult kiiresti. Siseriiklike ja piirkondlike ülemmäärade kohaldamist silmas pidades tuleks astuda samme, et ettemakse ei ületaks lõplikku lisatasusummat. Seepärast tuleks ette näha, et liikmesriigid võivad vähendada ettemakseprotsenti nende lisatasukavade puhul, mille suhtes kohaldatakse kõnesolevaid ülemmäärasid. |
| --- | --- |

(63)

Tuleks sätestada ettemaksete tegemine, et põllumajandustootjad saaksid toetust võimalikult kiiresti. Siseriiklike ja piirkondlike ülemmäärade kohaldamist silmas pidades tuleks astuda samme, et ettemakse ei ületaks lõplikku lisatasusummat. Seepärast tuleks ette näha, et liikmesriigid võivad vähendada ettemakseprotsenti nende lisatasukavade puhul, mille suhtes kohaldatakse kõnesolevaid ülemmäärasid.

| (64) | Määrusega (EÜ) nr 1782/2003 on ette nähtud sanktsioonid asjakohaste veterinaarõigusaktidega keelatud ainete ja toodete ebaseadusliku kasutamise või oma valduses hoidmise eest. Korduvate rikkumiste korral peaksid sanktsioonide rakendamise kestuse määrama liikmesriigid, kellel on parem võimalus rikkumise raskust hinnata. |
| --- | --- |

(64)

Määrusega (EÜ) nr 1782/2003 on ette nähtud sanktsioonid asjakohaste veterinaarõigusaktidega keelatud ainete ja toodete ebaseadusliku kasutamise või oma valduses hoidmise eest. Korduvate rikkumiste korral peaksid sanktsioonide rakendamise kestuse määrama liikmesriigid, kellel on parem võimalus rikkumise raskust hinnata.

| (65) | On vaja kindlaks määrata tähtaeg erilisatasu ja ammlehmade lisatasukavade kohaldamisel arvessevõetavate tegurite üle otsustamiseks. Tõhusa ja ühtse haldamise tagamiseks tuleks üldjuhul valida taotluste esitamistähtaeg. Tuleb sätestada tapalisatasu erieeskirjad, et vältida suurema lisatasu saamiseks ühest aastast teise tehtavaid ülekandeid. Tapalisatasu puhul on tapa- või ekspordikuupäev heaks tõenduseks selle kohta, kas asjassepuutuvad toimingud on tegelikult tehtud. |
| --- | --- |

(65)

On vaja kindlaks määrata tähtaeg erilisatasu ja ammlehmade lisatasukavade kohaldamisel arvessevõetavate tegurite üle otsustamiseks. Tõhusa ja ühtse haldamise tagamiseks tuleks üldjuhul valida taotluste esitamistähtaeg. Tuleb sätestada tapalisatasu erieeskirjad, et vältida suurema lisatasu saamiseks ühest aastast teise tehtavaid ülekandeid. Tapalisatasu puhul on tapa- või ekspordikuupäev heaks tõenduseks selle kohta, kas asjassepuutuvad toimingud on tegelikult tehtud.

| (66) | Rakendusjuhu kuupäeval kehtiv vahetuskurss tuleks kindlaks määrata nii, et oleks põhimõtteliselt tagatud, et need toetused, lisatasud ja summad ei teeks riigi omavääringusse ümberarvestamisel läbi suuri kõikumisi, mis on tingitud teataval kuupäeval kehtivast vahetuskursist. |
| --- | --- |

(66)

Rakendusjuhu kuupäeval kehtiv vahetuskurss tuleks kindlaks määrata nii, et oleks põhimõtteliselt tagatud, et need toetused, lisatasud ja summad ei teeks riigi omavääringusse ümberarvestamisel läbi suuri kõikumisi, mis on tingitud teataval kuupäeval kehtivast vahetuskursist.

| (67) | Liikmesriikidele tuleks sätestada teatamiskohustus. Tuleks ette näha ühtne andmete esitamise vorm, et hõlbustada nende edastamist ja analüüsimist. |
| --- | --- |

(67)

Liikmesriikidele tuleks sätestada teatamiskohustus. Tuleks ette näha ühtne andmete esitamise vorm, et hõlbustada nende edastamist ja analüüsimist.

| (68) | Uuele kavale ülemineku hõlbustamiseks on vaja üleminekusätteid teatamiseeskirjade ning loomade märgistamise ja identifitseerimise kohustuse kohta. |
| --- | --- |

(68)

Uuele kavale ülemineku hõlbustamiseks on vaja üleminekusätteid teatamiseeskirjade ning loomade märgistamise ja identifitseerimise kohustuse kohta.

| (69) | Nõukogu määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikliga 143b lubatakse Tšehhi Vabariigil, Eestil, Küprosel, Lätil, Leedul, Ungaril, Maltal, Poolal, Sloveenial ja Slovakkial (uutel liikmesriikidel) asendada otsetoetused ühtse toetusega (“ühtne pindalatoetuse kava’). Tšehhi Vabariik, Eesti, Küpros, Läti, Leedu, Ungari, Poola ja Slovakkia on otsustanud selle valiku kasuks. Seetõttu tuleks ette näha ühtse pindalatoetuse kava üksikasjalikud rakenduseeskirjad. |
| --- | --- |

(69)

Nõukogu määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikliga 143b lubatakse Tšehhi Vabariigil, Eestil, Küprosel, Lätil, Leedul, Ungaril, Maltal, Poolal, Sloveenial ja Slovakkial (uutel liikmesriikidel) asendada otsetoetused ühtse toetusega (“ühtne pindalatoetuse kava’). Tšehhi Vabariik, Eesti, Küpros, Läti, Leedu, Ungari, Poola ja Slovakkia on otsustanud selle valiku kasuks. Seetõttu tuleks ette näha ühtse pindalatoetuse kava üksikasjalikud rakenduseeskirjad.

| (70) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 143b lõike 5 teisele lõigule ja vältimaks arvukate taotluste käsitlemist, mis sisaldavad toetusi alla 50 euro põllumajandusettevõtte kohta, on Tšehhi Vabariik, Eesti, Läti, Leedu, Ungari, Poola ja Slovakkia taotlenud luba kehtestada toetuskõlbliku pinna miinimumsuuruseks üle 0,3 ha põllumajandusettevõtte kohta. |
| --- | --- |

(70)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 143b lõike 5 teisele lõigule ja vältimaks arvukate taotluste käsitlemist, mis sisaldavad toetusi alla 50 euro põllumajandusettevõtte kohta, on Tšehhi Vabariik, Eesti, Läti, Leedu, Ungari, Poola ja Slovakkia taotlenud luba kehtestada toetuskõlbliku pinna miinimumsuuruseks üle 0,3 ha põllumajandusettevõtte kohta.

| (71) | Tšehhi Vabariik, Eesti, Küpros, Läti, Leedu, Ungari, Poola ja Slovakkia on hinnanud oma osa kasutatavast põllumajandusmaast, mida on peetud heas põllumajanduslikus korras, 30. juunil 2003 ja on teinud ettepaneku kohandada seda vastavalt toetuskõlbliku pinna miinimumsuurusele põllumajandusettevõtte kohta. |
| --- | --- |

(71)

Tšehhi Vabariik, Eesti, Küpros, Läti, Leedu, Ungari, Poola ja Slovakkia on hinnanud oma osa kasutatavast põllumajandusmaast, mida on peetud heas põllumajanduslikus korras, 30. juunil 2003 ja on teinud ettepaneku kohandada seda vastavalt toetuskõlbliku pinna miinimumsuurusele põllumajandusettevõtte kohta.

| (72) | Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 143c on sätestatud uutele liikmesriikidele võimalus täiendada põllumajandustootjatele makstavat otsetoetust komisjoni loal. Tuleks kehtestada üldsätted selle võimaluse rakendamiseks. |
| --- | --- |

(72)

Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 143c on sätestatud uutele liikmesriikidele võimalus täiendada põllumajandustootjatele makstavat otsetoetust komisjoni loal. Tuleks kehtestada üldsätted selle võimaluse rakendamiseks.

| (73) | Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 55 punktiga b ja artikli 107 lõike 3 esimese taandega nähakse ette maa tootmisest kõrvaldamise kohustusest vabastamine, kui tootmisest kõrvaldatud maad kasutatakse sellise tooraine kasvatamiseks, millest toodetakse ühenduses tooteid, mis ei ole mõeldud eeskätt inim- või loomatoiduks, tingimusel et rakendatakse tõhusaid kontrollisüsteeme. |
| --- | --- |

(73)

Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 55 punktiga b ja artikli 107 lõike 3 esimese taandega nähakse ette maa tootmisest kõrvaldamise kohustusest vabastamine, kui tootmisest kõrvaldatud maad kasutatakse sellise tooraine kasvatamiseks, millest toodetakse ühenduses tooteid, mis ei ole mõeldud eeskätt inim- või loomatoiduks, tingimusel et rakendatakse tõhusaid kontrollisüsteeme.

| (74) | Soovitatav on teatavates tingimustes mitte välistada suhkrupeedi, maapirnide või sigurijuurte kasvatamist tootmisest kõrvaldatud maal. Need kultuurid ei saa toetust, arvestades sekkumiste ohtu suhkruturul. Siiski tuleks korraldada nii, et need kultuurid vastaksid tootmisest kõrvaldatud maa kasutamise eeskirjadele. |
| --- | --- |

(74)

Soovitatav on teatavates tingimustes mitte välistada suhkrupeedi, maapirnide või sigurijuurte kasvatamist tootmisest kõrvaldatud maal. Need kultuurid ei saa toetust, arvestades sekkumiste ohtu suhkruturul. Siiski tuleks korraldada nii, et need kultuurid vastaksid tootmisest kõrvaldatud maa kasutamise eeskirjadele.

| (75) | Tuleks määratleda tingimused selle toetuskava raames toetuse saamiseks. Sel eesmärgil tuleks täpsustada põllumajandustootja ja kokkuostja või esmatöötleja vahelise kõnealust põllumajanduslikku toorainet käsitleva lepingu sõlmimise tingimust. Samuti tuleb sätestada tingimused juhuks, kui põllumajandustootja töötleb tooraine ise ümber oma põllumajandusettevõttes. |
| --- | --- |

(75)

Tuleks määratleda tingimused selle toetuskava raames toetuse saamiseks. Sel eesmärgil tuleks täpsustada põllumajandustootja ja kokkuostja või esmatöötleja vahelise kõnealust põllumajanduslikku toorainet käsitleva lepingu sõlmimise tingimust. Samuti tuleb sätestada tingimused juhuks, kui põllumajandustootja töötleb tooraine ise ümber oma põllumajandusettevõttes.

| (76) | Selleks et tagada vastavus Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahel GATTi raames sõlmitud õlikultuure käsitleva kokkuleppe [heaks kiidetud nõukogu otsusega 93/355/EÜ (21)] memorandumi punktile 7, on vaja kehtestada rakenduseeskirjad, vähendamaks vajaduse korral kõrvalsaaduste hulka, mida võidakse toota inim- või loomatoiduks, kui nimetatud kõrvalsaaduste aastane kogus on suurem kui üks miljon tonni, väljendatuna sojajahu ekvivalendina. |
| --- | --- |

(76)

Selleks et tagada vastavus Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahel GATTi raames sõlmitud õlikultuure käsitleva kokkuleppe [heaks kiidetud nõukogu otsusega 93/355/EÜ (21)] memorandumi punktile 7, on vaja kehtestada rakenduseeskirjad, vähendamaks vajaduse korral kõrvalsaaduste hulka, mida võidakse toota inim- või loomatoiduks, kui nimetatud kõrvalsaaduste aastane kogus on suurem kui üks miljon tonni, väljendatuna sojajahu ekvivalendina.

| (77) | Selleks et tagada tooraine töötlemine ettenähtud lõppsaaduseks, tuleb kokkuostjal või esmatöötlejal esitada tagatis, vaatamata asjaolule, et toetust makstakse põlluharijale. Muuhulgas tuleks toetuskava kontrollisüsteemi tõhususe huvides piirata töötlejate arvu. |
| --- | --- |

(77)

Selleks et tagada tooraine töötlemine ettenähtud lõppsaaduseks, tuleb kokkuostjal või esmatöötlejal esitada tagatis, vaatamata asjaolule, et toetust makstakse põlluharijale. Muuhulgas tuleks toetuskava kontrollisüsteemi tõhususe huvides piirata töötlejate arvu.

| (78) | Tuleks selgelt eristada taotleja kohustusi, mis lõpevad kogu koristatud tooraine tarnimisega, ja kokkuostja või esmatöötleja kohustusi, millega kaasneb tagatis ja mis algavad tarnimishetkel ja lõpevad tooraine töötlemisega lõppsaadusteks. |
| --- | --- |

(78)

Tuleks selgelt eristada taotleja kohustusi, mis lõpevad kogu koristatud tooraine tarnimisega, ja kokkuostja või esmatöötleja kohustusi, millega kaasneb tagatis ja mis algavad tarnimishetkel ja lõpevad tooraine töötlemisega lõppsaadusteks.

| (79) | Tooraine ja nendest saadud toodete teatud veotoimingud ühenduse territooriumil kuuluvad kontrollisüsteemide alla, mis hõlmab deklaratsioonide ja kontrolleksemplaride T5 kasutamist, mis väljastatakse vastavalt määrusele (EMÜ) nr 2454/93. Tuleb ette näha alternatiivsed tõendid juhtudeks, kui kontrolleksemplar T5 ei jõua kokkuostja või esmatöötleja pädeva asutuseni viimasest sõltumatutel asjaoludel. Et tagada toetuskava tõhusus ja nõuetekohane haldamine, tuleb kehtestada kontrollisätted. |
| --- | --- |

(79)

Tooraine ja nendest saadud toodete teatud veotoimingud ühenduse territooriumil kuuluvad kontrollisüsteemide alla, mis hõlmab deklaratsioonide ja kontrolleksemplaride T5 kasutamist, mis väljastatakse vastavalt määrusele (EMÜ) nr 2454/93. Tuleb ette näha alternatiivsed tõendid juhtudeks, kui kontrolleksemplar T5 ei jõua kokkuostja või esmatöötleja pädeva asutuseni viimasest sõltumatutel asjaoludel. Et tagada toetuskava tõhusus ja nõuetekohane haldamine, tuleb kehtestada kontrollisätted.

| (80) | Lisaks määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 110o sätestatud humala all oleva maa toetuskõlblikkuse kriteeriumidele tuleks kehtestada lisakriteeriumid tagamaks, et toetust makstakse maatükkide eest, kus humalat kasvatatakse normaalsetes kasvatustingimustes. Tuleks määratleda “humalate all oleva maa” mõiste ühenduse tasandil tagamaks, et maatükid, millele lisatoetus määratakse, arvutatakse ühesugusel viisil. Tuleks kehtestada viis, kuidas jagatakse saadaolev lisatoetuse kogusumma liikmesriikide kohta tingimustele vastavate maatükkide vahel. |
| --- | --- |

(80)

Lisaks määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 110o sätestatud humala all oleva maa toetuskõlblikkuse kriteeriumidele tuleks kehtestada lisakriteeriumid tagamaks, et toetust makstakse maatükkide eest, kus humalat kasvatatakse normaalsetes kasvatustingimustes. Tuleks määratleda “humalate all oleva maa” mõiste ühenduse tasandil tagamaks, et maatükid, millele lisatoetus määratakse, arvutatakse ühesugusel viisil. Tuleks kehtestada viis, kuidas jagatakse saadaolev lisatoetuse kogusumma liikmesriikide kohta tingimustele vastavate maatükkide vahel.

| (81) | Tuleks kehtestada ajaline piirang toetuse kasutamiseks vastavalt nõukogu 26. juuli 1971. aasta määruse (EMÜ) nr 1696/71 (humalaturu ühise korralduse kohta) (22) artikli 7 punktidele a—d tunnustatud humalatootjagruppide poolt ja komisjoni tuleb informeerida toetuse kasutamise viisidest. Teatud aja jooksul mis tahes kasutamata jäetud toetussummad tuleks tagasi maksta. Tuleb kehtestada viis, kuidas jagatakse liikmesriikidele määratud toetuse kogusumma tunnustatud humalatootjagruppide vahel. |
| --- | --- |

(81)

Tuleks kehtestada ajaline piirang toetuse kasutamiseks vastavalt nõukogu 26. juuli 1971. aasta määruse (EMÜ) nr 1696/71 (humalaturu ühise korralduse kohta) (22) artikli 7 punktidele a—d tunnustatud humalatootjagruppide poolt ja komisjoni tuleb informeerida toetuse kasutamise viisidest. Teatud aja jooksul mis tahes kasutamata jäetud toetussummad tuleks tagasi maksta. Tuleb kehtestada viis, kuidas jagatakse liikmesriikidele määratud toetuse kogusumma tunnustatud humalatootjagruppide vahel.

| (82) | Käesolevas määruses ettenähtud meetmed on kooskõlas otsetoetuste korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(82)

Käesolevas määruses ettenähtud meetmed on kooskõlas otsetoetuste korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

1. PEATÜKK

REGULEERIMISALA JA ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Sisu ja reguleerimisala

1.   Käesolevas määruses sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV ja IVa jaotises ettenähtud järgmiste toetuskavade rakendamiseks:

| (a) | kõva nisu spetsiaalne kvaliteedilisatasu, sätestatud nimetatud määruse IV jaotise 1. peatükis; |
| --- | --- |

(a)

kõva nisu spetsiaalne kvaliteedilisatasu, sätestatud nimetatud määruse IV jaotise 1. peatükis;

| (b) | valgurikaste taimede toetus, sätestatud nimetatud määruse IV jaotise 2. peatükis; |
| --- | --- |

(b)

valgurikaste taimede toetus, sätestatud nimetatud määruse IV jaotise 2. peatükis;

| (c) | põllukultuurist sõltuv riisitoetus, sätestatud nimetatud määruse IV jaotise 3. peatükis; |
| --- | --- |

(c)

põllukultuurist sõltuv riisitoetus, sätestatud nimetatud määruse IV jaotise 3. peatükis;

| (d) | pähklite pindalatoetus, sätestatud nimetatud määruse IV jaotise 4. peatükis; |
| --- | --- |

(d)

pähklite pindalatoetus, sätestatud nimetatud määruse IV jaotise 4. peatükis;

| (e) | energeetiliste põllukultuuride toetus, sätestatud nimetatud määruse IV jaotise 5. peatükis; |
| --- | --- |

(e)

energeetiliste põllukultuuride toetus, sätestatud nimetatud määruse IV jaotise 5. peatükis;

| (f) | tärklisekartuli toetus nimetatud määruse IV jaotise 6. peatükis; |
| --- | --- |

(f)

tärklisekartuli toetus nimetatud määruse IV jaotise 6. peatükis;

| (g) | piimakarjatoetused ja lisatoetused, sätestatud nimetatud määruse IV jaotise 7. peatükis; |
| --- | --- |

(g)

piimakarjatoetused ja lisatoetused, sätestatud nimetatud määruse IV jaotise 7. peatükis;

| (h) | piirkondlik põllukultuuride eritoetus, sätestatud nimetatud määruse IV jaotise 8. peatükis; |
| --- | --- |

(h)

piirkondlik põllukultuuride eritoetus, sätestatud nimetatud määruse IV jaotise 8. peatükis;

| (i) | seemnetoetus, sätestatud nimetatud määruse IV jaotise 9. peatükis; |
| --- | --- |

(i)

seemnetoetus, sätestatud nimetatud määruse IV jaotise 9. peatükis;

| (j) | põllukultuuride pindalatoetus, sätestatud nimetatud määruse IV jaotise 10. peatükis; |
| --- | --- |

(j)

põllukultuuride pindalatoetus, sätestatud nimetatud määruse IV jaotise 10. peatükis;

| (k) | lamba- ja kitsekasvatuse lisatasud, sätestatud nimetatud määruse IV jaotise 11. peatükis; |
| --- | --- |

(k)

lamba- ja kitsekasvatuse lisatasud, sätestatud nimetatud määruse IV jaotise 11. peatükis;

| (l) | veise- ja vasikaliha toetused, sätestatud nimetatud määruse IV jaotise 12. peatükis; |
| --- | --- |

(l)

veise- ja vasikaliha toetused, sätestatud nimetatud määruse IV jaotise 12. peatükis;

| (m) | kaunviljade toetus, sätestatud nimetatud määruse IV jaotise 13. peatükis; |
| --- | --- |

(m)

kaunviljade toetus, sätestatud nimetatud määruse IV jaotise 13. peatükis;

| (n) | ühtne pindalatoetuse kava, sätestatud nimetatud määruse artiklis 143b; |
| --- | --- |

(n)

ühtne pindalatoetuse kava, sätestatud nimetatud määruse artiklis 143b;

| (o) | riiklikud täiendavad otsetoetused, sätestatud nimetatud määruse artiklis 143c; |
| --- | --- |

(o)

riiklikud täiendavad otsetoetused, sätestatud nimetatud määruse artiklis 143c;

| (p) | humala all olev maa toetus, sätestatud nimetatud määruse IV jaotise 10d peatükis. |
| --- | --- |

(p)

humala all olev maa toetus, sätestatud nimetatud määruse IV jaotise 10d peatükis.

2.   Käesolevas määruses sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad tootmisest kõrvaldatud maa kasutamisel tooraine tootmiseks määruse (EÜ) nr 1782/2003 III jaotises sätestatud ühtse toetuskava raames ja selle määruse IV jaotise 10. peatükis sätestatud põllukultuuride pindalatoetuse raames.

Artikkel 2

Toetuse maksmise tingimused

1.   Artikli 1 punktides a, b, c, e, h, i, j, m ja p nimetatud otsetoetused eraldatakse iga põllukultuuri osas ainult põllumaadele, mille kohta on esitatud taotlus vähemalt 0,3 hektarile, kui iga haritav maatükk ületab liikmesriigi poolt kindlaks määratud miinimumsuuruse määruse (EÜ) nr 796/2004 artikli 14 lõikes 4 sätestatud ulatuses.

Malta puhul eraldatakse punktides a, b, c, e, h, i, j, m ja p nimetatud otsetoetused iga põllukultuuri osas ainult põllumaadele, mille kohta on esitatud taotlus vähemalt 0,1 hektarile, kui iga haritav maatükk ületab liikmesriigi poolt kindlaks määratud miinimumsuuruse määruse (EÜ) nr 796/2004 artikli 14 lõikes 4 sätestatud ulatuses.

2.   Artikli 1 punktides a, b, c, h ja j nimetatud otsetoetused eraldatakse ainult põllumaadele, mis on tervenisti külvatud ning millel on kasutatud kõiki tavalisi agrotehnilisi võtteid vastavalt kohalikele normidele.

Määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 1. peatükis sätestatud kõva nisu spetsiaalne kvaliteedilisatasu ja sama määruse IV jaotise 10. peatükis sätestatud põllukultuuride toetuse saamise tingimusele vastavad ka põllukultuurid, mida kasvatatakse tervenisti külvatud ja kohalike normide kohaselt haritud põllumaadel, kuid mis ei jõua erandlike ilmastikuolude tõttu õitsemise faasi ja seda on tunnustanud asjaomased liikmesriigid, tingimusel et kõnealuseid põllumaid ei ole enne kõnealust kasvuetappi kasutatud muudel eesmärkidel.

3.   Igal konkreetsel aastal ei tohi ühegi haritava maatüki kohta esitada rohkem kui ühe pindalatoetuse taotluse toetuskava raames, mida finantseeritakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1258/1999 (23) artikli 1 lõike 2 punkti b kohaselt.

Siiski võib iga haritav maatükk, mille kohta on samaks aastaks esitatud taotlus:

| (a) | määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 1. peatükis sätestatud kõva nisu spetsiaalse kvaliteedilisatasu või määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 2. peatükis sätestatud valgurikaste taimede lisatasu saamiseks olla aluseks põllukultuuride toetuse taotlemisel, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 10. peatükis; |
| --- | --- |

(a)

määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 1. peatükis sätestatud kõva nisu spetsiaalse kvaliteedilisatasu või määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 2. peatükis sätestatud valgurikaste taimede lisatasu saamiseks olla aluseks põllukultuuride toetuse taotlemisel, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 10. peatükis;

| (b) | määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 3. peatükis sätestatud põllukultuurist sõltuva riisitoetuse jaoks või määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 2. peatükis sätestatud valgurikaste taimede lisatasu saamiseks olla aluseks seemnetoetuse taotlemisel, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 9. peatükis; |
| --- | --- |

(b)

määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 3. peatükis sätestatud põllukultuurist sõltuva riisitoetuse jaoks või määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 2. peatükis sätestatud valgurikaste taimede lisatasu saamiseks olla aluseks seemnetoetuse taotlemisel, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 9. peatükis;

| (c) | määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 5. peatükis sätestatud energeetiliste põllukultuuride toetuse saamiseks olla aluseks põllukultuuride toetuse taotlemisel, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 10. peatükis, ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 90 teise lõigu kohaldamist, või määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 3. peatükis sätestatud põllukultuurist sõltuva riisitoetuse taotlemisel; |
| --- | --- |

(c)

määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 5. peatükis sätestatud energeetiliste põllukultuuride toetuse saamiseks olla aluseks põllukultuuride toetuse taotlemisel, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 10. peatükis, ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 90 teise lõigu kohaldamist, või määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 3. peatükis sätestatud põllukultuurist sõltuva riisitoetuse taotlemisel;

| (d) | määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 10. peatükis sätestatud põllukultuuride toetuse saamiseks olla aluseks seemnetoetuse taotlemisel, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 9. peatükis. |
| --- | --- |

(d)

määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 10. peatükis sätestatud põllukultuuride toetuse saamiseks olla aluseks seemnetoetuse taotlemisel, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 9. peatükis.

4.   Maa, mida kasutatakse määruse 1782/2003 artikli 55 punktis b või artikli 107 lõike 3 esimese taandes nimetatud tooraine tootmiseks või tooraine tootmiseks kasutatav maa, mida haritakse määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 5. peatükis sätestatud energeetiliste põllukultuuride toetuse raames, ei vasta ühenduse toetuse saamise tingimustele, mis on sätestatud nõukogu määruse (EÜ) nr 1257/1999 (24) II jaotise VIII peatükis, välja arvatud toetus, mida antakse kiirekasvuliste liikide istutamiskulude katteks, nagu on sätestatud nimetatud määruse artikli 31 lõike 3 teises lõigus

Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 55 punktis b ja artikli 107 lõike 3 esimese taandes nimetatud tooraine, mida kasvatatakse tootmisest kõrvaldatud maal ja sellest toorainest toodetud vahe-, lõpp-, kaas- ja kõrvalsaadused ei saa toetust Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi tagatisrahastust vastavalt määruse (EÜ) nr 1258/1999 artikli 1 lõike 2 punktidele a ja b.

5.   Määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 2. peatükis ettenähtud valgurikaste taimede toetuse ja nimetatud määruse IV jaotise 10. peatükis ettenähtud põllukultuuride pindalatoetuse eesmärgil tähendab mõiste ‘maguslupiinid’ neid lupiinisorte, mille seemned ei sisalda üle 5 % mõruseemneid. Mõruseemnesisaldus arvutatakse vastavalt käesoleva määruse I lisas toodud katsele.

Artikkel 3

Teabevahetus

Liikmesriigid edastavad komisjonile elektrooniliselt järgmised andmed:

| (a) | hiljemalt kõnealuse aasta 15. septembriks: pindalad või kvoodid määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklites 95 ja 96 nimetatud piimakarjatoetuse ja lisatoetuse puhul, mille kohta on esitatud toetusetaotlus selle kalendriaasta kohta, kui kvoodid on jaotatud osa-baaspindade vahel; |
| --- | --- |

(a)

hiljemalt kõnealuse aasta 15. septembriks: pindalad või kvoodid määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklites 95 ja 96 nimetatud piimakarjatoetuse ja lisatoetuse puhul, mille kohta on esitatud toetusetaotlus selle kalendriaasta kohta, kui kvoodid on jaotatud osa-baaspindade vahel;

| (b) | hiljemalt kõnealuse aasta 31. oktoobriks: lõplikud andmed punktis a nimetatud pindalade või kvootide kohta, mis on saadud juba läbiviidud kontrollimisi arvestades; |
| --- | --- |

(b)

hiljemalt kõnealuse aasta 31. oktoobriks: lõplikud andmed punktis a nimetatud pindalade või kvootide kohta, mis on saadud juba läbiviidud kontrollimisi arvestades;

| (c) | hiljemalt järgmise aasta 31. juuliks: lõppandmed pindalade või kvootide kohta, mille osas on selle kalendriaasta toetus tegelikult välja makstud, pärast vajalikke pindala vähendamise mahaarvamisi, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 796/2004 IV jaotise 1. peatükis. |
| --- | --- |

(c)

hiljemalt järgmise aasta 31. juuliks: lõppandmed pindalade või kvootide kohta, mille osas on selle kalendriaasta toetus tegelikult välja makstud, pärast vajalikke pindala vähendamise mahaarvamisi, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 796/2004 IV jaotise 1. peatükis.

Pindalad väljendatakse hektarites kahe kümnendkoha täpsusega. Kogused väljendatakse tonnides kolme kümnendkoha täpsusega.

Artikkel 4

Vähendamise koefitsient

1.   Pindala vähendamise koefitsient määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 75, artikli 78 lõikes 2, artiklis 82, artiklis 85, artikli 89 lõikes 2, artiklis 98, artiklis 143 ja artikli 143b lõikes 7 nimetatud juhtudel või koguste vähendamise koefitsient ja objektiivsed kriteeriumid selle määruse artikli 95 lõikes 4 nimetatud juhtudel kehtestatakse hiljemalt asjaomase aasta 15. novembriks käesoleva määruse artikli 3 punkti b kohaselt edastatud andmete alusel.

2.   Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklites 75, 82 ja 85, artikli 95 lõikes 4, artiklites 98 ja 143 ning artikli 143b lõikes 7 nimetatud juhtudel edastavad liikmesriigid komisjonile hiljemalt asjaomase aasta 1. detsembriks kohaldatud vähendamise koefitsiendi ning selle määruse artikli 95 lõikes 4 nimetatud juhtudel kohaldatud objektiivsed kriteeriumid.

2. PEATÜKK

KÕVA NISU SPETSIAALNE KVALITEEDILISATASU

Artikkel 5

Sortide sõelumine

1.   Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 74 lõikes 1 loetletud liikmesriigid kehtestavad vastavalt käesoleva artikli lõigetes 2—5 sätestatud sortide sõelumise meetodile nimistu kõva nisu sortidest, mis vastavad määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 72 nimetatud spetsiaalse kvaliteedilisatasu tingimustele.

2.   Liikmesriigid määravad vähemalt iga kahe aasta järel kindlaks kaks tüüpilist sorti. Tüüpilised sordid on kõige sertifitseeritumad kõva nisu sordid.

3.   Liikmesriigid analüüsivad kõva nisu sorte järgmiste kvaliteedinäitajate alusel ning määravad igale näitajale asjakohase kaalu:

| (a) | proteiinisisaldus (40 %); |
| --- | --- |

(a)

proteiinisisaldus (40 %);

| (b) | gluteeni kvaliteet (30 %): |
| --- | --- |

(b)

gluteeni kvaliteet (30 %):

| (c) | kollasuse indeks (20 %); |
| --- | --- |

(c)

kollasuse indeks (20 %);

| (d) | mahukaal või tuhande seemne kaal (10 %). |
| --- | --- |

(d)

mahukaal või tuhande seemne kaal (10 %).

Punktides a—d nimetatud kvaliteedinäitajate keskmiste väärtuste summa, korrutatud näidatud väärtusega protsentides, moodustab sordi kvaliteediindeksi.

Iga liikmesriik võrdleb vähemalt iga kahe aasta järel kõva nisu sortide kvaliteediindekseid piirkondlike tüüpiliste sortide vastavate näitajatega. Uuritavad sordid on iga liikmesriigi sordiregistris registreeritud sordid, välja arvatud need sordid, mille kohta puuduvad analüütilised andmed viimase kolme aasta kohta, sest neid sorte enam ei kasutata või ei sertifitseerita.

Võttes aluseks tüüpilistele sortidele omistatud keskmise kvaliteediindeksi 100, arvutab liikmesriik iga punktides a—d nimetatud kvaliteedinäitaja protsendi, mis määratakse teistele kõva nisu sortidele, võrreldes indeksiga 100. Ainult need kõva nisu sordid, mille indeks on 98 või kõrgem, vastavad kõva nisu kvaliteedilisatasu tingimustele.

4.   Liikmesriik võib arvata tingimustele vastavate sortide nimekirjast välja need sordid, mille kõva nisu klaasja välimuse kaotamise keskmine määr ületab 27 %.

5.   Samuti võib toetusekõlblikkuse seisukohast analüüsida sorte, mis on registreeritud mõne teise liikmesriigi sordiregistris.

Artikkel 6

Analüüsimeetodid

1.   Kõva nisu proteiinisisalduse, mahukaalu ja klaasja välimuse kaotamise määra analüüsimeetodid on kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) 824/2000. (25)

2.   Kollasuse indeksit mõõdetakse ICC 152 meetodi alusel või samaväärse tunnustatud meetodi alusel.

3.   Gluteeni kvaliteeti mõõdetakse ICC 158 või ICC 151 meetodi alusel.

Artikkel 7

Sertifitseeritud seemne kogus

Liikmesriigid kehtestavad enne lisatasu andmisele eelneva aasta 1. oktoobrit nõukogu direktiivi 66/402/EMÜ (26) kohaselt sertifitseeritud seemne miinimumkoguse, mida kasutatakse kooskõlas kehtivate põllumajandusliku tootmise tavadega kõnealuses tootmispiirkonnas.

Artikkel 8

Trükised ja teabevahetus

1.   Liikmesriigid avaldavad nimekirja valitud sortidest, mis vastavad riiklikul või piirkondlikul tasandil kõva nisu spetsiaalse kvaliteedilisatasu tingimustele, hiljemalt 1. oktoobril talvesortide osas ning hiljemalt 31. detsembril suvesortide osas toetuste eraldamisele eelneval aastal.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile hiljemalt ühe kuu jooksul pärast lõikes 1 sätestatud kuupäevi lõikes 1 nimetatud nimekirja, samuti kasutatava sertifitseeritud seemne miinimumkogused, kui neid on muudetud.

Artikkel 9

Kehtivusaeg

1.   Sordid, mis on kantud artikli 8 lõikes 1 nimetatud nimekirja, vastavad kõva nisu spetsiaalse kvaliteedilisatasu tingimustele viis aastat alates nende sellesse nimekirja esmakordse kandmise kuupäevast.

2.   Iga sordi abikõlblikkust võib pikendada viieks aastaks, lähtudes kvalitatiivsete analüüside tulemustest, mis on läbi viidud viieaastase ajavahemiku teisel ja kolmandal aastal.

Artikkel 10

Üleminekumeetmed

1.   Liikmesriigid avaldavad nimekirja valitud sortidest, mis vastavad 2005. aastal riiklikul või piirkondlikul tasandil kõva nisu spetsiaalse kvaliteedilisatasu tingimustele hiljemalt 1. oktoobril 2004 talvesortide osas ning hiljemalt 31. detsembril 2004 suvesortide osas.

2.   Lõikes 1 nimetatud nimekirja koostamisel kõrvaldavad liikmesriigid riigi sordiregistris registreeritud sortide nimistust sordid, mis ei ole 2003. ja 2004. aastal sertifitseeritud, ning sordid, mis ei vasta vähemalt kahele järgmistest näitajatest:

| (a) | minimaalne proteiinisisaldus 11,5 %; |
| --- | --- |

(a)

minimaalne proteiinisisaldus 11,5 %;

| (b) | minimaalne mahukaal 78 kg/hl või minimaalne 1 000 seemne kaal 42 g; |
| --- | --- |

(b)

minimaalne mahukaal 78 kg/hl või minimaalne 1 000 seemne kaal 42 g;

| (c) | kõva nisu klaasja välimuse kaotamise maksimaalne määr 27 %; |
| --- | --- |

(c)

kõva nisu klaasja välimuse kaotamise maksimaalne määr 27 %;

| (d) | minimaalne gluteenisisaldus 10 %. |
| --- | --- |

(d)

minimaalne gluteenisisaldus 10 %.

3.   Nimekirjad sortidest, mis vastavad toetusele saamise tingimustele aastatel 2005 ja 2006, võivad sisaldada sorte, mis on mõne teise liikmesriigi valitud sortide nimekirjas selle teise liikmesriigi poolt läbi viidud kvalitatiivsete analüüside tulemuste põhjal.

3. PEATÜKK

VALGURIKASTE TAIMEDE TOETUS

Artikkel 11

Teravilja ja valgurikaste taimede segu

Piirkondades, kus valgurikkaid taimi külvatakse traditsiooniliselt koos teraviljaga, makstakse valgurikaste taimede lisatasu taotlejale juhul, kui ta suudab asjaomase liikmesriigi pädevatele asutustele tõendada, et valgurikkad taimed on selles segus ülekaalus. Kõnealused põllumaad ei vasta määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 98 sätestatud piirkondliku põllukultuuride eritoetuse tingimustele.

4. PEATÜKK

PÕLLUKULTUURIST SÕLTUV RIISITOETUS

Artikkel 12

Külvikuupäevad

Põllukultuurist sõltuva riisitoetuse taotlemiseks tuleb deklareeritud maad külvata hiljemalt:

| (a) | 30. juunil enne kõnealust lõikust Hispaanias ja Portugalis, |
| --- | --- |

(a)

30. juunil enne kõnealust lõikust Hispaanias ja Portugalis,

| (b) | 31. mail teistes määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 80 lõikes 2 nimetatud tootvates liikmesriikides. |
| --- | --- |

(b)

31. mail teistes määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 80 lõikes 2 nimetatud tootvates liikmesriikides.

Prantsuse Guajaanas külvatakse siiski põllumaad mõlema külvitsükli puhul mitte hiljem kui vastavalt 31. detsembril ja 30. juunil ning põllukultuurist sõltuvat riisitoetust makstakse igas külvitsüklis külvatud põllumaade keskmise suuruse alusel

Artikkel 13

Vähendamise koefitsient

Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 82 nimetatud põllukultuurist sõltuva riisitoetuse vähendamise koefitsient arvutatakse käesoleva määruse II lisa kohaselt.

Artikkel 14

Teatamine

1.   Liikmesriigid edastavad komisjonile artikli 3 kohaselt järgmise teabe:

| (a) | hiljemalt 15. septembriks:






  (i) | nimekirja sortidest, mis on registreeritud riiklikus sordiregistris, klassifitseeritud vastavalt määruse (EÜ) nr 1785/2003 (27) I lisa punktis 2 määratletud kriteeriumidele, |
| --- | --- | --- |

(a)

hiljemalt 15. septembriks:

(i)

nimekirja sortidest, mis on registreeritud riiklikus sordiregistris, klassifitseeritud vastavalt määruse (EÜ) nr 1785/2003 (27) I lisa punktis 2 määratletud kriteeriumidele,

| (ii) | külvatud põllumaad, mille kohta on esitatud põllukultuurist sõltuva riisitoetuse taotlused, riisisortide kaupa ja baaskülvipindade ning osa-baaskülvipindade kaupa vastavalt käesoleva määruse III lisa A osas toodud tabelile; |
| --- | --- |

(ii)

külvatud põllumaad, mille kohta on esitatud põllukultuurist sõltuva riisitoetuse taotlused, riisisortide kaupa ja baaskülvipindade ning osa-baaskülvipindade kaupa vastavalt käesoleva määruse III lisa A osas toodud tabelile;

| (b) | hiljemalt 31. oktoobriks muudatused külvatud põllumaade osas, mille kohta on esitatud põllukultuurist sõltuva riisitoetuse taotlused, edastatud lõigu (a) kohaselt vastavalt käesoleva määruse III lisa B osas toodud tabelile; |
| --- | --- |

(b)

hiljemalt 31. oktoobriks muudatused külvatud põllumaade osas, mille kohta on esitatud põllukultuurist sõltuva riisitoetuse taotlused, edastatud lõigu (a) kohaselt vastavalt käesoleva määruse III lisa B osas toodud tabelile;

| (c) | hiljemalt 31. juuliks informatsiooni külvatud põllumaade kohta, mille osas põllukultuurist sõltuvad riisitoetused on eelmise turustusaasta kohta tegelikult välja makstud, II lisas määratletud arvutusmeetodi alusel, vastavalt III lisa C osas toodud tabelile. |
| --- | --- |

(c)

hiljemalt 31. juuliks informatsiooni külvatud põllumaade kohta, mille osas põllukultuurist sõltuvad riisitoetused on eelmise turustusaasta kohta tegelikult välja makstud, II lisas määratletud arvutusmeetodi alusel, vastavalt III lisa C osas toodud tabelile.

2.   Prantsuse Guajaana kohta edastatakse külvatud põllumaid puudutav informatsioon kahe külvitsükli jooksul külvatud põllumaade keskmise suuruse alusel.

3.   Liikmesriigid võivad igal aastal läbi vaadata baaskülvipinna või osa-baaskülvipinna jaotuse ning objektiivsed kriteeriumid, mille alusel need jaotused on tehtud. Nad edastavad vastava informatsiooni komisjonile hiljemalt 15. maiks enne kõnealust saagikoristust.

5. PEATÜKK

PÄHKLITE PINDALATOETUS

Artikkel 15

Ühenduse toetuse saamise tingimused

1.   Käesolevas peatükis tähendab viljapuuaed homogeenset ja terviklikku ala, millele on istutatud pähklipuud, millesse ei lõiku teised kultuurid või istandused ning mis on geograafiliselt pidev. Üksikuid puid või tee äärde või teiste kultuuride kõrvale ühte ritta istutatud pähklipuid ei loeta viljapuuaiaks.

Erandina esimesest lõigust võivad liikmesriigid lubada teisi puid pähklipuude kõrval koguses, mis ei ületa 10 % kolmandas lõikes sätestatud puude arvust. Peale selle võivad liikmesriigid lubada kastanipuid, kui kolmandas lõikes nimetatud puude arvu juures peetakse kinni tingimustele vastavate pähklipuude arvust.

2.   Ainult need viljapuuaiad, mis toodavad pähkleid ja vastavad käesoleva artikli lõigetes 3 ja 4 nimetatud tingimustele määruse (EÜ) nr 796/2004 artiklis 11 nimetatud kuupäeval, vastavad pindalatoetuse saamise tingimustele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 83.

Kui on tegemist viljapuuaiaga, kus kasvatatakse eri sorti pähkleid, ning toetus on diferentseeritud sõltuvalt toodetest, kohaldatakse toetuse saamise tingimusi ja/või toetuse määra vastavalt ülekaalus olevale pähklisordile.

3.   Viljapuuaia minimaalne suurus ei tohi olla väiksem kui 0,10 hektarit.

Pähklipuude arv hektari kohta viljapuuaias ei tohi olla väiksem kui:

| (i) | 125 sarapuud; |
| --- | --- |

(i)

125 sarapuud;

| (ii) | 50 mandlipuud; |
| --- | --- |

(ii)

50 mandlipuud;

| (iii) | 50 kreeka pähkli puud; |
| --- | --- |

(iii)

50 kreeka pähkli puud;

| (iv) | 50 pistaatsia pähkli puud; |
| --- | --- |

(iv)

50 pistaatsia pähkli puud;

| (v) | 30 jaanikauna puud. |
| --- | --- |

(v)

30 jaanikauna puud.

4.   Liikmesriigid võivad kehtestada minimaalse maatüki suuruse ja puude tiheduse kolmandas lõikes sätestatust kõrgemal tasemel, objektiivsete kriteeriumide kohaselt ning arvestades asjaomaste põllumaade ja toodete iseärasusi.

Artikkel 16

Riikliku toetuse saamise tingimused

Artiklit 15 kohaldatakse riikliku toetuse osas, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 87.

Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 87 kohaldamist, võib liikmesriik kehtestada täiendavaid kriteeriume toetuse saamiseks, tingimusel et need kriteeriumid on kooskõlas toetuskava keskkonda ja maa-elu puudutavate ning sotsiaalsete ja majanduslike eesmärkidega ning ei tekita põllumajandustootjate vahel diskrimineerimist. Liikmesriigid määravad kindlaks vajalikud abinõud kontrollimiseks, et põllumajandustootjad neid kriteeriume täidavad.

Artikkel 17

Teabevahetus

1.   Liikmesriigid edastavad komisjonile enne määruse (EÜ) nr 796/2004 artiklis 11 nimetatud abitaotluste esitamise lõppkuupäeva ning hiljemalt:

| (a) | 31. märtsiks: artikli 15 lõikes 4 nimetatud kõrgemad tasemed ja artiklis 16 nimetatud täiendavad kriteeriumid; |
| --- | --- |

(a)

31. märtsiks: artikli 15 lõikes 4 nimetatud kõrgemad tasemed ja artiklis 16 nimetatud täiendavad kriteeriumid;

| (b) | 15. maiks: kui liikmesriik diferentseerib toetust vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 83 lõikele 2, pindalatoetuse taseme toote kohta ja/või muudetud siseriikliku tagatud pindala kohta. |
| --- | --- |

(b)

15. maiks: kui liikmesriik diferentseerib toetust vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 83 lõikele 2, pindalatoetuse taseme toote kohta ja/või muudetud siseriikliku tagatud pindala kohta.

2.   Muudatused lõikes 1 osutatud komisjonile edastatud teabe osas kehtivad järgmise aasta kohta ning need tuleb asjaomaste liikmesriikide poolt viivitamatult edastada komisjonile koos objektiivsete kriteeriumidega, mis põhjendavad selliseid muudatusi.

Artikkel 18

Üleminekumeetmed

1.   Liikmesriigid võivad otsustada, kas ja millistel tingimustel võib lõpetada määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 86 lõikes 2 nimetatud arengukavad enne nende normaalset lõppemisaega ning vastavad põllumaad muutuvad toetusekõlblikeks selle määruse IV jaotise 4. peatükis sätestatud kava raames.

2.   Lõikes 1 viidatud tingimuste kehtestamisel tagavad liikmesriigid, et:

| (a) | arengukava ei lõpetata enne üheaastast täielikku rakendamist; |
| --- | --- |

(a)

arengukava ei lõpetata enne üheaastast täielikku rakendamist;

| (b) | arengukava esialgsed eesmärgid on liikmesriigi nõuetele vastavalt täidetud. |
| --- | --- |

(b)

arengukava esialgsed eesmärgid on liikmesriigi nõuetele vastavalt täidetud.

6. PEATÜKK

TÄRKLISEKARTULI TOETUS

Artikkel 19

Abikõlblikkus

Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 93 sätestatud tärklisekartuli toetust makstakse kartuli eest, mille kohta on sõlmitud komisjoni määruse (EÜ) nr 2236/2003 (28) artiklis 3 sätestatud külvieelne leping kartuli netokaalu netomassi alusel, mis määratakse määruse (EÜ) nr 2235/2003 (29) I lisas kirjeldatud meetodiga, ning tarnitud kartuli tärklisesisalduse alusel vastavalt selle määruse II lisas toodud määradele.

Tärklisekartuli toetust ei maksta kartuli eest, mille tärklisesisaldus on alla 13 %, välja arvatud juhul, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 2236/2003 artikli 5 lõike 3 teist lõiku.

Artikkel 20

Miinimumhind

Tärklisekartuli toetuse maksmise aluseks on nõue, et esitatakse tõendus selle kohta, et vabrikusse tarnimise etapis ei ole makstud määruse (EÜ) nr 1868/94 artiklis 4a nimetatud hinnast madalamat hinda vastavalt määruse (EÜ) nr 2235/2003 II lisas kehtestatud tasumääradele.

Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 2236/2003 artikli 10 lõiget 2.

Artikkel 21

Toetuse maksmine

1.   Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 28 kohaldamist, maksavad tärklisekartuli toetust liikmesriigid, kelle territooriumil valmistati kartulitärklist, iga põllumajandustootja kohta, kui kõik põllumajandustootja poolt turustusaastal toodetud kogused on tarnitud tärklisetööstusele nelja kuu jooksul pärast kuupäeva, millal esitati käesoleva määruse artiklis 20 nimetatud tõendus, ning kui on peetud kinni käesoleva määruse artiklis 19 nimetatud tingimustest.

2.   Alates turustusaasta 1. detsembrist võivad liikmesriigid teha ettemakseid antud turustusaasta jooksul põllumajandustootja poolt tärklisetööstusele tarnitud tärklisekartuli erinevate koguste põhjal. Ettemakseid tehakse tarnitud tärklisekartuli koguse eest, mille kohta on esitatud artiklis 20 osutatud tõendus ja on täidetud artiklis 19 sätestatud tingimused.

3.   Ümberarvestuskurss, mida kasutatakse tärklisekartuli toetuse suuruse väljendamiseks riigi vääringus, on määruse (EÜ) nr 2236/2003 artikli 20 alusel kohaldatav ümbervahetuskurss.

7. PEATÜKK

PIIMAKARJATOETUS JA LISATOETUS

Artikkel 22

Tegevusetuse juhtumid

1.   Kui individuaalset kvooti omav füüsiline või juriidiline isik ei vasta määruse (EÜ) nr 1788/2003 artikli 5 punktis c sätestatud määratlusele kõnealuse aasta 31. märtsile eelnenud 12 kuu jooksul, ei maksta talle kõnealuse aasta eest piimakarjatoetust ega lisatoetusi, kui ta ei suuda enne taotluse esitamise tähtaja lõppemist pädevatele asutustele tõestada, et tootmist jätkatakse.

2.   Lõiget 1 ei kohaldata vääramatu jõu ning nõuetekohaselt põhjendatud ja pädeva asutuse poolt tunnustatud juhtumite korral, mis mõjutavad ajutiselt asjaomaste põllumajandustootjate tootmisvõimsust.

8. PEATÜKK

ENERGEETILISTE PÕLLUKULTUURIDE TOETUS

1. JAGU

Määratlused

Artikkel 23

Määratlused

Käesoleva peatüki kohaldamisel on:

| (a) | taotleja põllumajandustootja, kes harib määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 88 nimetatud maad selles artiklis nimetatud toetuse saamiseks; |
| --- | --- |

(a)

taotleja põllumajandustootja, kes harib määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 88 nimetatud maad selles artiklis nimetatud toetuse saamiseks;

| (b) | esmatöötleja põllumajandusliku tooraine kasutaja, kes kohustub seda esmaselt töötlema ühe või mitme määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 88 nimetatud toote saamiseks. |
| --- | --- |

(b)

esmatöötleja põllumajandusliku tooraine kasutaja, kes kohustub seda esmaselt töötlema ühe või mitme määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 88 nimetatud toote saamiseks.

2. JAGU

Leping

Artikkel 24

Tooraine kasutamine

1.   Igasugust põllumajanduslikku toorainet, välja arvatud suhkrupeeti, võib kasvatada toetusega hõlmatud põllumaadel, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 88 tingimusel, et neid põllumaid kasutatakse peamiselt energiatoodete tootmiseks, mida on nimetatud selle artikli teises lõikes.

Tooraine töötlemisega saavutatud energiatoodete majanduslik väärtus on kõrgem kui kõigi teiste muul otstarbel kasutatavate ja sama töötlemise käigus saadud toodete väärtus, mis on määratud artikli 39 lõikes 3 kirjeldatud hindamismeetodi alusel.

2.   Lõikes 1 viidatud tooraine on hõlmatud lepinguga vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklile 90 käesolevas jaos sätestatud tingimuste kohaselt.

3.   Taotlejad tarnivad kogu koristatud tooraine esmatöötlejale, kes võtab tarne vastu ning tagab, et samaväärne kogus seda toorainet kasutatakse ühenduses määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 88 loetletud ühe või mitme energiatoote tootmiseks.

Kui esmatöötleja kasutab tegelikult koristatud toorainet vahe- või kõrvalsaaduse tootmiseks, võib ta kasutada samaväärse koguse selliseid vahe- või kõrvalsaadusi ühe või mitme esimeses lõigus osutatud lõppsaaduse tootmiseks.

Teises lõigus viidatud juhul teavitab esmatöötleja pädevat asutust, kellele ta on esitanud tagatise. Kui samaväärne kogus kasutatakse muus liikmesriigis kui see, kus tooraine koristati, teavitavad asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused üksteist selliste tehingute üksikasjadest.

4.   Lepingulisi suhteid reguleerivate siseriiklike õigusnormide alusel võib esmatöötleja volitada kolmanda isiku vastu võtma tooraine toetust taotleva põllumajandustootja käest. Volitatud isik tegutseb töötleja nimel ja asemel, kes jääb ainuisikuliselt vastutavaks käesolevas peatükis sätestatud kohustuste osas.

Artikkel 25

Erandid

1.   Erandina artikli 24 lõikest 2 ja 3 võivad liikmesriigid lubada taotlejatel:

| (a) | kasutada CN-koodi ex 0602 90 41 alla kuuluvat lühikese raieringiga metsapuud või CN-koodide 1201 00 90, 1205 10 90, 1205 90 00, 1206 00 91 ja 1206 00 99 alla kuuluvat teravilja või õliseemneid, mis on koristatud:






  (i) | kütusena oma põllumajandusettevõtte kütmiseks, |
| --- | --- | --- |

(a)

kasutada CN-koodi ex 0602 90 41 alla kuuluvat lühikese raieringiga metsapuud või CN-koodide 1201 00 90, 1205 10 90, 1205 90 00, 1206 00 91 ja 1206 00 99 alla kuuluvat teravilja või õliseemneid, mis on koristatud:

(i)

kütusena oma põllumajandusettevõtte kütmiseks,

| (ii) | põllumajandusettevõttes energia või biokütuse tootmiseks; |
| --- | --- |

(ii)

põllumajandusettevõttes energia või biokütuse tootmiseks;

| (b) | töödelda oma põllumajandusettevõttes kogu koristatud tooraine CN-koodi 2712 90 02, 7129 00 alla kuuluvaks biogaasiks. |
| --- | --- |

(b)

töödelda oma põllumajandusettevõttes kogu koristatud tooraine CN-koodi 2712 90 02, 7129 00 alla kuuluvaks biogaasiks.

2.   Lõikes 1 osutatud juhtudel taotleja:

| (a) | kohustub artiklis 26 osutatud lepingu asemel esitatava deklaratsiooniga kasutama või vahetult töötlema deklaratsioonis märgitud toorainet; artikleid 26—40 kohaldatakse mutatis mutandis; |
| --- | --- |

(a)

kohustub artiklis 26 osutatud lepingu asemel esitatava deklaratsiooniga kasutama või vahetult töötlema deklaratsioonis märgitud toorainet; artikleid 26—40 kohaldatakse mutatis mutandis;

| (b) | laseb kogu koristatud tooraine kaaluda liikmesriigi poolt selleks määratud asutusel või ettevõttel ning peab eraldi arvestust kasutatud tooraine ning selle töötlemisest saadud toodete ja kõrvalsaaduste kohta; teravilja, õliseemnete ja õle puhul või terviktaime kasutamise korral võib siiski asendada kaalumise tooraine mahu mõõtmisega. |
| --- | --- |

(b)

laseb kogu koristatud tooraine kaaluda liikmesriigi poolt selleks määratud asutusel või ettevõttel ning peab eraldi arvestust kasutatud tooraine ning selle töötlemisest saadud toodete ja kõrvalsaaduste kohta; teravilja, õliseemnete ja õle puhul või terviktaime kasutamise korral võib siiski asendada kaalumise tooraine mahu mõõtmisega.

3.   Esimest lõiget kohaldavad liikmesriigid võtavad kasutusele piisavad kontrollimeetmed, et tagada tooraine kasutamine otse põllumajandusettevõttes või selle töötlemine CN-koodi 2711 29 00 alla kuuluvaks biogaasiks.

4.   Teravili ja õliseemned, mida kasutatakse vastavalt lõike 1 punktile a, denatureeritakse liikmesriigi kehtestatud meetodi alusel. Liikmesriigid võivad lubada lõike 1 punkti a alapunkti ii kohaselt õliseemnete töötlemisega toodetud õli denatureerimist õliseemnete asemel tingimusel, et selline denatureerimine toimub viivitamatult pärast seemnete töötlemist õliks ning seemnete edasist kasutamist kontrollitakse.

Artikkel 26

Leping

1.   Taotlejad esitavad pädevatele asutustele toetusetaotluse tõendamiseks esmatöötlejaga sõlmitud lepingud.

2.   Taotlejad tagavad, et nendes lepingutes on täpsustatud järgmised üksikasjad:

| (a) | lepingupoolte nimed ja aadressid; |
| --- | --- |

(a)

lepingupoolte nimed ja aadressid;

| (b) | lepingu kehtivusaeg; |
| --- | --- |

(b)

lepingu kehtivusaeg;

| (c) | kõigi asjakohaste toorainete liigid ning iga liigi all olev pindala; |
| --- | --- |

(c)

kõigi asjakohaste toorainete liigid ning iga liigi all olev pindala;

| (d) | muud tingimused, mida rakendatakse tooraine prognoositavate koguste suhtes; |
| --- | --- |

(d)

muud tingimused, mida rakendatakse tooraine prognoositavate koguste suhtes;

| (e) | kinnitus, et artikli 24 lõikes 3 sätestatud kohustused täidetakse; |
| --- | --- |

(e)

kinnitus, et artikli 24 lõikes 3 sätestatud kohustused täidetakse;

| (f) | tooraine kavandatavad peamised lõppkasutused; iga lõppkasutus vastab artikli 24 lõikes 1 ja artikli 39 lõikes 3 sätestatud tingimustega. |
| --- | --- |

(f)

tooraine kavandatavad peamised lõppkasutused; iga lõppkasutus vastab artikli 24 lõikes 1 ja artikli 39 lõikes 3 sätestatud tingimustega.

3.   Taotlejad tagavad lepingute õigeaegse sõlmimise, et esmatöötlejal oleks võimalik esitada lepingu koopia taotleja liikmesriigi pädevale asutusele artikli 34 lõikes 1 sätestatud tähtajaks.

4.   Kontrolli eesmärgil võivad liikmesriigid nõuda, et iga taotleja sõlmiks iga tooraine kohta üksnes ühe tarnelepingu.

3. JAGU

Lepingu muudatused ja lõpetamine

Artikkel 27

Lepingu muudatused ja lõpetamine

Kui lepingupooled muudavad lepingut või lõpetavad selle pärast seda, kui taotleja on esitanud toetusetaotluse, säilib taotleja õigus toetust taotleda üksnes tingimusel, et ta teavitab pädevat asutust lepingu muutmisest või lõpetamisest hiljemalt taotluse muutmiseks asjaomases liikmesriigis sätestatud tähtpäevaks, et võimaldada nõutava kontrolli läbiviimist.

Artikkel 28

Erandlikud asjaolud

Kui taotleja teatab oma pädevale asutusele, et erandlike asjaolude tõttu ei ole tal võimalik tarnida kogu lepingus määratletud tooraine kogust või osa sellest, ning ilma et see piiraks artikli 27 kohaldamist, võib pädev asutus pärast kõnealuste erandlike asjaolude kohta piisavate tõendite saamist anda loa õigustatud muudatuste tegemiseks lepingus või lubada leping lõpetada.

Kui lepingualune maa väheneb lepingusse tehtavate muudatuste tagajärjel või kui leping lõpetatakse, kaotab taotleja õiguse käesolevas peatükis nimetatud toetusele põllumaade osas, mis ei ole enam lepinguga hõlmatud.

Artikkel 29

Muudatused lõppkasutuses

Ilma et see piiraks artikli 27 kohaldamist, võivad esmatöötlejad muuta artikli 26 lõike 2 punktis f osutatud tooraine kavandatavat peamist lõppkasutust, kui lepinguline tooraine on neile tarnitud ning on täidetud artikli 31 lõikes 1 ja artikli 34 lõike 3 esimeses lõigus sätestatud tingimused.

Lõppkasutust muudetakse vastavalt artikli 24 lõike 1 teises lõigus ja artikli 39 lõikes 3 sätestatud tingimustele.

Esmatöötlejad saadavad eelteate nõutavate kontrollide tegemiseks oma riigi pädevatele asutustele.

4. JAGU

Tüüpilised saagised ja tarnitud kogused

Artikkel 30

Tüüpilised saagised

Igal aastal kehtestavad liikmesriigid asjakohase menetlusega kohustuslikud tüüpilised saagised ning informeerivad nendest asjaomaseid taotlejaid.

Artikkel 31

Tarnitavad kogused

1.   Taotlejad deklareerivad koristatud tooraine koguse liikide kaupa oma riigi pädevatele asutustele ning kinnitavad tarnitud tooraine kogused ja tarne vastu võtnud osapooled.

2.   Tegelikud taotlejate poolt esmatöötlejatele tarnitavad kogused on vähemalt võrdsed tüüpilise saagisega.

Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võivad liikmesriigid siiski erandina lubada kuni 10 % saagise puudujääki.

Kui pädevad asutused on lubanud vastavalt artiklile 28 lepinguid muuta või need lõpetada, võivad nad lisaks sellele põhjendatud juhtudel vähendada koguseid, mille taotlejad peavad tarnima käesoleva lõike esimese lõigu kohaselt.

5. JAGU

Toetuse maksmise tingimused

Artikkel 32

Toetuse maksmine

1.   Toetust võib taotlejatele maksta enne tooraine töötlemist. Toetust makstakse siiski üksnes siis, kui käesoleva peatükiga hõlmatud tooraine nõutud kogused on esmatöötlejale tarnitud ning kui:

| (a) | on esitatud artikli 31 lõikes 1 sätestatud deklaratsioon; |
| --- | --- |

(a)

on esitatud artikli 31 lõikes 1 sätestatud deklaratsioon;

| (b) | lepingu koopia on üle antud esmatootja pädevale asutusele vastavalt artikli 34 lõikele 1 ning artikli 24 lõikes 1 nimetatud tingimused on täidetud; |
| --- | --- |

(b)

lepingu koopia on üle antud esmatootja pädevale asutusele vastavalt artikli 34 lõikele 1 ning artikli 24 lõikes 1 nimetatud tingimused on täidetud;

| (c) | pädev asutus on saanud tõendi selle kohta, et artikli 35 lõikes 2 osutatud tagatis on kogu ulatuses esitatud; |
| --- | --- |

(c)

pädev asutus on saanud tõendi selle kohta, et artikli 35 lõikes 2 osutatud tagatis on kogu ulatuses esitatud;

| (d) | maksmise eest vastutav pädev asutus on kontrollinud, et artiklis 26 sätestatud tingimused on iga taotluse kohta täidetud. |
| --- | --- |

(d)

maksmise eest vastutav pädev asutus on kontrollinud, et artiklis 26 sätestatud tingimused on iga taotluse kohta täidetud.

2.   Kaheaastaste kultuuride puhul, kui tooraine koristatakse ja järelikult ka tarnitakse üksnes teisel kasvatusaastal, makstakse toetust mõlemal aastal pärast lepingu sõlmimist artikli 26 kohaselt tingimusel, kui pädev asutus on kindlaks teinud, et:

| (a) | käesoleva artikli lõike 1 punktides b, c ja d sätestatud kohustused on täidetud alates esimesest kasvatusaastast; |
| --- | --- |

(a)

käesoleva artikli lõike 1 punktides b, c ja d sätestatud kohustused on täidetud alates esimesest kasvatusaastast;

| (b) | teisel kasvatusaastal on täidetud käesoleva artikli lõike 1 punktis a sätestatud kohustused ning on edastatud artikli 34 lõike 3 esimeses lõigus osutatud teave. |
| --- | --- |

(b)

teisel kasvatusaastal on täidetud käesoleva artikli lõike 1 punktis a sätestatud kohustused ning on edastatud artikli 34 lõike 3 esimeses lõigus osutatud teave.

Toetust esimese kasvatusaasta eest makstakse siiski üksnes juhul, kui pädevatele asutustele tõendatakse, et on esitatud artikli 35 lõikes 2 sätestatud tagatis. Teisel kasvatusaastal ei pea toetuse väljamaksmiseks tagatist esitama.

3.   Püsi- või mitmeaastaste kultuuride puhul makstakse toetust igal aastal alates lepingu sõlmimisest. Lõikes 2 sätestatud tingimusi kohaldatakse mutatis mutandis.

6. JAGU

Leping ning taotleja ja esmatöötleja kohustused

Artikkel 33

Töötlejate arv

Energiatooted valmistab maksimaalselt teine töötleja.

Artikkel 34

Leping ning taotleja ja esmatöötleja kohustused

1.   Esmatöötleja esitab lepingu koopia pädevatele asutustele asjakohase liikmesriigi määratud ajakava alusel hiljemalt asjakohases liikmesriigis kõnealuse aasta toetusavalduste esitamise lõppkuupäeval.

Kui taotlejad ja esmatöötlejad muudavad lepinguid või lõpetavad need enne artiklis 27 osutatud kuupäeva antud aastal, esitavad esmatöötlejad hiljemalt kõnealuseks kuupäevaks oma riigi pädevatele asutustele muudetud või lõpetatud lepingu koopia.

2.   Esmatöötlejad esitavad oma pädevatele asutustele nõutud teabe kõnealuse töötlemisahela kohta, eelkõige hindade ja toodetavate lõppsaaduste koguste määramiseks kasutatavate artikli 40 teises lõigus osutatud tehniliste töötluskoefitsientide kohta.

3.   Esmatöötlejad, kes on taotlejatelt tooraine tarned vastu võtnud, teatavad oma pädevatele asutustele liikmesriikide poolt määratud tähtajaks, mis võimaldab toetuse maksmist määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 28 täpsustatud ajavahemikus, vastuvõetud tooraine kogused, täpsustades liigi, tooraine tarninud lepingupoole nime ja aadressi, tarnekoha ning lepingu viitenumbri.

Kui esmatöötleja liikmesriik ei ole liikmesriik, kus tooraine kasvatati, teatab esmatöötleja pädev asutus 40 tööpäeva jooksul alates esimeses lõigus osutatud teabe saamisest taotleja pädevale asutusele tarnitud tooraine üldkoguse.

7. JAGU

Tagatised

Artikkel 35

Esmatöötlejad

1.   Esmatöötlejad esitavad oma riigi pädevatele asutustele asjaomases liikmesriigis kehtestatud maksetaotluste esitamise tähtajaks kõnealusel aastal kogu lõikes 2 sätestatud tagatise.

2.   Iga tooraine kohta esitatava tagatise suuruse arvutamiseks korrutatakse kõigi esmatöötleja poolt allakirjutatud lepinguga hõlmatud ja kõnealuse tooraine tootmiseks kasutatava põllumaa pindala määraga 60 eurot hektari kohta.

3.   Kui lepinguid muudetakse või kui need lõpetatakse vastavalt artiklitele 27 või 28, kohandatakse vastavalt ka esitatud tagatiste suurusi.

4.   Iga tooraine liigi kohta vabastatakse osa tagatisest tingimusel, et kõnealuse esmatöötleja pädeva asutuse valduses on tõendus selle kohta, et kõnealuse tooraine kogus on töödeldud kooskõlas artikli 26 lõike 2 punktis f sätestatud nõuetega, kusjuures vajaduse korral on arvestatud mis tahes muudatustega artikli 29 alusel.

Artikkel 36

Esmased ja teisesed nõuded

1.   Esmased nõuded komisjoni määruse (EMÜ) nr 2220/85 (30) artikli 20 tähenduses on järgmised kohustused:

| (a) | kohustus töödelda tooraine kogused peamiselt lepingus määratletud lõppsaadusteks. Tooraine töödeldakse saagikoristusele järgneva aasta 31. juuliks; |
| --- | --- |

(a)

kohustus töödelda tooraine kogused peamiselt lepingus määratletud lõppsaadusteks. Tooraine töödeldakse saagikoristusele järgneva aasta 31. juuliks;

| (b) | kohustus lisada toodetele kontrolleksemplar T5 vastavalt käesoleva määruse artiklitele 37 ja 38. |
| --- | --- |

(b)

kohustus lisada toodetele kontrolleksemplar T5 vastavalt käesoleva määruse artiklitele 37 ja 38.

2.   Järgmised esmatöötlejatele esitatavad kohustused on määruse (EMÜ) nr 2220/85 artikli 20 tähenduses teisesed nõuded:

| (a) | kohustus vastu võtta kogu taotleja tarnitud tooraine vastavalt käesoleva määruse artikli 24 lõikele 3; |
| --- | --- |

(a)

kohustus vastu võtta kogu taotleja tarnitud tooraine vastavalt käesoleva määruse artikli 24 lõikele 3;

| (b) | kohustus esitada lepingu koopiad vastavalt käesoleva määruse artikli 34 lõikele 1; |
| --- | --- |

(b)

kohustus esitada lepingu koopiad vastavalt käesoleva määruse artikli 34 lõikele 1;

| (c) | kohustus esitada vastavalt käesoleva määruse artikli 34 lõike 3 esimesele ja teisele lõigule nõutav teave; |
| --- | --- |

(c)

kohustus esitada vastavalt käesoleva määruse artikli 34 lõike 3 esimesele ja teisele lõigule nõutav teave;

| (d) | kohustus esitada tagatis vastavalt käesoleva määruse artikli 35 lõikele 1. |
| --- | --- |

(d)

kohustus esitada tagatis vastavalt käesoleva määruse artikli 35 lõikele 1.

8. JAGU

Müüki, üleeandmist või tarnimist teise liikmesriiki või eksporti hõlmavad dokumendid

Artikkel 37

Kontrolleksemplar T5

Kui esmatöötleja müüb või annab üle edasitöötlejatele teistes liikmesriikides artikli 26 kohaselt lepingutega hõlmatud vahetooted, lisatakse neile toodetele määruse (EMÜ) nr 2454/93 kohaselt välja antud kontrolleksemplarid T5.

Kontrolleksemplaride T5 lahtrisse 104 rubriiki “Muud” tehakse üks järgmistest kannetest:

| — | Producto destinado a su transformación o entrega de acuerdo con lo establecido en el articulo 26 del Reglamento (CE) no 1973/2004 de la Comisión; |
| --- | --- |

—

Producto destinado a su transformación o entrega de acuerdo con lo establecido en el articulo 26 del Reglamento (CE) no 1973/2004 de la Comisión;

| — | Použito pro zpracování nebo dodávku v souladu s článkem 26 nařízení Komise (ES) 1973/2004 |
| --- | --- |

—

Použito pro zpracování nebo dodávku v souladu s článkem 26 nařízení Komise (ES) 1973/2004

| — | Skal anvendes til forarbejdning eller levering i overensstemmelse med artikel 26 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1973/2004 |
| --- | --- |

—

Skal anvendes til forarbejdning eller levering i overensstemmelse med artikel 26 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1973/2004

| — | Zur Verarbeitung oder Lieferung gemäß Artikel 26 der Verordnung (EG) Nr. 1973/2004 der Kommission zu verwenden |
| --- | --- |

—

Zur Verarbeitung oder Lieferung gemäß Artikel 26 der Verordnung (EG) Nr. 1973/2004 der Kommission zu verwenden

| — | Προς χρήση για μεταποίηση ή παράδοση σύμφωνα με το άρθρο 26 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1973/2004 της Επιτροπής |
| --- | --- |

—

Προς χρήση για μεταποίηση ή παράδοση σύμφωνα με το άρθρο 26 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1973/2004 της Επιτροπής

| — | To be used for processing or delivery in accordance with Article 26 of Commission Regulation (EC) No 1973/2004 |
| --- | --- |

—

To be used for processing or delivery in accordance with Article 26 of Commission Regulation (EC) No 1973/2004

| — | Kasutamiseks töötlemisel või tarnimisel vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1973/2004 artiklile 26 |
| --- | --- |

—

Kasutamiseks töötlemisel või tarnimisel vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1973/2004 artiklile 26

| — | À utiliser pour transformation ou livraison conformément aux dispositions de l'article 26 du règlement (CE) no 1973/2004 de la Commission |
| --- | --- |

—

À utiliser pour transformation ou livraison conformément aux dispositions de l'article 26 du règlement (CE) no 1973/2004 de la Commission

| — | Da consegnare o trasformare conformemente all'articolo 26 del regolamento (CE) n. 1973/2004 della Commissione |
| --- | --- |

—

Da consegnare o trasformare conformemente all'articolo 26 del regolamento (CE) n. 1973/2004 della Commissione

| — | Izmantot pārstrādei vai piegādei saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1973/2004 26. panta nosacījumiem |
| --- | --- |

—

Izmantot pārstrādei vai piegādei saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1973/2004 26. panta nosacījumiem

| — | Naudoti perdirbimui arba pristatymui pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 1973/2004 26 straipsnio nuostatas |
| --- | --- |

—

Naudoti perdirbimui arba pristatymui pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 1973/2004 26 straipsnio nuostatas

| — | A Bizottság 2004/1973/EK rendelete szerint feldolgozásra, vagy átadásra használandó |
| --- | --- |

—

A Bizottság 2004/1973/EK rendelete szerint feldolgozásra, vagy átadásra használandó

| — | Te gebruiken voor verwerking of aflevering overeenkomstig artikel 26 van Verordening (EG) nr. 1973/2004 van de Commissie |
| --- | --- |

—

Te gebruiken voor verwerking of aflevering overeenkomstig artikel 26 van Verordening (EG) nr. 1973/2004 van de Commissie

| — | Do wykorzystania w procesie przetwórstwa bądź do dostawy zgodnie z postanowieniami zawartymi w art. 26 rozporządzenia Komisji (WE) nr 1973/2004 |
| --- | --- |

—

Do wykorzystania w procesie przetwórstwa bądź do dostawy zgodnie z postanowieniami zawartymi w art. 26 rozporządzenia Komisji (WE) nr 1973/2004

| — | A utilizar para transformação ou entrega em conformidade com o artigo 26 do Regulamento (CE) n.o 1973/2004 da Comissão |
| --- | --- |

—

A utilizar para transformação ou entrega em conformidade com o artigo 26 do Regulamento (CE) n.o 1973/2004 da Comissão

| — | Na spracovanie alebo dodávku v súlade s článkom 26 nariadenia Komisie (ES) č. 1973/2004 |
| --- | --- |

—

Na spracovanie alebo dodávku v súlade s článkom 26 nariadenia Komisie (ES) č. 1973/2004

| — | Se uporablja za predelavo ali dostavo v skladu s členom 26 Uredbe Komisije (ES) št. 1973/2004 |
| --- | --- |

—

Se uporablja za predelavo ali dostavo v skladu s členom 26 Uredbe Komisije (ES) št. 1973/2004

| — | Käytetään jalostamiseen tai toimittamiseen komission asetuksen (EY) N:o 1973/2004 26 artiklan mukaisesti |
| --- | --- |

—

Käytetään jalostamiseen tai toimittamiseen komission asetuksen (EY) N:o 1973/2004 26 artiklan mukaisesti

| — | Används till bearbetning eller leverans i enlighet med artikel 26 i kommissionens förordning (EG) nr 1973/2004. |
| --- | --- |

—

Används till bearbetning eller leverans i enlighet med artikel 26 i kommissionens förordning (EG) nr 1973/2004.

Artikkel 38

Kontrolleksemplariga T5 samaväärsed dokumendid

Kui kontrolleksemplari T5 ei ole kolme kuu jooksul enne artikli 36 lõike 1 punktis a nimetatud tähtaja lõppemist tagastatud esmatöötleja asukohaks oleva liikmesriigi kontrollivale lähtetolliasutusele, võib aktsepteerida järgmisi kontrolleksemplariga T5 samaväärseid dokumente:

| (a) | vahetoodete ostuarved; |
| --- | --- |

(a)

vahetoodete ostuarved;

| (b) | edasitöötleja kinnitus, mis tõendab tooraine lõplikku töötlemist määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 88 osutatud energiatoodeteks; |
| --- | --- |

(b)

edasitöötleja kinnitus, mis tõendab tooraine lõplikku töötlemist määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 88 osutatud energiatoodeteks;

| (c) | edasitöötleja esitatud tõestatud koopiad raamatupidamisdokumentidest, mis tõendavad töötlemise toimumist. |
| --- | --- |

(c)

edasitöötleja esitatud tõestatud koopiad raamatupidamisdokumentidest, mis tõendavad töötlemise toimumist.

9. JAGU

Kontroll

Artikkel 39

Arvestuse pidamine

1.   Liikmesriigi pädev asutus määratleb töötlejate poolt peetavad arvestusdokumendid ja nende täitmise sageduse, mis on vähemalt kord kuus.

Sellised arvestusdokumendid sisaldavad vähemalt järgmisi andmeid:

| (a) | töötlemiseks ostetud erinevate toorainete kogused; |
| --- | --- |

(a)

töötlemiseks ostetud erinevate toorainete kogused;

| (b) | töödeldud tooraine kogused ning nendest saadud lõpp-, kaas- ja kõrvalsaaduste kogused ja liigid; |
| --- | --- |

(b)

töödeldud tooraine kogused ning nendest saadud lõpp-, kaas- ja kõrvalsaaduste kogused ja liigid;

| (c) | kadu töötlemisel; |
| --- | --- |

(c)

kadu töötlemisel;

| (d) | hävitatud kogused ja hävitamise põhjused; |
| --- | --- |

(d)

hävitatud kogused ja hävitamise põhjused;

| (e) | töötleja poolt müüdud või üle antud toodete kogused ja liigid ning saadud hinnad; |
| --- | --- |

(e)

töötleja poolt müüdud või üle antud toodete kogused ja liigid ning saadud hinnad;

| (f) | vajaduse korral edasitöötlejate nimed ja aadressid. |
| --- | --- |

(f)

vajaduse korral edasitöötlejate nimed ja aadressid.

2.   Esmatöötleja pädev asutus kontrollib, et esitatud leping vastab artikli 24 lõikes 1 sätestatud tingimustele. Kui kõnealused tingimused ei ole täidetud, teavitatakse sellest pädevaid asutusi taotleja riigis.

3.   Artikli 24 lõikes 1 nimetatud toodete majandusliku väärtuse arvutamiseks võrdlevad asjaomased pädevad asutused artikli 34 lõikes 2 osutatud teabe põhjal kõikide energiatoodete väärtuste summat kõikide teiste muul otstarbel kasutatavate ja sama töötlemisoperatsiooni käigus saadud toodete väärtuste summaga. Iga väärtus võrdub kõnealuse koguse ja eelmise turustusaasta jooksul registreeritud keskmiste tehasehindade korrutisega. Kui need hinnad ei ole kättesaadavad, määravad pädevad asutused asjakohased hinnad kindlaks eelkõige artikli 34 lõikes 2 osutatud teabe põhjal.

Artikkel 40

Kontroll töötlejate ruumides

1.   Töötlemisriigi pädevad asutused kontrollivad artikli 24 lõikest 1 kinnipidamist riskianalüüsi alusel valitud selle liikmesriigi territooriumil asuva vähemalt 25 % töötleja ruumides. Nimetatud kontroll hõlmab vähemalt:

| (a) | kõikide energiatoodete väärtuste summa võrdlust kõikide teiste muul otstarbel kasutatavate ja sama töötlemisoperatsiooni käigus saadud toodete väärtuste summaga; |
| --- | --- |

(a)

kõikide energiatoodete väärtuste summa võrdlust kõikide teiste muul otstarbel kasutatavate ja sama töötlemisoperatsiooni käigus saadud toodete väärtuste summaga;

| (b) | töötleja tootmissüsteemi analüüsi, mis sisaldab füüsilist kontrolli ja kaubandusdokumentide inspekteerimist eesmärgiga kontrollida, et töötlejate osas on tooraine, lõpp-, kaas ja kõrvalsaaduste tarned täpselt kooskõlas. |
| --- | --- |

(b)

töötleja tootmissüsteemi analüüsi, mis sisaldab füüsilist kontrolli ja kaubandusdokumentide inspekteerimist eesmärgiga kontrollida, et töötlejate osas on tooraine, lõpp-, kaas ja kõrvalsaaduste tarned täpselt kooskõlas.

Esimese lõigu punktis b nimetatud kontrollimisel lähtuvad pädevad asutused eelkõige kõnealuse tooraine tehnilistest töötluskoefitsientidest. Kui nimetatud koefitsiendid on sätestatud eksporti reguleerivates ühenduse õigusaktides, siis kohaldatakse neid koefitsiente. Kui ühenduse õigusaktides need puuduvad, kuid on sätestatud muud koefitsiendid, siis kohaldatakse muid koefitsiente. Kõigil muudel juhtudel toetutakse kontrollimisel töötleva tööstuse üldtunnustatud koefitsientidele.

2.   Artiklis 25 nimetatud töötlemisoperatsioonide kontroll viiakse läbi riskianalüüsi alusel valitud 10 % taotleja osas, võttes arvesse:

| (a) | toetuse summat; |
| --- | --- |

(a)

toetuse summat;

| (b) | põllumajanduslike maatükkide arvu ja toetusetaotlusega hõlmatud põllumaa pindala; |
| --- | --- |

(b)

põllumajanduslike maatükkide arvu ja toetusetaotlusega hõlmatud põllumaa pindala;

| (c) | arengut võrreldes eelnenud aastaga; |
| --- | --- |

(c)

arengut võrreldes eelnenud aastaga;

| (d) | eelmistel aastatel tehtud kontrollide tulemusi; |
| --- | --- |

(d)

eelmistel aastatel tehtud kontrollide tulemusi;

| (e) | muid liikmesriikide määratletavaid näitajaid, lähtudes esitatud deklaratsioonide tüüpilisusest. |
| --- | --- |

(e)

muid liikmesriikide määratletavaid näitajaid, lähtudes esitatud deklaratsioonide tüüpilisusest.

3.   Kui lõikes 2 nimetatud kontrolli käigus ilmneb eeskirjade eiramisi vähemalt 3 % juhtudest, teeb pädev asutus samal aastal täiendava kontrolli ning sellest tulenevalt suurendab järgmisel aastal kohapeal kontrollitavate põllumajandustootjate protsenti.

4.   Kui on sätestatud, et teatavad lõikes 1 ja 2 nimetatud kontrollitoimingud võib teostada kontrollproovi korras, peab selline proov tagama usaldusväärse ja tüüpilise kontrollitaseme.

5.   Iga kohapealse kontrolli kohta koostatakse kontrollakt, kuhu on märgitud andmed tehtud kontrollide kohta ning mis on inspektori poolt allkirjastatud. Eelkõige näidatakse aktis järgmist:

| (a) | kontrolli kuupäev; |
| --- | --- |

(a)

kontrolli kuupäev;

| (b) | kohalolnud isikud; |
| --- | --- |

(b)

kohalolnud isikud;

| (c) | kontrollitud ajavahemik; |
| --- | --- |

(c)

kontrollitud ajavahemik;

| (d) | kasutatud kontrollitehnikad, kaasa arvatud viide kontrollproovide meetodile, kui see on kohaldatav; |
| --- | --- |

(d)

kasutatud kontrollitehnikad, kaasa arvatud viide kontrollproovide meetodile, kui see on kohaldatav;

| (e) | kontrolli tulemused. |
| --- | --- |

(e)

kontrolli tulemused.

Artikkel 41

Kanepi tootmine

Kohaldatakse komisjoni määruse (EÜ) nr 795/2004 (31) artiklis 29 ja määruse (EÜ) nr 796/2004 artiklis 33 osutatud kanepiga seotud sätteid.

Artikkel 42

Lisameetmed ja vastastikune abi

1.   Liikmesriigid võtavad käesoleva peatüki nõuetekohaseks kohaldamiseks kõik vajalikud täiendavad meetmed ning annavad vajaduse korral vastastikust abi käesolevas peatükis sätestatud kontrollide läbiviimiseks. Kui käesolevas peatükis ei sätestata asjakohaseid vähendamisi ja väljaarvamisi, võivad liikmesriigid seejuures kohaldada asjakohaseid siseriiklikke karistusi toetuse eraldamise menetlusega seotud turuosaliste suhtes.

2.   Liikmesriigid osutavad üksteisele vastastikust abi tõhusa kontrolli tagamiseks ning võimaldavad esitatud dokumentide ehtsuse ja vahetatud andmete täpsuse kontrollimist vajalikus või käesoleva peatükiga nõutud ulatuses.

10. JAGU

Energeetiliste kultuuride toetuskavast väljaarvamine ja hindamine

Artikkel 43

Tooraine väljaarvamine energeetiliste kultuuride toetuskavast ja minimaalne haritav kasvatusala

1.   Liikmesriigid võivad energeetiliste kultuuride toetuskavast välja arvata mis tahes põllumajandusliku tooraine, kui selline materjal tekitab raskusi kontrollimise, rahvatervise, keskkonna, karistusõiguse või valmis energiatoodete vähendatud määra seisukohast.

2.   Liikmesriigid võivad kehtestada minimaalse haritava kasvatusala iga artiklis 24 osutatud tooraine puhul.

Artikkel 44

Hindamine

Enne 15. oktoobrit pärast aasta lõppu, mille eest toetust antakse, esitavad liikmesriigid komisjonile kogu vajaliku teabe energeetiliste kultuuride toetuskava hindamiseks.

Selles teabes on eelkõige:

| (a) | põllumaa vastavalt iga tooraine liigile; |
| --- | --- |

(a)

põllumaa vastavalt iga tooraine liigile;

| (b) | iga liiki tooraine ja saadud lõpp-, kõrval- ja kaassaaduste kogused ning täpsed andmed kasutatud tooraine kohta; |
| --- | --- |

(b)

iga liiki tooraine ja saadud lõpp-, kõrval- ja kaassaaduste kogused ning täpsed andmed kasutatud tooraine kohta;

| (c) | artikli 25 alusel võetud meetmed; |
| --- | --- |

(c)

artikli 25 alusel võetud meetmed;

| (d) | artikli 43 lõike 1 kohaselt energeetiliste kultuuride toetuskavast välja arvatud tooraine ja artikli 43 lõikes 2 osutatud minimaalne kasvatusala. |
| --- | --- |

(d)

artikli 43 lõike 1 kohaselt energeetiliste kultuuride toetuskavast välja arvatud tooraine ja artikli 43 lõikes 2 osutatud minimaalne kasvatusala.

9. PEATÜKK

PIIRKONDLIK PÕLLUKULTUURIDE ERITOETUS

Artikkel 45

Külvikuupäev

Piirkondliku põllukultuuride eritoetuse taotlemiseks vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklile 98 tuleb deklareeritud maad külvata liikmesriikide poolt määratud külvikuupäevaks, mis on hiljemalt 15. juuni.

10. PEATÜKK

SEEMNETOETUS

Artikkel 46

Sertifitseeritud seeme

Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 99 kohaldamisel määratakse toetust vastavalt käesoleva määruse artiklitele 47—50 direktiivides 66/401/EMÜ, 66/402/EMÜ ja 2002/57/EÜ määratletud ja nimetatud direktiivides osutatud nõuetele ja tingimustele vastava eliitseemne ja ametlikult sertifitseeritud seemne tootmise eest.

Artikkel 47

Seemne tootmine

1.   Seeme on toodetud:

| (a) | seemnetootmisettevõtte või sordiaretaja ja seemnekasvataja vahel sõlmitud seemnekasvatust käsitleva lepingu alusel, |
| --- | --- |

(a)

seemnetootmisettevõtte või sordiaretaja ja seemnekasvataja vahel sõlmitud seemnekasvatust käsitleva lepingu alusel,

| (b) | otse seemnetootmisettevõtte või sordiaretaja poolt; sellist tootmist tõendatakse seemnekasvatust käsitleva deklaratsiooniga. |
| --- | --- |

(b)

otse seemnetootmisettevõtte või sordiaretaja poolt; sellist tootmist tõendatakse seemnekasvatust käsitleva deklaratsiooniga.

2.   Lõikes 1 osutatud seemnetootmisettevõtted ja sordiaretajad on liikmesriigi poolt heakskiidetud või registreeritud. Liikmesriigi heakskiit või registreerimine kehtib kogu ühenduses.

3.   Seemnetootmisettevõte või sordiaretaja, kes kasvatab seemet või laseb seemet kasvatada teises liikmesriigis kui see, kus ta on heakskiidetud või registreeritud vastavalt lõikele 2, peab nõudmise korral edastama kõnealusele teisele liikmesriigile abi saamise õiguse kontrollimiseks vajaliku teabe.

Artikkel 48

Abikõlblikud territooriumid

Iga liikmesriik annab abi ainult seemne puhul, mis on koristatud tema territooriumil selle kalendriaasta jooksul, millal algab turustusaasta, milleks abi on määratud.

Abi antakse kõikidele seemnekasvatajatele tingimustel, mis tagavad abisaajate võrdse kohtlemise nende asukohast ühenduses sõltumata.

Artikkel 49

Seemne turustamine

Abi antakse ainult juhul, kui abi taotleja on hiljemalt koristusaastale järgneva aasta 15. juuniks seemne külvamiseks turustanud. “Turustatud” tähendab kauba kättesaadavana või laos hoidmist, müügiks väljapanekut või müügiks pakkumist, müüki või tarnimist teisele isikule.

Artikkel 50

Cannabis sativa
  L. sordid

Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 99 lõike 4 alusel toetusekõlblikud Cannabis sativa L. sordid on loetletud määruse (EÜ) nr 796/2004 II lisas.

11. PEATÜKK

PÕLLUKULTUURIDE PINDALATOETUS

1. JAGU

Põllukultuuride pindalatoetuse saamise üldsätted

Artikkel 51

Abikõlblik maa

1.   Määruse (EÜ) nr 1782/2003 peatüki 10 kohaldamisel tähendab:

| (a) | “püsikarjamaa” püsikarjamaad komisjoni määruse (EÜ) nr 796/2004 artikli 2 punkti 2 tähenduses; |
| --- | --- |

(a)

“püsikarjamaa” püsikarjamaad komisjoni määruse (EÜ) nr 796/2004 artikli 2 punkti 2 tähenduses;

| (b) | “püsikultuurid” püsikultuure komisjoni määruse (EÜ) nr 795/2004 artikli 2 punkti c tähenduses. |
| --- | --- |

(b)

“püsikultuurid” püsikultuure komisjoni määruse (EÜ) nr 795/2004 artikli 2 punkti c tähenduses.

2.   Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 108 esimese lõike kohaldamisel on 2003. aastal püsikarjamaa maa, mida:

| (a) | põllumajandustootja on oma 2003. aasta abitaotluses püsikarjamaana deklareerinud,
  ja |
| --- | --- |

(a)

põllumajandustootja on oma 2003. aasta abitaotluses püsikarjamaana deklareerinud,

ja

| (b) | põllumajandustootja ei ole oma 2003. aasta abitaotluses deklareerinud, välja arvatud juhul kui saab tõendada, et see maa ei olnud 2003. aastal püsikarjamaa. |
| --- | --- |

(b)

põllumajandustootja ei ole oma 2003. aasta abitaotluses deklareerinud, välja arvatud juhul kui saab tõendada, et see maa ei olnud 2003. aastal püsikarjamaa.

3.   Vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 108 teisele lõikele võivad liikmesriigid nimetatud artikli esimesest lõikest teha erandi ainult järgmistel tingimustel:

| (a) | alade puhul, mis on hõlmatud restruktureerimiskavaga, määratletud kui “ametiasutuste kehtestatud muudatus talumajapidamise struktuuris ja/või maa-alal, mis vastab toetuse saamise tingimustele”, võtavad liikmesriigid meetmeid selleks, et vältida põllukultuuride pindalatoetuse kõlbliku põllumajandusmaa koguala olulist kasvu; need meetmed võivad eelkõige hõlmata tasakaalustava meetmena varem toetuskõlblike alade tunnistamist toetuskõlbmatuks; maa, mida liikmesriigid ümberkorraldamisprogrammi alusel uuena tunnistavad toetusekõlblikuks, ei ole pindalalt üle 5 % suurem sama kava alusel toetusekõlbmatuks tunnistatud maast; |
| --- | --- |

(a)

alade puhul, mis on hõlmatud restruktureerimiskavaga, määratletud kui “ametiasutuste kehtestatud muudatus talumajapidamise struktuuris ja/või maa-alal, mis vastab toetuse saamise tingimustele”, võtavad liikmesriigid meetmeid selleks, et vältida põllukultuuride pindalatoetuse kõlbliku põllumajandusmaa koguala olulist kasvu; need meetmed võivad eelkõige hõlmata tasakaalustava meetmena varem toetuskõlblike alade tunnistamist toetuskõlbmatuks; maa, mida liikmesriigid ümberkorraldamisprogrammi alusel uuena tunnistavad toetusekõlblikuks, ei ole pindalalt üle 5 % suurem sama kava alusel toetusekõlbmatuks tunnistatud maast;

| (b) | mõne vormi riikliku sekkumise korral, kui sellise sekkumise tulemusel kasvatab talupidaja oma tavapärase põllumajandustegevuse jätkamiseks põllukultuure varem toetuskõlbmatuks tunnistatud maal ja kui kõnealune sekkumine tähendab, et esialgselt toetuskõlblik maa lakkab olemast toetuskõlblik, ei või liikmesriigid ajutiselt ega alaliselt suurendada oma toetuskõlblikku põllumajandusmaad rohkem kui 0,1 % võrra kogu nende baaskülvipinnast; |
| --- | --- |

(b)

mõne vormi riikliku sekkumise korral, kui sellise sekkumise tulemusel kasvatab talupidaja oma tavapärase põllumajandustegevuse jätkamiseks põllukultuure varem toetuskõlbmatuks tunnistatud maal ja kui kõnealune sekkumine tähendab, et esialgselt toetuskõlblik maa lakkab olemast toetuskõlblik, ei või liikmesriigid ajutiselt ega alaliselt suurendada oma toetuskõlblikku põllumajandusmaad rohkem kui 0,1 % võrra kogu nende baaskülvipinnast;

| (c) | kui põllumajandustootja esitab asjakohased ja objektiivsed põhjused talumajapidamises toetusekõlbmatu maa vahetamise kohta toetusekõlbliku maa vastu, teeb liikmesriik kindlaks, et sellisest vahetusest keeldumiseks ei ole mõjuvaid põhjuseid eelkõige keskkonnariskide seisukohalt ning tõestab komisjonile esitatavas kavas, et toetuskõlblike alade kogupindala jääb muutumatuks; selle talumajapidamise toetuse saamise tingimustele vastava põllumaa kogupindala ei tohi vahetuse tulemusel mitte mingil juhul suureneda; liikmesriigid kehtestavad sellistest vahetustest etteteatamise ja nende heakskiitmise süsteemi. |
| --- | --- |

(c)

kui põllumajandustootja esitab asjakohased ja objektiivsed põhjused talumajapidamises toetusekõlbmatu maa vahetamise kohta toetusekõlbliku maa vastu, teeb liikmesriik kindlaks, et sellisest vahetusest keeldumiseks ei ole mõjuvaid põhjuseid eelkõige keskkonnariskide seisukohalt ning tõestab komisjonile esitatavas kavas, et toetuskõlblike alade kogupindala jääb muutumatuks; selle talumajapidamise toetuse saamise tingimustele vastava põllumaa kogupindala ei tohi vahetuse tulemusel mitte mingil juhul suureneda; liikmesriigid kehtestavad sellistest vahetustest etteteatamise ja nende heakskiitmise süsteemi.

Artikkel 52

Maksmise tingimused

Ilma et see piiraks artikli 2 kohaldamist, põllukultuuride pindalatoetusi makstakse ainult alade suhtes:

| (a) | mis asuvad piirkondades, mis ilmastikutingimuste ja põllumajandusega tegelemise seisukohalt sobivad põllukultuuride kasvatamiseks; liikmesriigid on pädevad otsustama, et piirkond ei sobi teatavate põllukultuuride tootmiseks; |
| --- | --- |

(a)

mis asuvad piirkondades, mis ilmastikutingimuste ja põllumajandusega tegelemise seisukohalt sobivad põllukultuuride kasvatamiseks; liikmesriigid on pädevad otsustama, et piirkond ei sobi teatavate põllukultuuride tootmiseks;

| (b) | kus põllukultuuri kasvatatakse normaalsetes kasvutingimustes vähemalt kuni õitsemisperioodi alguseni. |
| --- | --- |

(b)

kus põllukultuuri kasvatatakse normaalsetes kasvutingimustes vähemalt kuni õitsemisperioodi alguseni.

Kõva nisu kasvatatakse vastavalt kohalikele normidele vähemalt kuni 30. juunini toetuse saamise aastal, kui saaki ei koristata täisküpsena enne seda kuupäeva.

Artikkel 53

Summa piirkonna kohta

1.   Kui põllumajandustootja pindalatoetuse kõlblikud alad asuvad mitmes tootmispiirkonnas, määratakse makstav summa kindlaks iga taotluses sisalduva ala asukoha põhjal.

2.   Liikmesriikidel, kes käsitlevad eraldi maisi piirkondades, kus seda kasvatatakse peamiselt silo tootmiseks, on lubatud kohaldada selle piirkonna söödateravilja saagist kõnealuse piirkonna kõikide maisikasvatusalade suhtes.

2. JAGU

Teatavate põllukultuuride erisätted

Artikkel 54

Silotaimed

1.   Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 100 lõike 3 kohaldamisel tähendavad silotaimed peamiselt kõrrelistest heintaimedest koosnevat vähemalt kord aastas haljasmassina koristatud ja suletud keskkonnas anaeroobse käärimise teel säilitamiseks mõeldud kultuuri.

Kõnealuse turustusaasta jooksul direktiivi 66/401/EMÜ kohaselt sertifitseeritud rohuseemne kasvatamiseks registreeritud maatükid ei vasta pindalatoetuse saamise tingimustele.

2.   Käesoleva peatüki sätteid kohaldatakse silotaimede suhtes, välja arvatud artikli 52 lõike 1 punkti b õitsemisega seotud tingimus.

3.   IV lisa kohaselt silotaimede jaoks konkreetsed piirkonnad sätestanud liikmesriikide põllumajandustootjad vastavad silotaimedega seotud pindalatoetuse andmise tingimustele.

Artikkel 55

Kõva nisu

1.   Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 105 sätestatud abitaotlused kõva nisu lisa- ja eritoetuse jaoks kehtivad ainult siis, kui:

| (a) | sama arvu kõvanisu all olevate hektarite kohta on esitatud ka määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 101 osutatud pindalatoetuse taotlus; |
| --- | --- |

(a)

sama arvu kõvanisu all olevate hektarite kohta on esitatud ka määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 101 osutatud pindalatoetuse taotlus;

| (b) | on kasutatud vastavalt nõukogu direktiivile 66/402/EMÜ sertifitseeritud seemne miinimumkogust. |
| --- | --- |

(b)

on kasutatud vastavalt nõukogu direktiivile 66/402/EMÜ sertifitseeritud seemne miinimumkogust.

2.   Liikmesriigid määravad kindlaks ja teatavad põllumajandustootjatele kasutatava sertifitseeritud seemne miinimumkoguse enne abi määramise aastale eelneva aasta 1. oktoobrit vastavalt asjaomase liikmesriigi põllumajandustavale.

Artikkel 56

Kiu tootmiseks kasvatatav lina ja kanep

1.   Kiu tootmiseks kasvatatava lina ja kanepi eest pindalatoetuse maksmise eeltingimusteks on:

| (a) | määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 106 lõikes 1 osutatud lepingu või kohustuse koopia esitamine hiljemalt 15. septembriks aastal, mille eest toetus antakse, või liikmesriigi kehtestatud varasemaks kuupäevaks; |
| --- | --- |

(a)

määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 106 lõikes 1 osutatud lepingu või kohustuse koopia esitamine hiljemalt 15. septembriks aastal, mille eest toetus antakse, või liikmesriigi kehtestatud varasemaks kuupäevaks;

| (b) | järgmiste sortide seemne kasutamine:






  (i) | kiu tootmiseks kasvatatava lina puhul V lisas loetletud seemne kasutamine 15. mail, mille eest toetust antakse; |
| --- | --- | --- |

(b)

järgmiste sortide seemne kasutamine:

(i)

kiu tootmiseks kasvatatava lina puhul V lisas loetletud seemne kasutamine 15. mail, mille eest toetust antakse;

| (ii) | kiu tootmiseks kasvatatava kanepi puhul määruse (EÜ) nr 796/2004 II lisas loetletud seemne kasutamine 15. mail aastal, mille eest toetust antakse ja mis on sertifitseeritud vastavalt direktiivile 2002/57/EMÜ (32). |
| --- | --- |

(ii)

kiu tootmiseks kasvatatava kanepi puhul määruse (EÜ) nr 796/2004 II lisas loetletud seemne kasutamine 15. mail aastal, mille eest toetust antakse ja mis on sertifitseeritud vastavalt direktiivile 2002/57/EMÜ (32).

2.   Pindalatoetuse maksmiseks kiu tootmiseks kasvatatava kanepi eest võivad liikmesriigid kindlaks määrata külvi alammäära vastavalt heale kanepikasvatustavale.

Artikkel 57

Külvikuupäev

Erandina määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklist 109 võivad liikmesriigid edasi lükata käesoleva määruse VIII lisas loetletud kultuuride külvi lõppkuupäeva asjaomaste liikmeriikide määratletud ja nimetatud lisas täpsustatud piirkondades asuvates vööndites, ent mitte hilisemaks kui 15. juunini.

3. JAGU

Baaskülvipinnad, võrdlussaagised ja ülemmäärad

Artikkel 58

Niisutatud ja niisutamata maa

1.   Kui piirkonnajaotuskavad näevad vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklile 103 ette erinevad saagised niisutatud ja niisutamata maa puhul, sätestavad liikmesriigid eeskirjad, mille abil määratakse kindlaks, kas alasid turustusaastal jooksul niisutatakse. Eelkõige sätestatakse:

| (a) | põllukultuuride nimekiri, mille jaoks võib maksta pindalatoetusi niisutatud maadelt saadud saagi puhul ettenähtud määra alusel; |
| --- | --- |

(a)

põllukultuuride nimekiri, mille jaoks võib maksta pindalatoetusi niisutatud maadelt saadud saagi puhul ettenähtud määra alusel;

| (b) | niisutusseadmete kirjeldus, mis peavad põllumajandustootjal olema; seadmed peavad vastama asjaomasele pindalale ja võimaldama piisava veevarustuse taimede normaalseks arenguks kasvuperioodil; |
| --- | --- |

(b)

niisutusseadmete kirjeldus, mis peavad põllumajandustootjal olema; seadmed peavad vastama asjaomasele pindalale ja võimaldama piisava veevarustuse taimede normaalseks arenguks kasvuperioodil;

| (c) | asjakohane niisutusperiood. |
| --- | --- |

(c)

asjakohane niisutusperiood.

2.   Lõiget 1 ei kohaldata “regadío” tootmispiirkonnas Hispaanias ja muude alade suhtes, kus maatükkide niisutamine on ajalooline eripära ning võimaldab neid eristada ja loetleda.

Artikkel 59

Baaskülvpindala ületamine

1.   Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 102 osutatud piirkondliku baaskülvipinna võimaliku ületamise kindlaksmääramiseks võtab asjaomase liikmesriigi pädev asutus arvesse:

| (a) | käesoleva määruse IV lisas kindlaksmääratud piirkondlikku baaskülvipinda; |
| --- | --- |

(a)

käesoleva määruse IV lisas kindlaksmääratud piirkondlikku baaskülvipinda;

| (b) | nende alade summat, mille kohta iga teravilja osas on kõnealuses piirkonnas esitatud pindalatoetuse taotlused koos vastava kohustusliku tootmisest kõrvalejätmisega määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 71 kohaldamisel. |
| --- | --- |

(b)

nende alade summat, mille kohta iga teravilja osas on kõnealuses piirkonnas esitatud pindalatoetuse taotlused koos vastava kohustusliku tootmisest kõrvalejätmisega määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 71 kohaldamisel.

Vabatahtlikult tootmisest kõrvalejäetud alad kuuluvad alade hulka, mis ei ole niisutatud, või maisi ja/või silotaimede all olevate alade hulka.

2.   Nende alade summa, mille kohta on esitatud toetusetaotlused, ei hõlma alasid või alade osi, mille kohta esitatud taotlused on halduskontrolli tulemusena osutunud selgelt õigustamatuks.

Vajaduse korral võetakse arvesse ala, mis on kindlaks määratud vastavalt komisjoni määruse (EMÜ) nr 1782/2003 artiklile 23 tehtud kohapealse kontrolli käigus.

3.   Alad, millele on vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 10. peatükile külvatud põllukultuure ja mida on kasutatud abitaotluste alusena vastavalt nimetatud määruse IV jaotise 12. peatükile, lisatakse esitatud taotlustega hõlmatud alade hulka pärast kohandamist vastavalt lõikele 2.

4.   Pindala ületamine arvutatakse vastavalt VI lisa tabelile.

Artikkel 60

Kõva nisu piiratud pindala ületamine

1.   Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 105 lõikes 1 osutatud pindalatoetuse lisatoetuse kõlbliku kõva nisu piiratud ala ületamise kindlaksmääramiseks võtavad liikmesriigi pädevad asutused arvesse nende alade summat, mille kohta on esitatud kõva nisu pindalatoetuse lisatoetuse taotlused ja mida on kohaldatud vastavalt käesoleva määruse artikli 59 lõikele 2 ning mida on vajaduse korral vähendatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 105 lõikele 1.

2.   Lõiget 1 kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 105 lõikes 3 sätestatud kõva nisu eriabi kõlbliku tagatud maksimumala ületamise kindlaksmääramisel.

Artikkel 61

Pindala ületamise lõplik määr ja vähendamise koefitsient

1.   Kui leitakse, et artiklites 59 ja 60 osutatud alasid on ületatud, määrab asjaomane liikmesriik asjaomase aasta 31. oktoobriks kindlaks ületamise lõpliku määra sajandikeni ümardatuna.

2.   Sel viisil kindlaksmääratud ületamise lõplikku määra kasutatakse ala proportsionaalseks vähendamiseks:

| (a) | põllukultuuri pindalatoetuse arvutamisel vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 102 lõikele 1; |
| --- | --- |

(a)

põllukultuuri pindalatoetuse arvutamisel vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 102 lõikele 1;

| (b) | selle lisatoetuse ja kõva nisu eriabi arvutamisel vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklile 105 ja pärast selle määruse artikli 102 lõike 1 kohaldamist. |
| --- | --- |

(b)

selle lisatoetuse ja kõva nisu eriabi arvutamisel vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklile 105 ja pärast selle määruse artikli 102 lõike 1 kohaldamist.

Artikkel 62

Osa-baaskülvipinnad

Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 102 lõike 5 kohaldamisel määravad liikmesriigid kindlaks ja teatavad komisjonile hiljemalt 15. septembriks sellel aastal, mille jaoks pindalatoetust taotletakse:

| (a) | jaotatava riikliku baaskülvipinna; |
| --- | --- |

(a)

jaotatava riikliku baaskülvipinna;

| (b) | kriteeriumid, mille kohaselt liikmesriigid kehtestavad osa-baaskülvipinnad; |
| --- | --- |

(b)

kriteeriumid, mille kohaselt liikmesriigid kehtestavad osa-baaskülvipinnad;

| (c) | osa-baaskülvipinnad (number, nimi ja pindala); |
| --- | --- |

(c)

osa-baaskülvipinnad (number, nimi ja pindala);

| (d) | üksikasjalikud eeskirjad ületamise korral kohaldatavate meetmete koondamiseks. |
| --- | --- |

(d)

üksikasjalikud eeskirjad ületamise korral kohaldatavate meetmete koondamiseks.

Artikkel 63

Toetussumma ülemmäär

Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 102 lõikes 2 sätestatud toetuste ülemmäära ületamise ja asjakohase vähenduskoefitsiendi kindlaksmääramisel liikmesriikide pädevad asutused arvesse nimetatud määruse artikli 102 lõikes 1 ja artikli 105 lõikes 2 sätestatud toetuskõlblike alade proportsionaalset vähendamist.

4. JAGU

Maa tootmisest kõrvaldamine

Artikkel 64

Määratlus

Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 107 lõike 1 kohaldamisel tähendab “maa tootmisest kõrvaldamine” määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 108 alusel pindalatoetuse kõlbliku maa-ala söötijätmist.

Artikkel 65

Tingimused

1.   Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 795/2004 artiklit 32.

2.   Erandina määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 107 lõikest 9 võib Malta aastateks 2005 ja 2006 kehtestada minimaalseks toomisest kõrvaldatud maatükiks alla 0,1 ha ja 10 meetri laiuse maatüki.

Artikkel 66

Piirkonniti rühmitamine

1.   Määruse (EÜ) nr 1782/2003 jaotises II nimetatud abitaotlused rühmitatakse piirkonniti vastavalt nimetatud määruse artiklis 103 osutatud piirkonnajaotuskavala.

2.   Igale pindalatoetuse taotlusele peab vähemalt asjaomases tootmispiirkonnas haritavate hektarite arvu poolest vastama samas tootmispiirkonnas maa tootmisest kõrvalejätmise deklaratsioon.

3.   Liikmesriik võib sätestada vastavalt kehtestatud objektiivsetele kriteeriumidele erandi lõikest 2.

4.   Erandina lõikest 2 võib pindalatoetuse taotlusele vastav kohustuslik maa tootmisest kõrvalejätmine toimuda täielikult või osaliselt:

| (a) | Hispaanias “secano” piirkonnas “secano” ja “regadío” tootmispiirkondades asuvate põllumajandusettevõtete puhul; |
| --- | --- |

(a)

Hispaanias “secano” piirkonnas “secano” ja “regadío” tootmispiirkondades asuvate põllumajandusettevõtete puhul;

| (b) | teistes tootmispiirkondades, kui tootmisest kõrvalejäetavad alad asuvad nende tootmispiirkondade naabruses, kus asuvad haritavad alad. |
| --- | --- |

(b)

teistes tootmispiirkondades, kui tootmisest kõrvalejäetavad alad asuvad nende tootmispiirkondade naabruses, kus asuvad haritavad alad.

5.   Lõigete 3 ja 4 kohaldamisel tuleb tootmisest kõrvalejäetavaid alasid kohandada, et võtta arvesse saagiste erinevusi seoses toetuse arvutamiseks kasutavate tootmisest kõrvalejätmisega asjaomastes piirkondades. Selle lõike kohaldamine ei põhjusta siiski kohustusejärgsest väiksema arvu hektarite tootmisest kõrvalejätmist.

Artikkel 67

Liblikõielised söödakultuurid

1.   Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 107 lõike 3 teise taande kohaldamisel tähendab “liblikõieline söödakultuur” maatükki, millele on külvatud üks või mitu käesoleva määruse VII lisas loetletud liblikõielistest söödakultuuridest. Teravilja ja/või kõrreliste heintaimede segu külvamine on lubatud tingimusel, et:

| (a) | maatükile külvatakse peamiselt liblikõielisi söödakultuure; |
| --- | --- |

(a)

maatükile külvatakse peamiselt liblikõielisi söödakultuure;

| (b) | neid ei ole võimalik eraldi koristada. |
| --- | --- |

(b)

neid ei ole võimalik eraldi koristada.

Kui mahepõllumajanduslikult toodetud põllukultuuridele liikmesriikide kehtestatud eriliste piirkondlike keskkonnastandarditega sätestatakse liblikõieliste söödakultuuride külvipindade ülemmäär, loetakse punktis a sätestatud tingimus, mis käsitleb maatükke, millele on külvatud peamiselt liblikõielisi söödakultuure, täidetuks, kui liikmesriigi poolt sätestatud ülemmäära järgitakse vähemalt 85 % ulatuses.

2.   Maatükid, millele lõike 1 kohaselt külvatud liblikõielised söödakultuurid vastavad 15. jaanuarist kuni 31. augustini nõukogu määrusega (EÜ) nr 1786/2003 (33) ettenähtud toetuskava tingimustele, ei vasta pindalatoetuse saamise tingimustele.

Artikkel 68

Vabatahtlikult tootmisest kõrvaldatud maa toetused

Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 107 lõike 6 tähenduses nimetatud määruse artikli 66 kohaldamisel lubavad liikmesriigid põllumajandustootjatel tootmisest kõrvaldada vähemalt 10 % maast, mille eest taotletakse põllukultuuride pindalatoetust ja mida ei kasutata maa tootmisest kõrvaldamise toetusele õiguse andmiseks. Liikmesriik võib määrata suuremad protsendimäärad, võttes arvesse eriolukordi ja tagades põllumaa piisava kasutamise.

Turustusaastast 2005/2006 vabatahtliku maa tootmisest kõrvaldamise baastoetuseks on 63.00 eurot/tonn. Kui niisutatava ja mitteniisutatava maa suhtes on kehtestatud erinev saagikus, kohaldatakse niisutamata maa tootmisest kõrvaldamise toetust.

Liikmesriigid kohaldavad tootmisest kõrvaldatud maa eriolukorrale vastavaid vajalikke meetmeid, et tagada alade hea põllumajandusliku ja keskkonnaalase olukorra säilimine ja keskkonna kaitse.

5. JAGU

Teatamine

Artikkel 69

Teatamine

1.   Liikmesriigid edastavad komisjonile IX lisas esitatud tabelites loetletud andmed tootmispiirkonna, baaskülvipinna ning kogu riigi kohta sealsamas esitatud standardvormis ja vastavalt artiklis 3 osutatud ajakavale.

2.   Kui leitakse, et artiklites 59 ja 60 osutatud alasid on ületatud, fikseerib kõnealune liikmesriik viivitamatult ja hiljemalt jooksva majandusaasta 15. novembriks ületamise lõpliku määra ning teatab sellest komisjonile hiljemalt asjaomase aasta 15. detsembriks. Baaskülvipinna ületamise määra arvutamisel kasutatavad andmed edastatakse VI lisas esitatud vormis.

3.   Kui ületamise määr on jagatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 102 lõikele 5 ja artikli 105 lõikele 2, teatab asjaomane liikmesriik sellest jagamisest komisjonile hiljemalt 15. novembriks.

4.   Artikli 63 kohaldamisel teatab asjaomane liikmesriik komisjonile lõpliku vähendamise koefitsiendi hiljemalt ajaomase aasta 1. detsembriks.

12. PEATÜKK

LAMBA- JA KITSEKASVATUSE LISATASUD

1. JAGU

Otsetoetused

Artikkel 70

Taotlused ja ooteaeg

1.   Lisaks määruse (EMÜ) nr 1782/2003 II jaotise 4. peatükis sätestatud ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi nõuetele (“ühtne süsteem”) peavad põllumajandustootjad uttede ja kitsede kohta lisatasude saamise taotlustes märkima, kas nad turustavad selle aasta jooksul, mille kohta lisatasu taotletakse, lambapiima või lambapiimatooteid.

2.   Ute- ja emaskitsepidajatele makstava lisatasu taotlused esitatakse liikmesriigi määratud asutusele kindlaksmääratud ajavahemikul, mis algab 1. novembril enne selle aasta algust ja lõpeb 30. aprillil pärast selle aasta algust, mille kohta taotlused esitatakse.

Ühendkuningriik võib Põhja-Iirimaal siiski kehtestada Suurbritannia suhtes kehtestatud ajavahemikust erineva ajavahemiku.

3.   Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 115 lõikes 1 osutatud loomapidamisaeg, mille jooksul põllumajandustootja kohustub oma põllumajandusettevõttes pidama sellist arvu uttesid ja/või emaskitsi (“ooteaeg”), mille suhtes on taotletud lisatasu, on 100 päeva alates lõikes 2 osutatud taotluste esitamise ajavahemiku viimasele päevale järgnevast esimesest päevast.

Artikkel 71

Kitselisatasu saamise tingimustele vastavad piirkonnad

X lisas loetletud piirkonnad vastavad määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 113 lõikes 2 osutatud kriteeriumidele.

Liikmesriigid kontrollivad siiski korrapäraselt, kas kõik nende territooriumil asuvad ja X lisas loetletud piirkonnad jätkavad nimetatud kriteeriumidele vastamist. Nimetatud kontrollimise tulemuste alusel teatavad liikmesriigid komisjonile X lisasse muudatuste sisseviimise vajadusest enne muudatuste kohaldamise aastale eelneva aasta 31. juulit. Teatises on eelkõige näidatud X lisas loetletud alad või nende osad, mis ei vasta enam määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 113 lõikes 2 osutatud kriteeriumidele, ning nendele kriteeriumidele tegelikult vastavad alad, mis ei ole veel X lisas loetletud. Võimalike uute alade puhul teatab liikmesriik komisjonile nende esitamise üksikasjalikud põhjendused.

Artikkel 72

Täiendava lisatasu taotlus ning kitsede lisatasu taotlus

1.   Täiendava lisatasu või kitsede lisatasu saamiseks peab põllumajandustootja, kelle põllumajandusettevõtte põllumajandusmaast asub vähemalt 50 %, kuid alla 100 % määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 114 lõikes 1 osutatud piirkondades või käesoleva määruse X lisas loetletud piirkondades, esitama deklaratsiooni või deklaratsioonid, millele on märgitud põllumajandustootja maade asukoht, vastavalt käesoleva artikli lõiketele 2 ja 3:

2.   Põllumajandustootja, kes peab igal aastal esitama deklaratsiooni oma põllumajandusettevõtte põllumajanduslike kõlvikute üldpindala kohta määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 22 lõikega 1 ettenähtud pindalatoetuse taotluse vormis, märgib kõnealusesse deklaratsiooni need põllumajanduslikud maatükid, mis asuvad vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 114 lõikes 1 või X lisas loetletud piirkondades;

Põllumajandustootja, kes ei pea esitama esimeses lõikes osutatud deklaratsiooni, esitab igal aastal erideklaratsiooni, kasutades vajaduse korral ühtse süsteemiga ettenähtud põllumajanduslike maatükkide identifitseerimissüsteemi.

Põllumajandustootja märgib kõnealusesse erideklaratsiooni kogu selle maa asukoha ja pindala, mida ta mis tahes korra alusel omab, rendib või kasutab, ning teatab üksikasjad põllumajanduslike maatükkide kohta, mis asuvad kas määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 114 lõikes 1 või X lisas loetletud piirkondades. Liikmesriigid võivad ette näha, et uttede ja/või kitsede lisatasu taotlusele tuleb lisada erideklaratsioon. Liikmesriigid võivad ka ette näha, et erideklaratsioon esitatakse ühtse toetuse taotluse vormis.

3.   Pädev riigiasutus võib nõuda kinnisasja omandiõigust kinnitavat dokumenti, rendilepingut või põllumajandustootjate kirjalikku kokkulepet ning vajaduse korral tõendit kohalikult või piirkondlikult asutuselt, kes on andnud põllumajandusmaa asjaomase põllumajandustootja kasutusse. Tõendis märgitakse põllumajandustootja kasutusse antud maa pindala ning vastavalt kas määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 114 lõikes 1 või X lisas loetletud piirkondades asuvad maatükid.

Artikkel 73

Rändkarjatamisega tegelevad põllumajandustootjad

1.   Põllumajandustootjad, kelle põllumajandusettevõtete registreeritud aadressid on ühes määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 114 lõike 2 punktis b osutatud geograafilistes piirkondadest ja kes soovivad saada täiendavat lisatasu, peavad lisatasutaotluses märkima:

| (a) | koha või kohad, kus jooksval aastal toimub rändkarjatamine; |
| --- | --- |

(a)

koha või kohad, kus jooksval aastal toimub rändkarjatamine;

| (b) | määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 114 lõike 2 punktis a osutatud ja jooksvaks aastaks ettenähtud vähemalt 90päevase ajavahemiku. |
| --- | --- |

(b)

määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 114 lõike 2 punktis a osutatud ja jooksvaks aastaks ettenähtud vähemalt 90päevase ajavahemiku.

2.   Lõikes 1 nimetatud põllumajandustootjate lisatasutaotlustega peavad kaasas olema dokumendid, mis tõendavad rändkarjatamise tegelikku toimumist kahe eelnenud aasta jooksul, välja arvatud vääramatu jõu või nõuetekohaselt põhjendatud kariloomadega seotud põllumajandustootjast sõltumatute asjaolude korral, ja eelkõige rändkarjatamise koha kohaliku või piirkondliku ametiasutuse tõend, millega kinnitatakse, et rändkarjatamine on tõesti kestnud vähemalt 90 päeva järjest.

Liikmesriigid tagavad taotluste halduskontrolliga, et lisatasutaotluses märgitud rändkarjatamise koht asub tõepoolest määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 114 lõikes 1 osutatud piirkonnas.

Artikkel 74

Lisatasu saamise tingimustele vastamine

1.   Põllumajandustootjatele makstakse lisatasusid tema põllumajandusettevõttes kogu artikli 70 lõikes 3 osutatud loomapidamisaja jooksul peetud uttede ja/või emaskitsede arvu põhjal.

2.   Lisatasu saamise tingimustele vastavatena käsitatakse loomi, kes ooteaja viimasel päeval vastavad määruse (EMÜ) nr 1782/2003 artiklis 112 osutatud määratlustega ettenähtud tingimustele.

Artikkel 75

Lambapiima või lambapiimatooteid turustavate tootjate nimekiri

Iga aasta kohta koostavad liikmesriigid hiljemalt ooteaja 30. päeval lambapiima ja lambapiimatooteid turustavate tootjate nimekirja artikli 70 lõikes 1 osutatud põllumajandustootjate deklaratsioonide alusel.

Liikmesriigid võtavad nimekirja koostamisel arvesse kontrollimiste tulemusi ja kõiki muid pädevale asutusele kättesaadavaid teabeallikaid, eelkõige töötlejatelt või turustajatelt saadud teavet põllumajandustootjate poolt turustatava lambapiima või lambapiimatoodete kohta.

Artikkel 76

Teavitamine

1.   Liikmesriigid edastavad komisjonile:

| (a) | hiljemalt iga aasta 31. juuliks jooksva aasta kohta esitatud lisatasutaotlusi käsitleva teabe kasutades XI lisas esitatud näidisvormi; |
| --- | --- |

(a)

hiljemalt iga aasta 31. juuliks jooksva aasta kohta esitatud lisatasutaotlusi käsitleva teabe kasutades XI lisas esitatud näidisvormi;

| (b) | hiljemalt iga aasta 31. juuliks eelmisel aastal makstud lisatoetuste arvu ja summa pärast määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 120 sätestatud abi vähendamise kohaldamist, kui see on asjakohane, kasutades käesoleva määruse XII lisas esitatud näidisvormi; |
| --- | --- |

(b)

hiljemalt iga aasta 31. juuliks eelmisel aastal makstud lisatoetuste arvu ja summa pärast määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 120 sätestatud abi vähendamise kohaldamist, kui see on asjakohane, kasutades käesoleva määruse XII lisas esitatud näidisvormi;

| (c) | hiljemalt iga aasta 31. oktoobriks kõikidest muudatustest nimekirjas, mis hõlmab määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 114 lõikes 2 ja käesoleva määruse artiklis 73 osutatud geograafilisi piirkondi, kus tegeldakse rändkarjatamisega. |
| --- | --- |

(c)

hiljemalt iga aasta 31. oktoobriks kõikidest muudatustest nimekirjas, mis hõlmab määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 114 lõikes 2 ja käesoleva määruse artiklis 73 osutatud geograafilisi piirkondi, kus tegeldakse rändkarjatamisega.

Esimese lõigu alusel nõutav teave tehakse taotluse korral kättesaadavaks riigiasutustele, kes vastutavad lamba- ja kitselihasektoris riikliku statistika koostamise eest.

2.   Kui esimese lõike alusel edastatav teave muutub, eriti eelmiste andmete kontrollimise või paranduste tulemusena, teatatakse ajakohastamisest komisjonile ühe kuu jooksul pärast muudatuse tegemist.

2. JAGU

Piirangud, varud ja loovutamised

Artikkel 77

Tasuta saadud õigused

Kui põllumajandustootja on omandanud lisatasu saamise õigused riigi varudest tasuta, ei ole tal lubatud oma õigusi kolme järgmise aasta jooksul loovutada või ajutiselt üle anda, välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhtudel.

Artikkel 78

Õiguste kasutamine

1.   Õigused saanud põllumajandustootja võib õigusi ise kasutada ja/või anda need ajutiselt üle teisele põllumajandustootjale.

2.   Kui põllumajandustootja ei ole aasta jooksul kasutanud miinimumprotsenti oma õigustest, mis on kindlaks määratud vastavalt lõikele 4, loovutatakse kasutamata jäänud osa riigi varudesse, välja arvatud järgmistel juhtudel:

| (a) | kui põllumajandustootjad, kellel on kuni 20 lisatasu saamise õigust, ei ole kahel järjestikusel kalendriaastal kasutanud miinimumprotsenti oma õigustest, loovutatakse viimasel kalendriaastal kasutamata jäänud osa riigi varudesse; |
| --- | --- |

(a)

kui põllumajandustootjad, kellel on kuni 20 lisatasu saamise õigust, ei ole kahel järjestikusel kalendriaastal kasutanud miinimumprotsenti oma õigustest, loovutatakse viimasel kalendriaastal kasutamata jäänud osa riigi varudesse;

| (b) | kui põllumajandustootja osaleb komisjoni poolt tunnustatud ekstensiivistamisprogrammis; |
| --- | --- |

(b)

kui põllumajandustootja osaleb komisjoni poolt tunnustatud ekstensiivistamisprogrammis;

| (c) | kui põllumajandustootja osaleb komisjoni poolt tunnustatud ennetähtaegselt pensionile jäämise kavas, mille puhul õiguste loovutamine ega/või ajutine üleandmine ei ole kohustuslik; |
| --- | --- |

(c)

kui põllumajandustootja osaleb komisjoni poolt tunnustatud ennetähtaegselt pensionile jäämise kavas, mille puhul õiguste loovutamine ega/või ajutine üleandmine ei ole kohustuslik;

| (d) | nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhtudel. |
| --- | --- |

(d)

nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhtudel.

3.   Õigusi on võimalik ajutiselt üle anda ainult tervete aastate kaupa, kusjuures üleandmine peab hõlmama vähemalt artikli 79 lõikega 1 ettenähtud miinimumarvu loomi. Iga ajutise üleandmise perioodi lõpuks, mis ei tohi ületada kolme järjestikust aastat, saab põllumajandustootja, välja arvatud õiguste loovutamise korral, kõik õigused tagasi vähemalt kaheks järjestikuseks aastaks. Kui põllumajandustootja ei kasuta kummalgi aastal ära vähemalt miinimumprotsenti lõikes 4 sätestatud õigustest, võtab liikmesriik, välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhtudel, põllumajandustootja poolt kasutamata jäänud õigused tagasi ja suunab need igal aastal riigi varudesse.

Põllumajandustootjate jaoks, kes osalevad komisjoni poolt tunnustatud ennetähtaegselt pensionile jäämise kavades, võivad liikmesriigid nimetatud kavade alusel toimuvat ajutise üleandmise kogukestust pikendada.

Põllumajandustootjatel, kes on kohustunud osalema ekstensiivistamisprogrammis kooskõlas nõukogu määruse (EMÜ) nr 2078/92 (34) artikli 2 lõike 1 punktis c nimetatud meetmega või kooskõlas määruse (EÜ) nr 1257/1999 artiklitega 22 ja 23, ei ole lubatud kogu osalemise jooksul oma õigusi ajutiselt üle anda ega/või loovutada. Seda sätet ei kohaldata juhul, kui programm võimaldab õiguste loovutamist ja/või ajutist üleandmist põllumajandustootjatele, kelle osalemine muus programmis kui käesolevas lõigus osutatus eeldab õiguste saamist.

4.   Lisatasu saamise õigustest tuleb ära kasutada vähemalt 70 %.

Liikmesriigid võivad seda määra tõsta 100 %-ni. Liikmesriigid teatavad eelnevalt komisjonile protsendimäära, mida nad kavatsevad kohaldada.

Artikkel 79

Õiguste loovutamine ja ajutine üleandmine

1.   Liikmesriigid võivad oma tootmisstruktuuri alusel ette näha selliste lisatasu saamise õiguste miinimumarvu, mida võib osaliselt loovutada ilma põllumajandusettevõtte üleandmiseta. See arv ei tohi ületada kümmet lisatasu saamise õigust.

2.   Lisatasu saamise õiguste loovutamine ja nende ajutine üleandmine jõustub alles pärast seda, kui õigused loovutav ja/või üleandev põllumajandustootja ning nimetatud õigused saav põllumajandustootja on neist liikmesriigi pädevatele ametiasutustele teatanud.

Selline teatamine toimub liikmesriigi määratud tähtaja jooksul kuni kuupäevani, mil kõnealuses liikmesriigis lõpeb lisatasu taotlusperiood, välja arvatud juhul, kui õiguste loovutamine toimub pärimise kaudu. Sel juhul peab õigused saav põllumajandustootja esitama vajalikud dokumendid selle kohta, et ta on surnud põllumajandustootja õiguste pärija

3.   Õiguste loovutamise korral ilma põllumajandusettevõtte üleandmiseta ei tohi hüvituseta riigi varudele loovutavate õiguste arv mingil juhul olla väiksem kui üks.

Artikkel 80

Individuaalülemmäära muutmine

Lisatasu saamise õiguste loovutamiseks või ajutiseks üleandmiseks määravad liikmesriigid uue individuaalülemmäära ja teatavad asjaomastele põllumajandustootjatele hiljemalt 60 päeva jooksul pärast selle tähtaja viimast päeva, mille jooksul põllumajandustootja taotluse esitas, kui palju lisatasu saamise õigusi neile on lubatud.

Esimest lõiget ei kohaldata juhul, kui õiguste loovutamine toimub pärimise kaudu artikli 79 lõikes 2 osutatud tingimustel.

Artikkel 81

Põllumajandustootjad, kes ei ole kasutatava maa omanikud

Ainult riigi või ühisomanduses olevat maad kasutavad põllumajandustootjad, kes otsustavad lõpetada nimetatud maa kasutamise karjatamiseks ja loovutada kõik oma õigused mõnele teisele põllumajandustootjale, võrdsustatakse oma põllumajandusettevõtet müüvate või üleandvate põllumajandustootjatega. Kõigil teistel juhtudel võrdsustatakse sellised põllumajandustootjad ainult lisatasu saamise õigust loovutavate põllumajandustootjatega.

Artikkel 82

Loovutamine riigi varude kaudu

Kui liikmesriigid on ette näinud, et õiguste loovutamine peab toimuma riigi varude kaudu, kohaldavad nad käesoleva peatüki sätetega analoogseid siseriiklikke õigusnorme. Sellistel juhtudel:

| (a) | võivad liikmesriigid ette näha ajutise üleandmise riigi varude kaudu; |
| --- | --- |

(a)

võivad liikmesriigid ette näha ajutise üleandmise riigi varude kaudu;

| (b) | jõustub lisatasu saamise õiguste punkti a alusel loovutamise või ajutise üleandmise korral varudesse loovutamine alles pärast liikmesriigi pädevate asutuste teadet õigusi loovutavale ja/või üleandvale põllumajandustootjale ja üleandmine varudest teisele põllumajandustootjale jõustub alles pärast asutuste teadet sellele põllumajandustootjale. |
| --- | --- |

(b)

jõustub lisatasu saamise õiguste punkti a alusel loovutamise või ajutise üleandmise korral varudesse loovutamine alles pärast liikmesriigi pädevate asutuste teadet õigusi loovutavale ja/või üleandvale põllumajandustootjale ja üleandmine varudest teisele põllumajandustootjale jõustub alles pärast asutuste teadet sellele põllumajandustootjale.

Lisaks tagatakse esimeses lõikes osutatud siseriiklike õigusnormidega määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 117 lõike 2 teise lõiguga hõlmamata õiguste osa tasakaalustamine liikmesriigi maksega, mis vastab maksele, mis oleks tõenäoliselt tulenenud õiguste otseloovutamisest põllumajandustootjate vahel, võttes eelkõige arvesse tootmissuunda asjaomases liikmesriigis. See makse võrdub maksega, mida nõutakse riigi varudest samaväärseid õigusi saavatelt põllumajandustootjatelt.

Artikkel 83

Individuaalpiirangute arvutamine

Lisatasu saamise õiguste individuaalpiirangute esialgsel arvutamisel ja hilisemate kohanduste korral kasutatakse ainult täisarve.

Kui aritmeetiliste arvutuste lõpptulemus ei ole täisarv, kasutatakse lähimat täisarvu. Kui aga arvutuste tulemus jääb täpselt täisarvude vahele, kasutatakse suuremat täisarvu.

Artikkel 84

Teavitamine

1.   Liikmesriigid teatavad komisjonile hiljemalt 1. märtsiks 2005 määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 117 lõike 2 kohaselt riigi varudesse tagastatava ülekantud lisatoetusõiguste osa ning nimetatud määruse artikli 117 lõike 3 kohaselt võetud meetmed, kui see on kohaldatav, ning enne iga aasta 1. jaanuari kõik muudatused.

2.   Liikmesriigid esitavad komisjonile XIII ja XIV lisas sätestatud tabeli kujul hiljemalt iga aasta 30. aprilliks:

| (a) | eelmisel aastal ilma põllumajandusettevõtte üleandmiseta õiguste loovutamisel riigi varudesse hüvitiseta loovutatud lisatasu saamise õiguste arvu; |
| --- | --- |

(a)

eelmisel aastal ilma põllumajandusettevõtte üleandmiseta õiguste loovutamisel riigi varudesse hüvitiseta loovutatud lisatasu saamise õiguste arvu;

| (b) | määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 118 lõikes 2 osutatud kasutamata lisatasu saamise õiguste arvu, mis on eelmisel aastal loovutatud riigi varudesse; |
| --- | --- |

(b)

määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 118 lõikes 2 osutatud kasutamata lisatasu saamise õiguste arvu, mis on eelmisel aastal loovutatud riigi varudesse;

| (c) | eelmisel aastal määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 118 lõike 3 alusel määratud lisatasu saamise õiguste arvu; |
| --- | --- |

(c)

eelmisel aastal määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 118 lõike 3 alusel määratud lisatasu saamise õiguste arvu;

| (d) | eelmisel aastal ebasoodsamate piirkondade põllumajandustootjatele riigi varudest antud lisatasu saamise õiguste arvu; |
| --- | --- |

(d)

eelmisel aastal ebasoodsamate piirkondade põllumajandustootjatele riigi varudest antud lisatasu saamise õiguste arvu;

| (e) | õiguste loovutamise ja lisatasu taotlemiste ajavahemike ja tähtaegade kuupäevad. |
| --- | --- |

(e)

õiguste loovutamise ja lisatasu taotlemiste ajavahemike ja tähtaegade kuupäevad.

3. JAGU

Lisatoetused

Artikkel 85

Lisatoetused

Nõukogu määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklit 71 kohaldavad liikmesriigid esitavad komisjonile teabe nimetatud määruse artikli 119 alusel ettenähtud lisatoetuste andmise riikliku korra kohta. See teave sisaldab eelkõige järgmist, kui see on kohaldatav:

| (a) | loomühikute põhjal makstavate hüvitiste puhul:






  (i) | soovituslikud summad looma kohta ja määramise kord; |
| --- | --- | --- |

(a)

loomühikute põhjal makstavate hüvitiste puhul:

(i)

soovituslikud summad looma kohta ja määramise kord;

| (ii) | esialgne prognoositav kogukulu ja asjaomaste loomade arv; |
| --- | --- |

(ii)

esialgne prognoositav kogukulu ja asjaomaste loomade arv;

| (iii) | loomkoormusega seotud erinõuded; |
| --- | --- |

(iii)

loomkoormusega seotud erinõuded;

| (iv) | muud andmed rakenduseeskirjade kohta; |
| --- | --- |

(iv)

muud andmed rakenduseeskirjade kohta;

| (b) | pindalatoetuste puhul vajaduse korral:






  (i) | piirkondlike baaskasvupindade arvutamine; |
| --- | --- | --- |

(b)

pindalatoetuste puhul vajaduse korral:

(i)

piirkondlike baaskasvupindade arvutamine;

| (ii) | soovituslikud summad hektari kohta; |
| --- | --- |

(ii)

soovituslikud summad hektari kohta;

| (iii) | esialgne prognoositav kogukulu ja vastav hektarite arv; |
| --- | --- |

(iii)

esialgne prognoositav kogukulu ja vastav hektarite arv;

| (iv) | muud andmed rakenduseeskirjade kohta; |
| --- | --- |

(iv)

muud andmed rakenduseeskirjade kohta;

| (c) | üksikasjad muude kavade kohta, mis on kehtestatud lisatoetuste maksmise eesmärgil. |
| --- | --- |

(c)

üksikasjad muude kavade kohta, mis on kehtestatud lisatoetuste maksmise eesmärgil.

Liikmesriigid teatavad komisjonile kõikidest selle korra muudatustest ühe kuu jooksul pärast muudatuste tegemist.

4. JAGU

Üldsätted

Artikkel 86

Ümberarvestamine riigi vääringusse

Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklites 113, 114 ja 119 osutatud lisatasude ja toetuste summa suhtes kohaldatava põllumajandusliku ümberarvestuskursi rakendusjuhtum on selle aasta algus, mille suhtes makstakse lisatasu või toetust.

Kasutatavaks vahetuskursiks on rakendusjuhu kuupäevale eelnevas detsembrikuus kohaldatavate vahetuskursside pro rata temporis põhimõttel arvutatud keskmine. Selle määrab kindlaks komisjon rakendusjuhu kuupäevale järgneva kuu jooksul.

13. PEATÜKK

VEISE- JA VASIKALIHA TOETUSED

1. JAGU

Erilisatasu

(määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikkel 123)

Artikkel 87

Taotlused

1.   Lisaks ühtse süsteemi nõuetele peab iga määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 22 osutatud otsetoetuse taotlus sisaldama järgmist:

| (a) | loomade arvu vanuseklasside kaupa; |
| --- | --- |

(a)

loomade arvu vanuseklasside kaupa;

| (b) | viidet taotlusega hõlmatud loomadega kaasasolevale passile või haldusdokumentidele. |
| --- | --- |

(b)

viidet taotlusega hõlmatud loomadega kaasasolevale passile või haldusdokumentidele.

2.   Taotlusi võib esitada nende loomade kohta, kelle vanus artiklis 90 osutatud ooteaja alguskuupäeval on järgmine:

| (a) | pullid—vähemalt seitse kuud; |
| --- | --- |

(a)

pullid—vähemalt seitse kuud;

| (b) | härjad:






  (i) | esimese vanuseklassi puhul vähemalt seitse, kuid mitte üle 19 kuu; |
| --- | --- | --- |

(b)

härjad:

(i)

esimese vanuseklassi puhul vähemalt seitse, kuid mitte üle 19 kuu;

| (ii) | teise vanuseklassi puhul vähemalt 20 kuud. |
| --- | --- |

(ii)

teise vanuseklassi puhul vähemalt 20 kuud.

Artikkel 88

Lisatasu määramine

Loomade kohta, kes ei ole lisatasu saamiseks kõlblikud määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 123 lõikes 4 nimetatud proportsionaalse vähendamise või kõnesoleva määruse artiklis 131 osutatud loomkoormuse rakendamise tõttu, ei saa enam samas vanuseklassis taotlust esitada ja lisatasu nende eest loetakse makstuks.

Artikkel 89

Loomapassid ja haldusdokumendid

1.   Kui loomapass ei ole määruse (EÜ) nr 1760/2000 artiklis 6 sätestatud tingimustel kasutusel, asendatakse see määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 123 lõike 3 punktis b sätestatud siseriikliku haldusdokumendiga.

2.   Liikmesriigi pädevad asutused tagavad, et sellise loomapassi või haldusdokumendi alusel saab ühe looma ja vanuseklassi kohta määrata ainult ühe lisatasu. Vajaduse korral abistavad liikmesriigid üksteist selle eesmärgi saavutamisel.

3.   Liikmesriigid võivad ette näha, et lõikes 1 osutatud siseriiklik haldusdokument esitatakse järgmises vormis:

| (a) | iga loomaga kaasasolev dokument; |
| --- | --- |

(a)

iga loomaga kaasasolev dokument;

| (b) | põllumajandustootja koostatud üldloend, milles on kõik haldusdokumendis nõutavad andmed, tingimusel et asjassepuutuvad loomad jäävad sama põllumajandustootja juurde alates esimese taotluse esitamisest kuni turuleviimiseni tapmise eesmärgil; |
| --- | --- |

(b)

põllumajandustootja koostatud üldloend, milles on kõik haldusdokumendis nõutavad andmed, tingimusel et asjassepuutuvad loomad jäävad sama põllumajandustootja juurde alates esimese taotluse esitamisest kuni turuleviimiseni tapmise eesmärgil;

| (c) | keskasutuste koostatud üldloend, milles on kõik haldusdokumendis nõutavad andmed, tingimusel et seda võimalust kasutav liikmesriik või liikmesriigi piirkond kontrollib kohapeal kõiki taotlusega hõlmatud loomi ja nende liikumist ning märgistab iga kontrollitud looma, kusjuures põllumajandustootjad peavad märgistamist võimaldama; |
| --- | --- |

(c)

keskasutuste koostatud üldloend, milles on kõik haldusdokumendis nõutavad andmed, tingimusel et seda võimalust kasutav liikmesriik või liikmesriigi piirkond kontrollib kohapeal kõiki taotlusega hõlmatud loomi ja nende liikumist ning märgistab iga kontrollitud looma, kusjuures põllumajandustootjad peavad märgistamist võimaldama;

| (d) | keskasutuse koostatud üldloend, milles on kõik haldusdokumendis nõutavad andmed, tingimusel et liikmesriik võtab vajalikke meetmeid tagamaks, et lisatasu ei määrata ühe vanuseklassi eest kaks korda, ning annab taotluse korral viivitamata informatsiooni iga looma eest määratud lisatasude kohta. |
| --- | --- |

(d)

keskasutuse koostatud üldloend, milles on kõik haldusdokumendis nõutavad andmed, tingimusel et liikmesriik võtab vajalikke meetmeid tagamaks, et lisatasu ei määrata ühe vanuseklassi eest kaks korda, ning annab taotluse korral viivitamata informatsiooni iga looma eest määratud lisatasude kohta.

4.   Liikmesriigid, kes otsustavad ühte või mitut lõikes 3 osutatud võimalustest kasutada, teatavad sellest komisjonile õigeaegselt, edastades ka asjakohased rakendussätted.

Punkti c kohaldamisel peetakse liikmesriigi piirkondadeks ainult Suurbritanniat ja Põhja-Iirimaad.

Artikkel 90

Ooteaeg

Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 123 lõike 3 punktis a osutatud ooteaeg on kaks kuud alates taotluse esitamisele järgnevast päevast.

Liikmesriigid võivad siiski ette näha, et põllumajandustootja võib määrata ooteaja teistsuguse algusaja, tingimusel et seda ei määrata hilisemaks kui kaks kuud pärast taotluse esitamist.

Artikkel 91

Piirkondlik ülemmäär

1.   Kui määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 123 lõikes 4 osutatud proportsionaalse vähendamise tulemusel ei saada täisarvu lisatasu saamiseks kõlblikke loomi, määratakse kümnendikkoha eest vastav osa lisatasu ühiksummast. Selleks võetakse arvesse ainult kümnendikkoht.

2.   Kui liikmesriigid otsustavad määrata määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 122 punktis a osutatud muid piirkondi või oma territooriumil olevaid piirkondi muuta, teatavad nad sellest komisjonile enne asjassepuutuva aasta 1. jaanuari ning esitavad piirkonna määratluse ja kehtestatava ülemmäära. Kõigist järgmistest muudatustest teatatakse komisjonile enne asjassepuutuva aasta 1. jaanuari.

Artikkel 92

Loomade arvu piiramine talumajapidamise kohta

1.   Kui liikmesriigid otsustavad määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 123 lõikes 1 osutatud talumajapidamise ja vanuseklassi kohta kehtestatud 90 karilooma suurust ülemmäära muuta või sellest erandeid teha, teatavad nad sellest komisjonile enne asjassepuutuva kalendriaasta 1. jaanuari.

Kui liikmesriigid määravad talumajapidamise kohta kindlaks loomade miinimumarvu, millest väiksema puhul proportsionaalset vähendamist ei rakendata, teatavad nad sellest komisjonile enne asjassepuutuva kalendriaasta 1. jaanuari.

2.   Kõigist järgmistest muudatustest lõike 1 kohaldamisel teatatakse komisjonile enne asjassepuutuva aasta 1. jaanuari.

Artikkel 93

Lisatasu määramine loomade tapmisel

1.   Liikmesriigid võivad määrata loomade tapmise eest lisatasu:

| (a) | pullide puhul esimese vanuseklassi eest; |
| --- | --- |

(a)

pullide puhul esimese vanuseklassi eest;

| (b) | härgade puhul esimese või teise vanuseklassi eest või kahe vanuseklassi lisatasude ühendamise teel. |
| --- | --- |

(b)

härgade puhul esimese või teise vanuseklassi eest või kahe vanuseklassi lisatasude ühendamise teel.

2.   Liikmesriigid, kes otsustavad anda lõikes 1 esitatud eritasu, sätestavad lisatasu andmise ka juhul, kui lisatasukõlblikud loomad saadetakse teise liikmesriiki või eksporditakse kolmandasse riiki.

3.   Kui liikmesriik otsustab anda tapalisatasu vastavalt lõikele 1, kohaldatakse lisatasu andmise suhtes mutatis mutandis käesolevat jagu ning artiklit 120 ja artikli 121 lõikeid 1 ja 2.

4.   Abitaotlus sisaldab lisaks artikli 121 lõikes 1 osutatud informatsioonile andmeid selle kohta, kas abi taotletakse pullide või härgade eest, ning sellele lisatakse dokument, mis sisaldab artikli 89 lõike 2 kohaldamiseks vajalikke üksikasju. Selleks dokumendiks on liikmesriigi valikul:

| (a) | loomapass või selle koopia, kui kasutatav passiliik koosneb mitmest eksemplarist; |
| --- | --- |

(a)

loomapass või selle koopia, kui kasutatav passiliik koosneb mitmest eksemplarist;

| (b) | loomapassi koopia, kui kasutatav passiliik koosneb ainult ühest eksemplarist, mis tuleb pädevale asutusele tagastada määruse (EÜ) nr 1760/2000 artikli 6 kohaldamiseks; sel juhul astub liikmesriik samme tagamaks, et koopias sisalduv informatsioon kattuks originaali andmetega; |
| --- | --- |

(b)

loomapassi koopia, kui kasutatav passiliik koosneb ainult ühest eksemplarist, mis tuleb pädevale asutusele tagastada määruse (EÜ) nr 1760/2000 artikli 6 kohaldamiseks; sel juhul astub liikmesriik samme tagamaks, et koopias sisalduv informatsioon kattuks originaali andmetega;

| (c) | siseriiklik haldusdokument, kui loomapass ei ole määruse (EÜ) nr 1760/2000 artiklis 6 sätestatud tingimustel kasutusel. |
| --- | --- |

(c)

siseriiklik haldusdokument, kui loomapass ei ole määruse (EÜ) nr 1760/2000 artiklis 6 sätestatud tingimustel kasutusel.

Liikmesriigid võivad siseriikliku haldusdokumendi kohaldamise ka peatada. Sel juhul võtavad nad asjakohased meetmed, et vältida lisatasu kahekordset määramist samast vanuseklassist loomade eest, kellega kaubeldakse ühenduse piires.

Kui määruse (EÜ) nr 1760/2000 artikli 3 punktis b osutatud elektroonilises andmebaasis on liikmesriiki rahuldavad andmed, mis tagavad, et ühe looma ja vanuseklassi eest määratakse ainult üks lisatasu, ei pea abitaotlusele lisama esimeses lõigus osutatud dokumenti.

Kui liikmesriigid kasutavad artikli 121 lõike 2 esimeses lõigus osutatud võimalust, võtavad nad erandina käesoleva lõike esimesest lõigust ka vajalikud meetmed, et põllumajandustootja saaks kindlaks määrata need loomad, kelle eest ta erilisatasu taotleb.

5.   Pullide puhul tuleb tapatõendile märkida rümba kaal.

6.   Looma saatmisel teise liikmesriiki tõendab saatja looma saatmist teatisega, milles on näidatud sihtliikmesriik.

Sel juhul sisaldab abitaotlus järgmist:

| (a) | saatja nimi ja aadress (või vastav kood); |
| --- | --- |

(a)

saatja nimi ja aadress (või vastav kood);

| (b) | looma identifitseerimisnumber; |
| --- | --- |

(b)

looma identifitseerimisnumber;

| (c) | kinnitus, et loom on vähemalt üheksakuune. |
| --- | --- |

(c)

kinnitus, et loom on vähemalt üheksakuune.

Abitaotlused esitatakse enne looma ärasaatmist asjaomase liikmesriigi territooriumilt ning saatmistõend esitatakse kolme kuu jooksul pärast looma ärasaatmist asjaomase liikmesriigi territooriumilt.

Artikkel 94

Lisatasude määramise süsteemi üksikasjad

1.   Erandina artiklist 90 makstakse lisatasu põllumajandustootjatele, kes on loomi pidanud vähemalt kahekuise ooteaja jooksul, mis lõpeb vähem kui kuu aega enne nende tapmist, saatmist või lõpeb vähem kui kaks kuud enne eksportimist.

Härgade puhul järgitakse lisatasu maksmisel järgmisi eeskirju:

| (a) | esimese vanuseklassi eest makstakse lisatasu ainult juhul, kui põllumajandustootja on vähemalt seitsme ja kõige rohkem 22 kuu vanust looma pidanud vähemalt kaks kuud; |
| --- | --- |

(a)

esimese vanuseklassi eest makstakse lisatasu ainult juhul, kui põllumajandustootja on vähemalt seitsme ja kõige rohkem 22 kuu vanust looma pidanud vähemalt kaks kuud;

| (b) | teise vanuseklassi eest makstakse lisatasu ainult juhul, kui põllumajandustootja on vähemalt 20 kuu vanust looma pidanud vähemalt kaks kuud; |
| --- | --- |

(b)

teise vanuseklassi eest makstakse lisatasu ainult juhul, kui põllumajandustootja on vähemalt 20 kuu vanust looma pidanud vähemalt kaks kuud;

| (c) | mõlema vanuseklassi eest korraga võib lisatasu maksta ainult juhul, kui põllumajandustootja on looma pidanud vähemalt neli kuud järjest vastavalt punktides a ja b sätestatud vanusepiirangutele; |
| --- | --- |

(c)

mõlema vanuseklassi eest korraga võib lisatasu maksta ainult juhul, kui põllumajandustootja on looma pidanud vähemalt neli kuud järjest vastavalt punktides a ja b sätestatud vanusepiirangutele;

| (d) | teise vanuseklassi eest võib lisatasu maksta ainult juhul, kui loom toodi teisest liikmesriigist vähemalt 19 kuu vanuselt. |
| --- | --- |

(d)

teise vanuseklassi eest võib lisatasu maksta ainult juhul, kui loom toodi teisest liikmesriigist vähemalt 19 kuu vanuselt.

2.   Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 131 osutatud loomkoormuse arvutamisel arvestatakse loomi, kelle kohta on kaks korda esitatud kombineeritud taotlus kahes vanuseklassis.

3.   Rümba kaalu kehtestamisel võetakse aluseks rümp, mis vastab nõukogu määruse (EMÜ) nr 1208/81 (35) artiklis 2 esitatud nõuetele.

Kui rümba esitusviis ei vasta kõnesolevale määratlusele, kohaldatakse komisjoni määruse (EMÜ) nr 563/82 (36) lisas esitatud paranduskoefitsiente.

Kui loom tapetakse tapamajas, mille suhtes ei kohaldata ühenduses kehtivat täiskasvanud veiste rümpade liigitamisskaalat, võivad liikmesriigid lubada kaalu määrata tapetava looma eluskaalu alusel. Kui tapetava looma eluskaal on vähemalt 340 kg, loetakse rümba kaaluks vähemalt 185 kg.

Artikkel 95

Teavitamine

Liikmesriigid teatavad enne asjassepuutuva kalendriaasta algust komisjonile oma otsusest või muutustest seoses artikli 93 ja asjakohaste menetluste kohaldamisega.

2. JAGU

Aastaaegade mõju hüvitav lisatasu

(määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikkel 124)

Artikkel 96

Lisatasu rakendamine

Komisjon otsustab hiljemalt iga kalendriaasta 1. septembriks, millistes liikmesriikides võib järgmisel kalendriaastal aastaaegade mõju hüvitavaid lisatasusid määrata.

Liikmesriigid teatavad komisjonile selle kalendriaasta 1. jaanuariks, mille jooksul lisatasu määratakse, otsusest kohaldada määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 124 lõiget 3.

Artikkel 97

Lisatasu saamise õigus

1.   Aastaaegade mõju hüvitava lisatasu võib määrata ainult härgade puhul, kelle eest on juba saadud erilisatasu või kelle eest seda peetakse vastavalt artiklile 88 makstuks liikmesriigis, kus kohaldatakse aastaaegade mõju hüvitavat lisatasu, kusjuures need härjad tapetakse aastaaegade mõju hüvitavat lisatasu kohaldavas liikmesriigis.

2.   Aastaaegade mõju hüvitava lisatasu võib määrata ainult põllumajandustootjale, kelle talumajapidamises looma enne tapmist peeti.

Artikkel 98

Taotlused

1.   Põllumajandustootja esitab taotluse selle liikmesriigi pädevatele ametiasutustele, kelle territooriumil talumajapidamine asub.

2.   Abitaotlus koostatakse vastavalt artikli 93 lõikele 4 ja artiklile 121, mida kohaldatakse mutatis mutandis.

Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et kontrollida, kas erilisatasud on määratud, kontrollides ühtlasi artiklis 121 osutatud tõendite õigsust regulaarselt ja ette teatamata.

3. JAGU

Ammlehmade lisatasu

(määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklid 125—129)

Artikkel 99

Lihalehmad

Käesoleva määruse XV lisas nimetatud veisetõugude hulka kuuluvaid lehmi ei peeta määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 122 punkti d ja artikli 129 lõike 2 tähenduses lihalehmadeks.

Artikkel 100

Maksimaalne individuaalne piimakvoot

1.   Kui liikmesriigid otsustavad määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 125 lõike 2 punktis b osutatud 120 000 kilogrammi suurust maksimaalset individuaalset piimakvooti muuta või sellest erandeid teha, teatavad nad sellest komisjonile enne asjassepuutuva kalendriaasta 1. jaanuari.

2.   Kõigist järgmistest muudatustest lõike 1 kohaldamisel teatatakse komisjonile enne asjassepuutuva aasta 1. jaanuari.

Artikkel 101

Ooteaeg

Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 125 lõikes 2 nimetatud kuuekuuline ooteaeg algab järgmisel päeval pärast taotluse esitamist.

Artikkel 102

Taotlused

1.   Ilma et see piiraks ühtse süsteemi nõudeid, kui lisatasutaotlus esitatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 125 lõike 2 punktile b, peab iga määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 22 osutatud otsemakse taotlus sisaldama järgmist:

| (a) | teatis, milles on näidatud individuaalne piimakvoot, mis kehtestatakse põllumajandustootjale 31. märtsil enne lisamaksukava 12kuulise rakendusaja algust asjassepuutuval kalendriaastal; kui kvoot pole taotluse esitamise päeval teada, tuleb sellest pädevale ametiasutusele esimesel võimalusel teatada; |
| --- | --- |

(a)

teatis, milles on näidatud individuaalne piimakvoot, mis kehtestatakse põllumajandustootjale 31. märtsil enne lisamaksukava 12kuulise rakendusaja algust asjassepuutuval kalendriaastal; kui kvoot pole taotluse esitamise päeval teada, tuleb sellest pädevale ametiasutusele esimesel võimalusel teatada;

| (b) | põllumajandustootjapoolne kohustus mitte suurendada 12 kuu jooksul alates taotluse esitamise päevast oma individuaalkvooti üle määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 125 lõike 2 punktis b ettenähtud ülemmäära. |
| --- | --- |

(b)

põllumajandustootjapoolne kohustus mitte suurendada 12 kuu jooksul alates taotluse esitamise päevast oma individuaalkvooti üle määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 125 lõike 2 punktis b ettenähtud ülemmäära.

Punkti b ei kohaldata, kui liikmesriik on ülemmäära tühistanud.

2.   Kalendriaasta jooksul võib taotlusi esitada kokku kuuekuulise ajavahemiku jooksul, mille määrab liikmesriik.

Liikmesriigid võivad määrata selles üldises ajavahemikus konkreetsed taotluste esitamise tähtajad.

Artikkel 103

Keskmine piimaand

Keskmine piimaand arvutatakse XVI lisas sätestatud keskmiste piimaandide alusel. Piimaanni arvutamisel võivad liikmesriigid kasutada ka liikmesriikide poolt tunnustatud dokumenti, mis tõendab põllumajandustootja piimakarja keskmist piimaandi.

Artikkel 104

Täiendavad siseriiklikud lisatasud

1.   Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 125 lõikes 5 sätestatud täiendavat siseriiklikku ammlehmade lisatasu võib määrata ainult põllumajandustootjale, kellele antakse samal kalendriaastal lisatasu ammlehmade eest.

Täiendavat siseriiklikku ammlehmade lisatasu määratakse ainult selleks lisatasuks kõlblike loomade arvu piires, vajaduse korral pärast määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 129 lõike 1 teises lõigus sätestatud proportsionaalse vähendamise rakendamist.

2.   Täiendavate ammlehmade lisatasude määramiseks võivad liikmesriigid sätestada lisatingimusi. Enne lisatingimuste jõustumist teatavad liikmesriigid nendest õigeaegselt komisjonile.

3.   Komisjon otsustab hiljemalt iga kalendriaasta 1. septembriks, millised liikmesriigid täidavad määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 125 lõike 5 kolmandas lõigus sätestatud tingimused.

Artikkel 105

Individuaalülemmäär

Liikmesriigid määravad iga põllumajandustootja individuaalülemmäära määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 126 lõikes 1 sätestatud tingimustel.

Artikkel 106

Teavitamine

1.   Liikmesriigid teatavad komisjonile hiljemalt 1. märtsiks 2005 mis tahes muudatustest menetluses, mida kasutatakse individuaalülemmäärade vähendamiseks vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 126 lõikele 3.

2.   Liikmesriigid teatavad komisjonile:

| (a) | hiljemalt 1. märtsiks 2005 muudatustest vähendamise arvutamismeetodis, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 127 lõike 1 teises lõigus; |
| --- | --- |

(a)

hiljemalt 1. märtsiks 2005 muudatustest vähendamise arvutamismeetodis, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 127 lõike 1 teises lõigus;

| (b) | enne iga aasta 1. jaanuari nimetatud määruse artikli 127 lõike 2 puntki a alusel võetud meetmete muudatustest, kui see on kohaldatav. |
| --- | --- |

(b)

enne iga aasta 1. jaanuari nimetatud määruse artikli 127 lõike 2 puntki a alusel võetud meetmete muudatustest, kui see on kohaldatav.

3.   Liikmesriigid esitavad komisjonile XVIII lisa 3. osas sätestatud tabeli kujul hiljemalt iga kalendriaasta 1. märtsiks esialgsed andmed ning 31. juuliks lõplikud andmed järgmiste näitajate kohta:

| (a) | eelmisel kalendriaastal ilma talumajapidamise üleandmiseta loovutatud õiguste tulemusel riigi varudesse hüvitiseta loovutatud lisatasuõiguste arv; |
| --- | --- |

(a)

eelmisel kalendriaastal ilma talumajapidamise üleandmiseta loovutatud õiguste tulemusel riigi varudesse hüvitiseta loovutatud lisatasuõiguste arv;

| (b) | artikli 109 lõikes 2 osutatud kasutamata lisatasuõiguste arv, mis on eelmisel kalendriaastal loovutatud riigi varudesse; |
| --- | --- |

(b)

artikli 109 lõikes 2 osutatud kasutamata lisatasuõiguste arv, mis on eelmisel kalendriaastal loovutatud riigi varudesse;

| (c) | eelmisel kalendriaastal määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 128 lõike 3 alusel määratud lisatasuõiguste arv. |
| --- | --- |

(c)

eelmisel kalendriaastal määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 128 lõike 3 alusel määratud lisatasuõiguste arv.

Artikkel 107

Tasuta saadud õigused

Kui põllumajandustootja on saanud lisatasuõigused riigi varudest tasuta, ei ole tal lubatud oma õigusi kolme järgmise kalendriaasta jooksul loovutada ega/või ajutiselt üle anda, välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud erijuhtudel.

Artikkel 108

Õiguste kasutamine

1.   Õigused saanud põllumajandustootja võib õigusi kas ise kasutada ja/või anda need ajutiselt üle mõnele teisele põllumajandustootjale.

2.   Kui põllumajandustootja ei ole kalendriaastal kasutanud vähemalt miinimumprotsenti oma õigustest, mis on määratud vastavalt lõikele 4, loovutatakse kasutamata jäänud osa riigi varudesse, välja arvatud järgmistel juhtudel:

| — | kui põllumajandustootja, kellel on maksimaalselt seitse lisatasuõigust, ei ole kahel järjestikusel kalendriaastal kasutanud vähemalt miinimumprotsenti oma õigustest, mis on määratud vastavalt lõikele 4, loovutatakse viimasel kalendriaastal kasutamata jäänud osa riigi varudesse, |
| --- | --- |

—

kui põllumajandustootja, kellel on maksimaalselt seitse lisatasuõigust, ei ole kahel järjestikusel kalendriaastal kasutanud vähemalt miinimumprotsenti oma õigustest, mis on määratud vastavalt lõikele 4, loovutatakse viimasel kalendriaastal kasutamata jäänud osa riigi varudesse,

| — | põllumajandustootja osaleb komisjoni poolt tunnustatud ekstensiivistamisprogrammis, |
| --- | --- |

—

põllumajandustootja osaleb komisjoni poolt tunnustatud ekstensiivistamisprogrammis,

| — | põllumajandustootja osaleb komisjoni poolt tunnustatud ennetähtaegselt vanaduspensionile jäämise kavas, mille puhul õiguste loovutamine ega/või ajutine üleandmine ei ole kohustuslik,
  või |
| --- | --- |

—

põllumajandustootja osaleb komisjoni poolt tunnustatud ennetähtaegselt vanaduspensionile jäämise kavas, mille puhul õiguste loovutamine ega/või ajutine üleandmine ei ole kohustuslik,

või

| — | nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhud. |
| --- | --- |

—

nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhud.

3.   Õigusi on võimalik ajutiselt üle anda ainult tervete kalendriaastate kaupa, kusjuures hõlmata tuleb vähemalt artikli 109 lõikega 1 ettenähtud loomade miinimumarv. Iga ajutise üleandmise perioodi lõpuks, mis ei tohi ületada kolme järjestikust aastat, saab põllumajandustootja, välja arvatud õiguste loovutamise korral, kõik õigused tagasi vähemalt kaheks järjestikuseks kalendriaastaks. Kui põllumajandustootja ei kasuta kummalgi aastal ära vähemalt miinimumprotsenti oma õigustest, mis on määratud vastavalt lõikele 4, võtab liikmesriik, välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud erijuhtudel, põllumajandustootja poolt kasutamata jäänud õigused igal aastal tagasi ja suunab need riigi varudesse.

Põllumajandustootjate jaoks, kes osalevad komisjoni poolt tunnustatud ennetähtaegselt vanaduspensionile jäämise kavades, võivad liikmesriigid nimetatud kavade alusel toimuvat ajutise üleandmise kogukestust pikendada.

Põllumajandustootjatel, kes on kohustunud osalema ekstensiivistamisprogrammis kooskõlas nõukogu määruse (EMÜ) nr 2078/92 (37) artikli 2 lõike 1 punktis c nimetatud meetmega või kooskõlas määruse (EÜ) nr 1257/1999 (38) artiklitega 22 ja 23, ei ole lubatud kogu osalemise jooksul oma õigusi ajutiselt üle anda ega/või loovutada. Seda sätet ei kohaldata juhul, kui programm võimaldab õiguste loovutamist ja/või ajutist üleandmist põllumajandustootjatele, kelle osalemine muus programmis lisaks käesolevas lõigus osutatule eeldab õiguste saamist.

4.   Lisatasuõigustest tuleb ära kasutada vähemalt 70 %. Liikmesriigid võivad seda miinimummäära tõsta 100 %ni.

Liikmesriigid teatavad komisjonile eelnevalt protsendimäära, mida nad kavatsevad kohaldada.

Artikkel 109

Õiguste loovutamine ja ajutine üleandmine

1.   Liikmesriigid võivad oma tootmisstruktuuri alusel ette näha ilma talumajapidamise üleandmiseta osaliselt loovutatavate lisatasuõiguste miinimumarvu. See arv ei tohi ületada viit lisatasuõigust.

2.   Lisatasuõiguste loovutamine ja nende ajutine üleandmine jõustub alles pärast seda, kui õigused loovutav ja/või üleandev põllumajandustootja ning nimetatud õigused saav põllumajandustootja on neist ühiselt liikmesriigi pädevatele asutustele teatanud.

Teatamine toimub liikmesriigi määratud tähtaja jooksul hiljemalt kuupäevaks, millal õigused saav põllumajandustootja esitab oma lisatasutaotluse, välja arvatud juhul, kui õiguste loovutamine toimub pärimise kaudu. Sel juhul peab õigused saav põllumajandustootja esitama õigusdokumendid selle kohta, et ta on surnud põllumajandustootja õiguste pärija.

Artikkel 110

Individuaalülemmäära muutmine

Lisatasuõiguste loovutamiseks või ajutiseks üleandmiseks määravad liikmesriigid uue individuaalülemmäära ja teatavad asjaomastele põllumajandustootjatele hiljemalt 60 päeva pärast selle tähtaja viimast päeva, mille jooksul põllumajandustootja taotluse esitas, kui palju lisatasuõigusi neile on lubatud.

Esimest lõiku ei kohaldata juhul, kui õiguste loovutamine toimub pärimise kaudu.

Artikkel 111

Põllumajandustootjad, kes ei ole kasutatava maa omanikud

Ainult riigi või ühisomandis olevat maad kasutavad põllumajandustootjad, kes otsustavad nimetatud maa kasutamise lõpetada ja loovutada kõik oma õigused mõnele teisele põllumajandustootjale, võrdsustatakse oma talumajapidamist müüvate või üleandvate põllumajandustootjatega. Kõigil teistel juhtudel võrdsustatakse need põllumajandustootjad ainult lisatasu saamise õigust loovutavate põllumajandustootjatega.

Artikkel 112

Loovutamine riigi varude kaudu

Kui liikmesriigid on ette näinud, et õiguste loovutamine ilma talumajapidamise üleandmiseta peab toimuma riigi varude kaudu kooskõlas määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 127 lõike 2 punktiga b, kohaldavad nad artiklites 109—111 sätestatud õigusaktidega samalaadseid siseriiklikke õigusakte. Lisaks kehtib sel juhul järgmine kord:

| — | liikmesriigid võivad ette näha, et õiguste ajutine üleandmine peab toimuma riigi varude kaudu; |
| --- | --- |

—

liikmesriigid võivad ette näha, et õiguste ajutine üleandmine peab toimuma riigi varude kaudu;

| — | lisatasuõiguste loovutamisel või ajutisel üleandmisel esimese taande kohaldamisjuhtudel jõustub õiguste loovutamine riigi varudesse alles pärast seda, kui liikmesriigi pädevad asutused on neist õigusi loovutavale ja/või üleandvale põllumajandustootjale teatanud, ning õiguste loovutamine riigi varudest mõnele teisele põllumajandustootjale alles pärast seda, kui need asutused on sellest asjaomasele põllumajandustootjale teatanud. |
| --- | --- |

—

lisatasuõiguste loovutamisel või ajutisel üleandmisel esimese taande kohaldamisjuhtudel jõustub õiguste loovutamine riigi varudesse alles pärast seda, kui liikmesriigi pädevad asutused on neist õigusi loovutavale ja/või üleandvale põllumajandustootjale teatanud, ning õiguste loovutamine riigi varudest mõnele teisele põllumajandustootjale alles pärast seda, kui need asutused on sellest asjaomasele põllumajandustootjale teatanud.

Lisaks tuleb niisuguste sätetega tagada, et liikmesriik tasub selle osa õiguste eest, mida ei ole nimetatud määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 127 lõike 1 teises lõigus ja mis vastab osale, mis oleks tõenäoliselt tulenenud õiguste otseloovutamisest põllumajandustootjate vahel, võttes eelkõige arvesse tootmise arengutendentse kõnesolevas liikmesriigis. See tasu võrdub tasuga, mida nõutakse riigi varudest samaväärseid õigusi saavatelt põllumajandustootjatelt.

Artikkel 113

Osalised õigused

1.   Kui artiklite 105—112 alusel tehtud arvutuste tulemus pole täisarv, võetakse arvesse ainult kümnendikkoht.

2.   Kui käesoleva jao sätete kohaldamise tulemuseks on põllumajandustootja või riigi varude osalised lisatasuõigused, liidetakse need osalised õigused kokku.

3.   Osalise õiguse olemasolu korral on põllumajandustootjal õigus saada ainult vastav osa lisatasu ühiksummast ning vajaduse korral artiklis 104 osutatud täiendavast siseriiklikust lisatasust ja artiklis 118 osutatud tootmise ekstensiivistamistoetusest.

Artikkel 114

Erikava mullikate kohta

1.   Liikmesriigid, kes soovivad kasutada määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 129 lõikes 1 sätestatud võimalust, teatavad sellest komisjonile ning samal ajal teatavad komisjonile, kas mainitud määruse artikli 129 lõikes 1 sätestatud tingimused on täidetud.

Liikmesriigid esitavad nende poolt kindlaks määratud spetsiaalse siseriikliku ülemmäära, kui see on kohaldatav.

Komisjon otsustab, millised liikmesriigid vastavad määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 129 lõikes 1 sätestatud tingimustele.

Käesoleva määruse jõustumisel kehtivaid otsuseid kohaldatakse edasi.

2.   Liikmesriigid, kes vastavad määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 129 lõikes 1 osutatud tingimustele, teatavad enne asjassepuutuva aasta 1. jaanuari komisjonile kõigist nende poolt kindlaks määratud spetsiaalse siseriikliku ülemmäära muudatustest.

3.   Erikava kohaldavad liikmesriigid sätestavad kriteeriumid tagamaks, et lisatasu makstakse põllumajandustootjatele, kelle mullikakari on mõeldud lehmakarja uuendamiseks. Need kriteeriumid võivad eelkõige hõlmata vanusepiirangut ja/või loomatõugudega seotud nõudeid. Liikmesriigid teatavad komisjonile enne asjaomase aasta 1. jaanuari nende poolt vastu võetud kriteeriumidest. Kõigist järgmistest muudatustest teatatakse komisjonile enne asjassepuutuva aasta 1. jaanuari.

4.   Kui määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 129 lõike 1 teises lõigus osutatud proportsionaalse vähendamise tulemusel ei saada täisarvu lisatasukõlblikke loomi, määratakse kümnendikkoha eest vastav osa lisatasu ühiksummast ning, kui see on kohaldatav, artiklis 104 osutatud täiendavast siseriiklikust lisatasust ja artiklis 118 osutatud tootmise ekstensiivistamistoetusest. Selleks võetakse arvesse ainult kümnendikkoht.

5.   Erikava kohaldatavates liikmesriikides on täielikult täidetud määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 125 lõikes 2 sätestatud nõue peetavate loomade miinimumarvu kohta ammlehmade puhul, kui põllumajandustootja on ammlehmade lisatasu taotlenud, ja mullikate puhul, kui põllumajandustootja on mullikate lisatasu taotlenud.

6.   Käesoleva erikava suhtes ei kohaldata artikleid 105—113.

Artikkel 115

Loomade arvu ümardamine

Kui mullikate väikseima ja suurima arvu väljaarvutamine protsendina vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 125 lõike 2 teisele lõigule annab tulemuse, mis ei ole täisarv, ümardatakse kõnealune arv lähima täisarvuni allapoole, kui see on väiksem kui 0,5, ning ülespoole, kui see on suurem või võrdne 0,5-ga.

4. JAGU

Ühissätted erilisatasude ja ammlehmade lisatasude kohta

1. alajagu

Üldsätted

Artikkel 116

Erilisatasu ja ammlehmade lisatasu taotlused

1.   Liikmesriigid võivad halduslikel põhjustel ette näha, et abitaotlused määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 22 osutatud otsetoetuste saamiseks erilisatasu ja ammlehmade lisatasu osas esitatakse loomade miinimumarvu kohta, tingimusel et see arv ei ületa 3.

2.   Ilma et see piiraks artikli 102 lõike 2 ja artikli 118c lõike 2 kohaldamist, võivad liikmesriigid kindlaks määrata lisatasutaotluste esitamise ajavahemikud ja kuupäevad ning taotluste arvu, mida põllumajandustootjad võivad ühe lisatasukava ja ühe kalendriaasta kohta esitada.

Artikkel 117

Loomkoormus

1.   Pädevad asutused määravad igale põllumajandustootjale, kes on samaks kalendriaastaks esitanud taotluse määruse (EMÜ) nr 1782/2003 artiklis 22 nimetatud erilisatasu või ammlehmade lisatasude otsetoetuse saamiseks, loomühikute arvu, mis vastab loomade arvule, kelle eest võib maksta erilisatasu või ammlehmade lisatasu, võttes arvesse söödamaa suurust põllumajandustootja talumajapidamises.

2.   Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 131 osutatud loomkoormuse määramisel kehtib järgmine kord:

| (a) | võetakse arvesse individuaalne piimakvoot, mis kehtestatakse põllumajandustootjale 31. märtsil, mis eelneb lisamaksukava 12kuulise rakendusaja algusele vastavale kalendriaastale; |
| --- | --- |

(a)

võetakse arvesse individuaalne piimakvoot, mis kehtestatakse põllumajandustootjale 31. märtsil, mis eelneb lisamaksukava 12kuulise rakendusaja algusele vastavale kalendriaastale;

| (b) | arvutatakse selle kvoodi täitmiseks vajalike lüpsilehmade arv kooskõlas käesoleva määruse artikliga 103. |
| --- | --- |

(b)

arvutatakse selle kvoodi täitmiseks vajalike lüpsilehmade arv kooskõlas käesoleva määruse artikliga 103.

3.   Lisatasukõlblike loomade arvu määramisel:

| (a) | korrutatakse ühtse süsteemi eeskirjade alusel määratud hektarite arv määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 131 osutatud loomkoormusega; |
| --- | --- |

(a)

korrutatakse ühtse süsteemi eeskirjade alusel määratud hektarite arv määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 131 osutatud loomkoormusega;

| (b) | lahutatakse sel viisil saadud arvust loomühikute arv, mis vastab lüpsilehmade arvule, mida põllumajandustootjale on vaja piima tootmiseks kehtestatud kvoodi mahus; |
| --- | --- |

(b)

lahutatakse sel viisil saadud arvust loomühikute arv, mis vastab lüpsilehmade arvule, mida põllumajandustootjale on vaja piima tootmiseks kehtestatud kvoodi mahus;

| (c) | lahutatakse sel viisil saadud arvust loomühikute arv, mis vastab lammaste ja/või kitsede arvule, kelle kohta on esitatud lisatasutaotlus. |
| --- | --- |

(c)

lahutatakse sel viisil saadud arvust loomühikute arv, mis vastab lammaste ja/või kitsede arvule, kelle kohta on esitatud lisatasutaotlus.

Sel viisil saadud lõplik arv vastab maksimumarvule loomühikutele, mille eest võib määrata erilisatasusid ja lisatasusid ammlehmade eest.

4.   Liikmesriigid teatavad igale asjaomasele põllumajandustootjale talle määratud loomkoormuse ja sellest tuleneva loomühikute arvu, mille eest võib lisatasusid määrata.

2. alajagu

Tootmise ekstensiivistamistoetuse kava

(määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikkel 132)

Artikkel 118

Tootmise ekstensiivistamistoetuse kavas osalemine

1.   Põllumajandustootjad peavad tootmise ekstensiivistamistoetuse saamiseks määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 22 viidatud otsetoetuse taotlusel märkima, et nad soovivad tootmise ekstensiivistamistoetuse kavas osaleda.

2.   Tootmise ekstensiivistamistoetust ei maksta loomade eest, kelle eest loetakse erilisatasu makstuks artikli 88 tähenduses.

Artikkel 118a

Loomkoormuse arvutamine loenduse käigus

1.   Kontrollimaks, kas määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 132 lõike 3 punkti a kohaselt arvutatud loomade koguarv vastab kõnealuse määruse artikli 132 lõikes 2 sätestatud loomkoormusnõudele, määravad liikmesriigid loomade loendamiseks igal aastal vähemalt viis kuupäeva ning teatavad need komisjonile.

Välja arvatud juhtudel, kui liikmesriigid otsustavad, et loomade loendus võib toimuda mis tahes päeval aastas, määratakse loenduspäevad juhuvalikul nii, et saaks tüüpilisi andmeid kogu aasta kohta, ning neid muudetakse igal aastal ja iga loenduspäev määratakse kindlaks tagantjärele ning sellest teatatakse põllumajandustootjale kõige varem kaks nädalat pärast selle kindlaksmääramist.

2.   Loenduskuupäevadel loetakse loomi ühel järgmisel meetodil, mille valib liikmesriik:

| (a) | liikmesriik võib paluda igal põllumajandustootjal oma talumajapidamise registri alusel enne liikmesriigi poolt kindlaksmääratavat kuupäeva deklareerida loomühikute või loomade arvu mõlemas määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 131 lõike 2 punktis a osutatud ümberarvestustabelis sätestatud veiste kategoorias; |
| --- | --- |

(a)

liikmesriik võib paluda igal põllumajandustootjal oma talumajapidamise registri alusel enne liikmesriigi poolt kindlaksmääratavat kuupäeva deklareerida loomühikute või loomade arvu mõlemas määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 131 lõike 2 punktis a osutatud ümberarvestustabelis sätestatud veiste kategoorias;

| (b) | liikmesriik võib kasutada määruse (EÜ) nr 1760/2000 artikli 3 punktis b osutatud elektroonilist andmebaasi loomühikute arvu kindlaksmääramiseks, tingimusel et liikmesriik on piisavalt veendunud, et andmebaas sisaldab täpseid andmed tootmise ekstensiivistamistoetuse kava kohta. |
| --- | --- |

(b)

liikmesriik võib kasutada määruse (EÜ) nr 1760/2000 artikli 3 punktis b osutatud elektroonilist andmebaasi loomühikute arvu kindlaksmääramiseks, tingimusel et liikmesriik on piisavalt veendunud, et andmebaas sisaldab täpseid andmed tootmise ekstensiivistamistoetuse kava kohta.

3.   Loomühikute arv, mille alusel määratakse kindlaks, kas põllumajandustootja on täitnud määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 132 lõikes 2 sätestatud loomkoormusnõude, on loenduspäevadel saadud loomühikute arvu aritmeetiline keskmine, millele lisandub loomühikute arv, mis vastab lammaste ja kitsede arvule, kelle kohta on samal kalendriaastal esitatud lisatasutaotlus.

Kui liikmesriigid otsustavad, et loomade loendus võib toimuda mis tahes päeval, võivad nad ette näha, et lõike 2 punktides a ja b osutatud näitajad arvutatakse pro rata temporis põhimõttel selle ajavahemiku kohta, mil loomi peetakse talumajapidamises.

4.   Liikmesriigid võtavad meetmeid määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 29 kohaldamiseks põllumajandustootjate suhtes, kes loovad nimetatud määruse artiklis 132 sätestatud nõuded kunstlikult, esitades teataval ajal aastas tavapärasest madalama loomkoormuse näitajad.

Artikkel 118b

Lihtsustatud kava loomkoormuse arvutamisel

1.   Erandina artiklist 118a võivad liikmesriigid lubada põllumajandustootjatel valida lihtsustatud kava loomkoormuse arvutamisel.

Sel juhul peab põllumajandustootja toetuse taotlusele märkima, et:

| (a) | ta kinnitab, et on kuni toetuse taotluse esitamiseni iga päev järginud määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 132 sätestatud maksimaalse loomkoormuse nõuet; |
| --- | --- |

(a)

ta kinnitab, et on kuni toetuse taotluse esitamiseni iga päev järginud määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 132 sätestatud maksimaalse loomkoormuse nõuet;

| (b) | ta kohustub kõnesolevat loomkoormust järgima iga päev alates toetuse taotluse esitamisest kuni järgmise 31. detsembrini. |
| --- | --- |

(b)

ta kohustub kõnesolevat loomkoormust järgima iga päev alates toetuse taotluse esitamisest kuni järgmise 31. detsembrini.

Kui asjaomane liikmesriik on otsustanud kohaldada määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 132 lõike 2 teist lõiku, märgib põllumajandustootja oma taotlusele, kumba maksimaalset loomkoormusnõuet ta järgib. Põllumajandustootja võib oma valikut muuta hiljemalt enne seda, kui talle teatatakse tema loomade arvu kohapeal kontrollimisest.

Põllumajandustootja võib pädevale asutusele teise lõigu punktis b mainitud kohustuse tühistamisest teatada enne seda, kui talle teatatakse tema loomade arvu kohapeal kontrollimisest. Sel juhul ei ole tal õigust saada tootmise ekstensiivistamistoetust.

Teises lõigus osutatud kinnituse ja kohustuse suhtes kohaldatakse ühtse süsteemiga ettenähtud kontrolli- ja karistussätteid.

2.   Kui liikmesriigid otsustavad kohaldada määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 132 lõike 2 teises lõigus sätestatud võimalust või sellest loobuda, teatavad nad komisjonile oma otsusest enne asjassepuutuva kalendriaasta 1. jaanuari.

Artikkel 118c

Mägipiirkondade põllumajandustootjad

1.   Liikmesriigid, kes soovivad kasutada määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 132 lõikes 4 sätestatud võimalust, teatavad sellest komisjonile ning samal ajal teatavad komisjonile, kas käesolevas artiklis sätestatud tingimused on täidetud.

Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 132 lõike 4 kohaldamisel tähendab “mägipiirkonna põllumajandustootja” iga põllumajandustootjat:

| (a) | kelle talumajapidamine asub mägipiirkonnas; |
| --- | --- |

(a)

kelle talumajapidamine asub mägipiirkonnas;

| (b) | kelle söödamaast vähemalt 50 % asub mägipiirkonnas. |
| --- | --- |

(b)

kelle söödamaast vähemalt 50 % asub mägipiirkonnas.

Komisjon peab otsustama, millised liikmesriigid vastavad määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 132 lõikes 4 osutatud tingimustele.

Käesoleva määruse jõustumisel kehtivaid otsuseid kohaldatakse edasi.

2.   Ilma et see piiraks artikli 118 lõike 1 kohaldamist, kinnitavad käesoleva artikli lõike 1 alusel tootmise ekstensiivistamistoetust soovivad põllumajandustootjad loomapidamise abitaotluses, et nad taotlevad tootmise ekstensiivistamistoetust. Nad peavad alates artiklis 118 osutatud taotluse esitamise päevast vähemalt kuus kuud järjest pidama sellisel arvul lüpsilehmi, mis on vähemalt võrdne lüpsilehmade arvuga, kelle eest on taotletud tootmise ekstensiivistamistoetust. Kuuekuuline ooteaeg algab järgmisel päeval pärast taotluse esitamist.

Kalendriaastas esitatakse taotlusi kuuekuulise üldise ajavahemiku jooksul, mille määrab liikmesriik.

Liikmesriigid võivad selles üldises ajavahemikus määrata konkreetsed taotluste esitamise ajavahemikud.

Artikkel 118d

Toetusekõlblike lüpsilehmade maksimaalarv

Lüpsilehmade arv, kelle eest põllumajandustootjale makstakse tootmise ekstensiivistamistoetust, ei tohi ületada ühte järgmistest näitajatest:

| (a) | lüpsilehmade arv, keda on vaja individuaalse piimakvoodi täitmiseks, mis kehtestatakse põllumajandustootjale 31. märtsil enne lisamaksukava 12kuulise rakendusaja algust asjassepuutuval kalendriaastal; lehmade arv arvutatakse XVI lisas määratletud keskmise piimaanni alusel; |
| --- | --- |

(a)

lüpsilehmade arv, keda on vaja individuaalse piimakvoodi täitmiseks, mis kehtestatakse põllumajandustootjale 31. märtsil enne lisamaksukava 12kuulise rakendusaja algust asjassepuutuval kalendriaastal; lehmade arv arvutatakse XVI lisas määratletud keskmise piimaanni alusel;

| (b) | vastavalt artiklile 118a määratud talumajapidamises peetavate lehmade koguarv, millest on lahutatud individuaalülemmäärale vastav ammlehmade arv. |
| --- | --- |

(b)

vastavalt artiklile 118a määratud talumajapidamises peetavate lehmade koguarv, millest on lahutatud individuaalülemmäärale vastav ammlehmade arv.

Artikkel 119

Üldsätted

1.   Liikmesriigid teatavad komisjonile määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 132 lõike 3 punktis c kasutatava karjamaa mõiste muutmisest enne asjassepuutuva aasta 1. jaanuari.

2.   Käesoleva alajao alusel loomkoormuse arvutamisel võetakse arvesse ainult kaks kümnendkohta.

3.   Juhul kui pädevad veterinaarasutused otsustavad, et ühtki looma ei tohi tootmisüksusest välja viia, välja arvatud tapmise eesmärgil, korrutatakse käesoleva alajao kohaldamiseks põllumajandusettevõttes registreeritud loomühikute arv koefitsiendiga 0,8.

Kõnealust meedet kohaldatakse üksnes ajal, mil kohaldatakse esimeses lõigus nimetatud otsust, ja sellele järgneva 20 päeva jooksul tingimusel, et põllumajandustootja on pädevale asutusele otsuse tegemisele järgneva 10 päeva jooksul kirjalikult teatanud asjaomaste loomade olemasolust ning on võtnud kõik vajalikud meetmed episootia puhkemise vältimiseks või tõkestamiseks.

5. JAGU

Tapalisatasu

(määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikkel 130)

Artikkel 120

Liikmesriigid võivad ette näha, et kalendriaastal makstava tapalisatasu saamiseks peab põllumajandustootja enne kõnesoleva kalendriaasta kohta tehtava esimese lisataotluse esitamist või selle esitamisel esitama teatise oma osalemise kohta.

Kui põllumajandustootja ei tee osalemisteatises muudatusi, võib liikmesriik lugeda kehtivaks eelmise teatise.

Artikkel 121

Taotlused

1.   Abitaotlus sisaldab tapalisatasu määramiseks vajalikke andmeid, eelkõige looma sünnikuupäeva, kui loom on sündinud pärast 1. jaanuari 1998.

Abitaotlused esitatakse liikmesriigi poolt kindlaksmääratava tähtaja jooksul, mis ei tohi olla pikem kui kuus kuud alates looma tapmisest või, looma eksportimisel, ühenduse tolliterritooriumilt lahkumisest, ning mis lõpeb hiljemalt järgmise aasta veebruari lõpuks, välja arvatud erandjuhtudel, mille kohta teeb otsuse liikmesriik, kust loom ära saadetakse või eksporditakse. Ilma et see piiraks nimetatud ajapiirangut, võivad liikmesriigid kindlaks määrata taotluste esitamise tähtajad ja kuupäevad ning kehtestada taotluste arvu, mida põllumajandustootjad võivad ühes kalendriaastas esitada.

Liikmesriigid võivad lubada, et põllumajandustootja asemel esitab taotluse mõni teine isik. Sel juhul märgitakse taotlusse põllumajandustootja nimi ja aadress, kellel on õigus saada tapalisatasu.

Lisaks ühtse süsteemi nõuetele sisaldab taotlus järgmist:

| (a) | kui lisatasu määratakse loomade tapmise eest, siis tapamaja tõendit või vähemalt sama informatsiooni sisaldavat tapamaja poolt koostatud või kinnitatud dokumenti, kuhu on kantud:






  (i) | tapamaja nimi ja aadress (või vastav kood), |
| --- | --- | --- |

(a)

kui lisatasu määratakse loomade tapmise eest, siis tapamaja tõendit või vähemalt sama informatsiooni sisaldavat tapamaja poolt koostatud või kinnitatud dokumenti, kuhu on kantud:

(i)

tapamaja nimi ja aadress (või vastav kood),

| (ii) | looma tapmiskuupäev ning identifitseerimis- ja tapanumber, |
| --- | --- |

(ii)

looma tapmiskuupäev ning identifitseerimis- ja tapanumber,

| (iii) | vasikate puhul rümba kaal, kui ei kohaldata artikli 122 lõiget 4; |
| --- | --- |

(iii)

vasikate puhul rümba kaal, kui ei kohaldata artikli 122 lõiget 4;

| (b) | kui loom eksporditakse kolmandasse riiki:






  (i) | eksportija nimi ja aadress (või vastav kood), |
| --- | --- | --- |

(b)

kui loom eksporditakse kolmandasse riiki:

(i)

eksportija nimi ja aadress (või vastav kood),

| (ii) | looma identifitseerimisnumber, |
| --- | --- |

(ii)

looma identifitseerimisnumber,

| (iii) | ekspordideklaratsioon, milles on esitatud pärast 1. jaanuari 1998 sündinud loomade vanus ning, kui ei kohaldata artikli 122 lõiget 4, vasikate eluskaal, mis ei tohi ületada 300 kilogrammi, |
| --- | --- |

(iii)

ekspordideklaratsioon, milles on esitatud pärast 1. jaanuari 1998 sündinud loomade vanus ning, kui ei kohaldata artikli 122 lõiget 4, vasikate eluskaal, mis ei tohi ületada 300 kilogrammi,

| (iv) | tõend looma väljaviimise kohta ühenduse tolliterritooriumilt, mis esitatakse samal viisil kui eksporditoetuste saamise korral. |
| --- | --- |

(iv)

tõend looma väljaviimise kohta ühenduse tolliterritooriumilt, mis esitatakse samal viisil kui eksporditoetuste saamise korral.

Liikmesriigid võivad siiski ette näha, et neljanda lõigu punktides a ja b osutatud andmed esitatakse liikmesriigi heakskiidetud asutuse või asutuste kaudu, kes võivad kasutada infotehnoloogiat.

Liikmesriigid kontrollivad väljaantud tõendite ja dokumentide ning, kui see on kohaldatav, neljandas lõigus osutatud andmete õigsust regulaarselt ja ette teatamata.

2.   Erandina lõikest 1 võivad liikmesriigid ette näha, et tapamajade poolt pädevale asutusele edastatavaid andmeid looma tapmise kohta, mis on kantud määruse (EÜ) nr 1760/2000 artikli 3 punktis b osutatud elektroonilisse andmebaasi, peetakse põllumajandustootjate taotlusteks tapalisatasu saamiseks, juhul kui liikmesriik on piisavalt veendunud, et andmebaas sisaldab täpseid andmeid tapalisatasukava kohaldamiseks ning, kui see on kohaldatav, loomade tapmise erilisatasu ja/või loomade tapmise lisatoetuste ja/või aastaaegade mõju hüvitava lisatasu maksmiseks.

Liikmesriigid võivad siiski ette näha, et tuleb esitada taotlus. Sel juhul võivad nad kindlaks määrata andmed, mis tuleb koos taotlusega esitada.

Liikmesriigid, kes otsustavad käesolevat lõiget kohaldada, teatavad komisjonile kõikidest edasistest muudatustest enne nende rakendamist.

Liikmesriigid tagavad, et makseasutusele esitatavas informatsioonis on kõik tapalisatasu maksmiseks vajalikud andmed, eelkõige:

| (a) | asjaomasel aastal tapetud, määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 130 lõikes 1 osutatud loomade liik ja arv; |
| --- | --- |

(a)

asjaomasel aastal tapetud, määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 130 lõikes 1 osutatud loomade liik ja arv;

| (b) | andmed kõnealuses artiklis osutatud vanusepiirangute ja rümba kaalu ning käesoleva määruse artiklis 123 osutatud ooteaja järgimise kohta; |
| --- | --- |

(b)

andmed kõnealuses artiklis osutatud vanusepiirangute ja rümba kaalu ning käesoleva määruse artiklis 123 osutatud ooteaja järgimise kohta;

| (c) | andmed, mida on vaja loomade tapmise erilisatasu maksmiseks ja/või loomade tapmise lisatoetuste maksmiseks ja/või aastaaegade mõju hüvitava lisatasu maksmiseks, kui see on kohaldatav. |
| --- | --- |

(c)

andmed, mida on vaja loomade tapmise erilisatasu maksmiseks ja/või loomade tapmise lisatoetuste maksmiseks ja/või aastaaegade mõju hüvitava lisatasu maksmiseks, kui see on kohaldatav.

3.   Kui loomadega on pärast artiklis 123 nimetatud ooteaega ühenduses kaubeldud, väljastab tapamaja nende kohta käesoleva artikli lõike 1 neljanda lõigu punktis a osutatud dokumendi isegi juhul, kui liikmesriik, kus loom tapeti, on otsustanud kohaldada käesoleva artikli lõikes 2 sätestatud erandit.

Kui kahe liikmesriigi andmeedastussüsteemid on ühitatavad, võivad need liikmesriigid kokku leppida, et kohaldatakse lõikes 2 kirjeldatud süsteemi.

Liikmesriigid abistavad üksteist, et tagada esitatud dokumentide ja/või üksteisele edastatavate andmete õigsuse tõhus kontroll. Selleks edastab lisatasu maksev liikmesriik liikmesriigile, kus loom tapetakse, regulaarselt tapamajade kaupa ülevaate tapatõenditest (või samaväärsetest andmetest), mis sellest liikmesriigist on saadud.

Artikkel 122

Rümpade esitusviis ja kaal

1.   Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 130 lõike 1 punkti b kohaldamisel esitatakse vasikarümbad pärast nülgimist, veretustamist ja siseelundite eemaldamist, ilma pea ja jalgadeta, kuid koos maksa, neerude ja neerurasvaga.

2.   Arvesse võetakse jahutatud rümba kaal või võimalikult kiiresti pärast tapmist määratud tapasooja rümba kaal, millest lahutatakse 2 %.

3.   Kui rümbad esitatakse ilma maksa, neerude ja/või neerurasvata, suurendatakse nende kaalu järgmiselt:

| (a) | maksa arvelt 3,5 kilogrammi võrra; |
| --- | --- |

(a)

maksa arvelt 3,5 kilogrammi võrra;

| (b) | neerude arvelt 0,5 kilogrammi võrra; |
| --- | --- |

(b)

neerude arvelt 0,5 kilogrammi võrra;

| (c) | neerurasva arvelt 3,5 kilogrammi võrra. |
| --- | --- |

(c)

neerurasva arvelt 3,5 kilogrammi võrra.

4.   Liikmesriigid võivad ette näha, et kui vasika vanus tapmisel või eksportimisel on alla viie kuu, loetakse määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 130 lõike 1 punktis b osutatud kaalupiirang täidetuks.

Kui rümba kaalu ei saa tapamajas kindlaks teha, loetakse määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 130 lõike 1 punktis b nimetatud nõue täidetuks, kui looma eluskaal ei ületa 300 kilogrammi.

Artikkel 123

Lisatasu saaja

1.   Lisatasu loomade tapmise eest makstakse põllumajandustootjatele, kes on loomi pidanud vähemalt kahekuise ooteaja vältel, mis lõpeb vähem kui kuu aega enne loomade tapmist või eksportimist.

2.   Alla kolme kuu vanuselt tapetavate vasikate ooteaeg on üks kuu.

Artikkel 124

Siseriiklikud ülemmäärad

1.   Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 130 lõigetes 1 ja 3 osutatud siseriiklikud ülemmäärad on esitatud käesoleva määruse XVII lisas.

2.   Kui proportsionaalse vähendamise tulemusel vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 130 lõikele 4 ei saada täisarvu lisatasukõlblikke loomi, määratakse kümnendikkoha eest vastav osa lisatasu ühiksummast. Selleks võetakse arvesse ainult kümnendikkoht.

6. JAGU

Lisatoetused

(määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklid 133—136)

Artikkel 125

Siseriiklik kord

Komisjonile määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 137 osutatud siseriikliku korra üksikasjalikud andmed on:

| (1) | loomühikute põhjal makstavad hüvitised, kui see on kohaldatav:






  (a) | esialgsed summad iga loomakategooria ühe looma kohta ning lisatasude määramise kord; |
| --- | --- | --- |

(1)

loomühikute põhjal makstavad hüvitised, kui see on kohaldatav:

(a)

esialgsed summad iga loomakategooria ühe looma kohta ning lisatasude määramise kord;

| (b) | esialgne prognoositav kogukulu iga loomakategooria kohta, täpsustades, kas toetused makstakse tapalisatasu lisana, ning asjassepuutuvate loomade arv; |
| --- | --- |

(b)

esialgne prognoositav kogukulu iga loomakategooria kohta, täpsustades, kas toetused makstakse tapalisatasu lisana, ning asjassepuutuvate loomade arv;

| (c) | loomkoormusega seotud erinõuded, välja arvatud juhul, kui toetused makstakse tapalisatasu lisana; |
| --- | --- |

(c)

loomkoormusega seotud erinõuded, välja arvatud juhul, kui toetused makstakse tapalisatasu lisana;

| (d) | isasveiste arvu piirangud talumajapidamise kohta, kui see on kohaldatav; |
| --- | --- |

(d)

isasveiste arvu piirangud talumajapidamise kohta, kui see on kohaldatav;

| (e) | muud andmed rakenduseeskirjade kohta. |
| --- | --- |

(e)

muud andmed rakenduseeskirjade kohta.

Punktides a ja b osutatud loomakategooriad on pullid, härjad, ammlehmad, lüpsilehmad, ammlehmade lisatasu kõlblikud mullikad ja muud mullikad ning kõik liikmesriikide poolt kindlaksmääratud loomade alamrühmad, mis nendesse kategooriatesse kuuluvad;

| (2) | pindalatoetused vajaduse korral:






  (a) | piirkondlike baaskasvupindade arvutamine; |
| --- | --- | --- |

(2)

pindalatoetused vajaduse korral:

(a)

piirkondlike baaskasvupindade arvutamine;

| (b) | esialgsed summad hektari kohta; |
| --- | --- |

(b)

esialgsed summad hektari kohta;

| (c) | esialgne prognoositav kogukulu ja vastav hektarite arv; |
| --- | --- |

(c)

esialgne prognoositav kogukulu ja vastav hektarite arv;

| (d) | muud andmed rakenduseeskirjade kohta. |
| --- | --- |

(d)

muud andmed rakenduseeskirjade kohta.

7. JAGU

Üldsätted

Artikkel 126

Ettemaksed

1.   Vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 28 lõike 3 punktile b teeb pädev asutus halduskontrolli ja kohapealse kontrolli tulemuste alusel põllumajandustootjale lisatasu saamiseks kõlblike loomade eest ettemakse, mis on 60 % erilisatasudest, ammlehmade lisatasudest ja tapalisatasudest.

Erilisatasu, artiklis 114 osutatud mullikate erikava ja/või tapalisatasu puhul võib liikmesriik ettemakse suurust vähendada, kuid see ei või olla väiksem kui 40 %.

Lisaks sellele võivad liikmesriigid halduskontrolli ja kohapealse kontrolli tulemuste alusel otsustada teha põllumajandustootjale ettemakse, mis ei tohi ületada 60 % määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 133 nimetatud lisatoetuse summast.

Ettemakset ei või teha enne selle kalendriaasta 16. oktoobrit, milleks lisatasu taotletakse või lisamakse antakse.

2.   Lõplik lisatasu või lisamakse võrdub põllumajandustootjale ettenähtud lisatasu või lisamakse ja ettemakse vahega.

Artikkel 127

Loomade arvelevõtmisaasta

1.   Erilisatasu, ammlehmade lisatasu, aastaaegade mõju hüvitava lisatasu ning tootmise ekstensiivistamistoetuse kavadega hõlmatud loomade arvelevõtmisaasta määramisel ja loomkoormuse arvutamiseks kasutatavate loomühikute arvu määramisel on rakendusjuhtumiks taotluste esitamistähtaeg.

Kui erilisatasu määratakse vastavalt artiklile 93, saab lisatasu taotleda sellises ulatuses, mis kehtib looma tapmis- või eksportimisaasta 31. detsembril, kui:

| (a) | loom tapeti või eksporditi hiljemalt 31. detsembril; |
| --- | --- |

(a)

loom tapeti või eksporditi hiljemalt 31. detsembril;

| (b) | lisatasutaotlus kõnesoleva looma eest esitatakse pärast seda kuupäeva. |
| --- | --- |

(b)

lisatasutaotlus kõnesoleva looma eest esitatakse pärast seda kuupäeva.

2.   Abi suuruse kohaldamiseks ja proportsionaalse vähendamise arvutamiseks vastavalt artiklile 124 on tapalisatasu maksmisel loomade arvelevõtmisaastaks tapmis- või eksportimisaasta.

Artikkel 128

Ümberarvestamine riigi vääringusse

Lisatasusummad ja tootmise ekstensiivistamistoetus arvutatakse riigi vääringusse artikli 42 kohaselt kindlaksmääratavale arvelevõtmisaastale eelnevas detsembris kohaldatavate vahetuskursside pro rata temporis põhimõttel arvutatava keskmise alusel. Komisjon kehtestab keskmised vahetuskursid järgneva kuu jooksul.

Artikkel 129

Karistused keelatud ainete ja toodete ebaseadusliku kasutamise või oma valduses hoidmise eest

Ühenduse veterinaarmäärustega keelatud ainete ja toodete ebaseadusliku kasutamise või oma valduses hoidmisega seotud korduvate rikkumiste korral otsustavad liikmesriigid vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 140 lõike 1 teisele lõigule rikkumise raskusest lähtudes, kui pikaks ajaks põllumajandustootja abikavadest välja arvatakse.

Artikkel 130

Individuaalse piimakvoodi kindlaksmääramine

Erandina käesoleva määruse artikli 102 lõike 1 punktist a, artikli 117 lõike 2 punktist a ja artikli 118d punktist a, võivad liikmesriigid kuni määruse (EÜ) nr 1788/2003 artiklis 1 osutatud 11. perioodi lõpuni otsustada, et piimatootjate puhul, kes vastavalt määruse (EMÜ) nr 1788/2003 artikli 5 punktile j ja k või vastavalt nimetatud määruse artiklite 16, 17 ja 18 rakendamiseks võetud siseriiklikele õigusnormidele vabastavad või võtavad alates 31. märtsist või 1. aprillist üle osa või kogu individuaalse piimakvoodi, määratakse 1. aprillil kindlaks:

| (a) | ammlehmade lisatasu saamise tingimustele vastav maksimaalne individuaalne piimakvoot ja ammlehmade maksimaalne arv; |
| --- | --- |

(a)

ammlehmade lisatasu saamise tingimustele vastav maksimaalne individuaalne piimakvoot ja ammlehmade maksimaalne arv;

| (b) | lisatoetuse maksmine lüpsilehma kohta; |
| --- | --- |

(b)

lisatoetuse maksmine lüpsilehma kohta;

| (c) | lüpsilehmade arv, pidades silmas ekstensiivistamistoetuse andmist mägipiirkondades asuvates põllumajandusettevõtetes peetavate lüpsilehmade jaoks; |
| --- | --- |

(c)

lüpsilehmade arv, pidades silmas ekstensiivistamistoetuse andmist mägipiirkondades asuvates põllumajandusettevõtetes peetavate lüpsilehmade jaoks;

| (d) | loomkoormus. |
| --- | --- |

(d)

loomkoormus.

Artikkel 130a

Ooteaegade kindlaksmääramine

Artiklis 90, artikli 94 lõikes 1, artiklis 101, artikli 118c lõikes 2 ja artiklis 123 osutatud ooteaegade viimaseks päevaks on ooteaja alguskuupäevaga sama numbrit kandvale päevale eelnev päev, olenemata sellest, kas see on tööpäev või mitte.

Artikkel 131

Teatamine

1.   Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 68 lõike 1 kohaldamise puhul teatavad liikmesriigid komisjonile:

| (a) | hiljemalt iga aasta 15. septembriks jooksva aasta esimese kuue kuu kohta ja 1. märtsiks eelmise aasta viimase kuue kuu kohta: vasikate arv, kelle eest on taotletud tapalisatasu, täpsustades, kas loomad tapeti või eksporditi; |
| --- | --- |

(a)

hiljemalt iga aasta 15. septembriks jooksva aasta esimese kuue kuu kohta ja 1. märtsiks eelmise aasta viimase kuue kuu kohta: vasikate arv, kelle eest on taotletud tapalisatasu, täpsustades, kas loomad tapeti või eksporditi;

| (b) | hiljemalt iga aasta 31. juuliks ja eelmise kalendriaasta kohta:






  (i) | vasikate arv, kelle eest tegelikult määrati tapalisatasu, täpsustades, kas toetust taotleti looma tapmisel või eksportimisel, ning asjaomaste põllumajandustootjate arv; |
| --- | --- | --- |

(b)

hiljemalt iga aasta 31. juuliks ja eelmise kalendriaasta kohta:

(i)

vasikate arv, kelle eest tegelikult määrati tapalisatasu, täpsustades, kas toetust taotleti looma tapmisel või eksportimisel, ning asjaomaste põllumajandustootjate arv;

| (ii) | vasikate arv, kelle eest eelmise kalendriaasta kohta piirkondliku ülemmäära rakendamise tõttu erilisatasu ei määratud. |
| --- | --- |

(ii)

vasikate arv, kelle eest eelmise kalendriaasta kohta piirkondliku ülemmäära rakendamise tõttu erilisatasu ei määratud.

2.   Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 68 lõike 2 punkti a alapunktide i ja ii kohaldamise puhul teatavad liikmesriigid komisjonile:

| (a) | hiljemalt iga aasta 15. septembriks jooksva aasta esimese kuue kuu kohta ja 1. märtsiks eelmise aasta viimase kuue kuu kohta:






  (i) | lehmade arv, kelle kohta on taotletud ammlehmade eest makstavat lisatasu, määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 125 lõike 2 punktides a ja b nimetatud kavade kaupa; |
| --- | --- | --- |

(a)

hiljemalt iga aasta 15. septembriks jooksva aasta esimese kuue kuu kohta ja 1. märtsiks eelmise aasta viimase kuue kuu kohta:

(i)

lehmade arv, kelle kohta on taotletud ammlehmade eest makstavat lisatasu, määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 125 lõike 2 punktides a ja b nimetatud kavade kaupa;

| (ii) | veiste (v.a vasikad) arv, kelle eest on taotletud tapalisatasu, täpsustades, kas loomad on tapeti või eksporditi; |
| --- | --- |

(ii)

veiste (v.a vasikad) arv, kelle eest on taotletud tapalisatasu, täpsustades, kas loomad on tapeti või eksporditi;

| (b) | hiljemalt iga aasta 31. juuliks ja eelmise kalendriaasta kohta:






  (i) | lehmade ja mullikate arv määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 125 lõike 2 punktides a ja b nimetatud kavade kaupa, kelle kohta tegelikult määrati ammlehmade lisatasu ning asjaomaste põllumajandustootjate arv mõlema eespool nimetatud kava puhul; |
| --- | --- | --- |

(b)

hiljemalt iga aasta 31. juuliks ja eelmise kalendriaasta kohta:

(i)

lehmade ja mullikate arv määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 125 lõike 2 punktides a ja b nimetatud kavade kaupa, kelle kohta tegelikult määrati ammlehmade lisatasu ning asjaomaste põllumajandustootjate arv mõlema eespool nimetatud kava puhul;

| (ii) | loomade arv, kelle eest eelmise kalendriaasta kohta mullikatele kehtestatud spetsiaalse riikliku ülemmäära rakendamise tõttu lisatasu ei määratud, kui see on kohaldatav; |
| --- | --- |

(ii)

loomade arv, kelle eest eelmise kalendriaasta kohta mullikatele kehtestatud spetsiaalse riikliku ülemmäära rakendamise tõttu lisatasu ei määratud, kui see on kohaldatav;

| (iii) | kui see on kohaldatav, lisaks ammlehmade lisatasule ka täiendavad siseriiklikud lisatasud, esitades:






  — | lisatasu määramise tingimused, |
| --- | --- | --- |

(iii)

kui see on kohaldatav, lisaks ammlehmade lisatasule ka täiendavad siseriiklikud lisatasud, esitades:

—

lisatasu määramise tingimused,

| — | looma kohta määratud summa; |
| --- | --- |

—

looma kohta määratud summa;

| (iv) | veiste (v.a vasikad) arv, kelle eest tegelikult määrati tapalisatasu, täpsustades, kas toetus anti looma tapmisel või eksportimisel, ning asjaomaste põllumajandustootjate arv; |
| --- | --- |

(iv)

veiste (v.a vasikad) arv, kelle eest tegelikult määrati tapalisatasu, täpsustades, kas toetus anti looma tapmisel või eksportimisel, ning asjaomaste põllumajandustootjate arv;

| (v) | veiste (v.a vasikad) arv, kelle eest riikliku ülemmäära rakendamise tõttu eelmise kalendriaasta kohta tapalisatasu ei määratud. |
| --- | --- |

(v)

veiste (v.a vasikad) arv, kelle eest riikliku ülemmäära rakendamise tõttu eelmise kalendriaasta kohta tapalisatasu ei määratud.

3.   Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 68 lõike 2 punkti b alapunkti i kohaldamise puhul teatavad liikmesriigid komisjonile:

| (a) | hiljemalt iga aasta 15. septembriks jooksva aasta esimese kuue kuu kohta ja 1. märtsiks eelmise aasta viimase kuue kuu kohta: veiste (v.a vasikad) arv, kelle eest on taotletud tapalisatasu, täpsustades, kas loomad on tapeti või eksporditi; |
| --- | --- |

(a)

hiljemalt iga aasta 15. septembriks jooksva aasta esimese kuue kuu kohta ja 1. märtsiks eelmise aasta viimase kuue kuu kohta: veiste (v.a vasikad) arv, kelle eest on taotletud tapalisatasu, täpsustades, kas loomad on tapeti või eksporditi;

| (b) | hiljemalt iga aasta 31. juuliks ja eelmise kalendriaasta kohta:






  (i) | veiste (v.a vasikad) arv, kelle eest tegelikult määrati tapalisatasu, täpsustades, kas loomad on tapeti või eksporditi, ning asjaomaste põllumajandustootjate arv; |
| --- | --- | --- |

(b)

hiljemalt iga aasta 31. juuliks ja eelmise kalendriaasta kohta:

(i)

veiste (v.a vasikad) arv, kelle eest tegelikult määrati tapalisatasu, täpsustades, kas loomad on tapeti või eksporditi, ning asjaomaste põllumajandustootjate arv;

| (ii) | veiste (v.a vasikad) arv, kelle eest riikliku ülemmäära rakendamise tõttu eelmise kalendriaasta kohta tapalisatasu ei määratud. |
| --- | --- |

(ii)

veiste (v.a vasikad) arv, kelle eest riikliku ülemmäära rakendamise tõttu eelmise kalendriaasta kohta tapalisatasu ei määratud.

4.   Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 68 lõike 2 punkti b alapunkti ii kohaldamise puhul teatavad liikmesriigid komisjonile:

| (a) | hiljemalt iga aasta 15. septembriks jooksva aasta esimese kuue kuu kohta ja 1. märtsiks eelmise aasta viimase kuue kuu kohta: isasveiste arv vanuseklasside ja loomatüüpide (pullid või härjad) kaupa, kelle eest on taotletud erilisatasu; |
| --- | --- |

(a)

hiljemalt iga aasta 15. septembriks jooksva aasta esimese kuue kuu kohta ja 1. märtsiks eelmise aasta viimase kuue kuu kohta: isasveiste arv vanuseklasside ja loomatüüpide (pullid või härjad) kaupa, kelle eest on taotletud erilisatasu;

| (b) | iga aasta hiljemalt 31. juuliks ja eelmise kalendriaasta kohta:






  (i) | isasveiste arv vanuseklasside ja loomatüüpide (pullid või härjad) kaupa, kelle eest tegelikult erilisatasu määrati ning asjaomaste põllumajandustootjate arv; |
| --- | --- | --- |

(b)

iga aasta hiljemalt 31. juuliks ja eelmise kalendriaasta kohta:

(i)

isasveiste arv vanuseklasside ja loomatüüpide (pullid või härjad) kaupa, kelle eest tegelikult erilisatasu määrati ning asjaomaste põllumajandustootjate arv;

| (ii) | loomade arv vanuseklasside kaupa, kelle eest eelmise kalendriaasta kohta piirkondliku ülemmäära rakendamise tõttu erilisatasu ei määratud. |
| --- | --- |

(ii)

loomade arv vanuseklasside kaupa, kelle eest eelmise kalendriaasta kohta piirkondliku ülemmäära rakendamise tõttu erilisatasu ei määratud.

5.   Liikmesriigid teatavad hiljemalt iga aasta 31. juuliks ja eelmise kalendriaasta kohta komisjonile tegelikult makstud lisatasude summad vastavalt ühtse toetuskava osalise rakendamise põhjal tehtud valikule pärast määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 139 teises lõikes sätestatud vähendamise rakendamist.

6.   Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 71 kohaldamise puhul teatavad liikmesriigid komisjonile:

| (a) | kui see on kohaldatav, hiljemalt iga aasta 15. septembriks jooksva aasta esimese kuue kuu kohta ja 1. märtsiks eelmise aasta viimase kuue kuu kohta: loomade arv, kelle eest tegelikult määrati aastaaegade mõju hüvitav lisatasu, erilisatasu esimese ja teise osa kaupa, ning loomakasvatajate arv mõlema vanuseklassi puhul; |
| --- | --- |

(a)

kui see on kohaldatav, hiljemalt iga aasta 15. septembriks jooksva aasta esimese kuue kuu kohta ja 1. märtsiks eelmise aasta viimase kuue kuu kohta: loomade arv, kelle eest tegelikult määrati aastaaegade mõju hüvitav lisatasu, erilisatasu esimese ja teise osa kaupa, ning loomakasvatajate arv mõlema vanuseklassi puhul;

| (b) | hiljemalt iga aasta 31. juuliks ja eelmise kalendriaasta kohta:






  (i) | isasveiste arv määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 132 lõikes 2 sätestatud piirangute kaupa, kelle eest tootmise ekstensiivistamistoetust tegelikult määrati, ning asjaomaste loomakasvatajate arv nimetatud piirangute kaupa; |
| --- | --- | --- |

(b)

hiljemalt iga aasta 31. juuliks ja eelmise kalendriaasta kohta:

(i)

isasveiste arv määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 132 lõikes 2 sätestatud piirangute kaupa, kelle eest tootmise ekstensiivistamistoetust tegelikult määrati, ning asjaomaste loomakasvatajate arv nimetatud piirangute kaupa;

| (ii) | lehmade ja mullikate arv määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 132 lõikes 2 sätestatud piirangute kaupa, kelle eest tootmise ekstensiivistamistoetust tegelikult määrati, ning asjaomaste loomakasvatajate arv nimetatud piirangute kaupa; |
| --- | --- |

(ii)

lehmade ja mullikate arv määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 132 lõikes 2 sätestatud piirangute kaupa, kelle eest tootmise ekstensiivistamistoetust tegelikult määrati, ning asjaomaste loomakasvatajate arv nimetatud piirangute kaupa;

| (iii) | lüpsilehmade arv, kelle eest tegelikult määrati tootmise ekstensiivistamistoetust; |
| --- | --- |

(iii)

lüpsilehmade arv, kelle eest tegelikult määrati tootmise ekstensiivistamistoetust;

| (iv) | loomade arv, kelle eest tegelikult määrati lisatasu koos vabastusega loomkoormuse rakendamisest, ja asjaomaste põllumajandustootjate arv. |
| --- | --- |

(iv)

loomade arv, kelle eest tegelikult määrati lisatasu koos vabastusega loomkoormuse rakendamisest, ja asjaomaste põllumajandustootjate arv.

7.   Liikmesriigid edastavad käesolevas artiklis nimetatud andmed XVIII ja XIX lisas esitatud tabelitena.

8. JAGU

Ülemineku- ja lõppsätted

Artikkel 132

Üleminekusätted

Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 138 sätestatud loomade identifitseerimise ja registreerimise nõuet kohaldatakse enne 1. jaanuari 1998 sündinud loomade suhtes nõukogu direktiivis 92/102/EMÜ (39) sätestatud korras, välja arvatud loomade puhul, kellega kaubeldakse ühenduse piires.

Artikkel 133

Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 71 osutatud üleminekuperioodi jooksul kohaldatavad sätted

Ilma et see piiraks käesoleva peatüki teiste artiklite kohaldamist, kohaldatakse artikleid 96, 97, 98, 117—119 ja 125 kalendriaastatel 2005 ja 2006 niivõrd, kuivõrd liikmesriigid otsustavad kasutada määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 71 sätestatud võimalust.

14. PEATÜKK

ÜHTNE PINDALATOETUSE KAVA

(määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikkel 143b)

Artikkel 134

Toetuskõlbliku ala miinimumsuurus põllumajandustootja kohta

XX lisas on toodud toetuskõlbliku ala miinimumsuurus põllumajandustootja kohta, mille eest saab toetust taotleda üle 0,3 ha ulatuses vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 143b lõikele 5.

Artikkel 135

Põllumajandusmaad

XXI lisas on sätestatud määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 143b lõikes 4 osutatud ühtse pindalatoetuse kava alla kuuluvad põllumajandusmaad.

Artikkel 136

Määruse (EÜ) nr 796/2004 kohaldamine

Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 143b lõike 6 kolmanda lõigu kohaldamist, kohaldatakse ühtse pindalatoetuse kava suhtes määrust (EÜ) nr 796/2004, välja arvatud nimetatud määruse artikli 6 lõige 3, artikkel 7, artikli 8 lõike 2 punktid b ja c, artikli 12 lõike 1 punkt c ja lõige 2, artikli 13 lõiked 2—8, artikli 14 lõiked 2 ja 3, artiklid 16 ja 17, artikli 21 lõige 3, artikli 24 lõike 1 punktid b, d ja e, artikli 26 lõike 1 punktid a, b ja c ja lõike 2 punktid b, c ja d, artikli 27 lõike 2 punktid g, h, i ja j, artikli 28 lõike 1 punkt d, artikli 30 lõige 3, artikkel 31, artiklid 34—40, artikli 49 lõiked 2 ja 3, artikli 50 lõiked 2, 4, 5 ja 6, artiklid 51—64, artikkel 69 ja artikli 71 lõige 1.

Artikkel 137

Ühtse pindalatoetuse taotlus

1.   Käesoleva määruse kohaldamisel käsitatakse ühtse pindalatoetuse taotlust ühtse toetusetaotlusena määruse (EÜ) nr 796/2004 artikli 2 lõike 11 tähenduses.

2.   Ühtses pindalatoetuses märgitakse määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 143b lõikes 5 osutatud tingimuste kohaselt kõlblikud alad.

Artikkel 138

Toetuse saamise tingimustega seotud vähendused ja väljaarvamised

1.   Kui halduskontrolli või kohapeal tehtud kontrolli tulemusel leitakse, et deklareeritud pindala ja määruse (EÜ) nr 796/2004 artikli 2 punkti 22 tähenduses kindlaksmääratud pindala erinevus on üle 3 %, kuid mitte üle 30 % kindlaksmääratud pindalast, vähendatakse kõnealuse aasta jaoks ühtse pindalatoetuse alusel antavat summat leitud vahe kahekordse väärtuse võrra, välja arvatud määruse (EÜ) nr 796/2004 artiklis 72 määratletud vääramatu jõu või erandlike asjaolude korral.

Kui erinevus on üle 30 % kindlaksmääratud pindalast, kõnealuse aasta puhul toetust ei anta.

Kui erinevus on üle 50 %, arvatakse põllumajandustootja veel kord toetuse saajate hulgast välja toetuse suuruse ulatuses, mis vastab deklareeritud pindala ja kindlaksmääratud pindala vahele. Kõnealune summa tasaarvestatakse toetusemaksetega, mida põllumajandustootjal on õigus saada taotluste raames, mis ta esitab kolme kalendriaasta jooksul pärast kalendriaastat, mil eeskirjade eiramine on avastatud.

2.   Kui deklareeritud pindala ja kindlaksmääratud pindala erinevused tulenevad tahtlikest eeskirjade eiramistest, ei anta kõnealusel kalendriaastal põllumajandustootjale toetust, millele tal oleks olnud õigus.

Kui erinevus on üle 20 % kindlaksmääratud pindalast, arvatakse põllumajandustootja veel kord toetuse saajate hulgast välja toetuse suuruse ulatuses, mis vastab deklareeritud pindala ja kindlaksmääratud pindala vahele. Kõnealune summa tasaarvestatakse toetusemaksetega, mida põllumajandustootjal on õigus saada taotluste raames, mis ta esitab kolme kalendriaasta jooksul pärast kalendriaastat, mil eeskirjade eiramine on avastatud.

3.   Määruse (EÜ) nr 796/2004 artikli 2 punkti 22 tähenduses kindlaksmääratud pindala kehtestamiseks kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 143b lõike 5 ja lõike 6 esimese lõigu ning käesoleva määruse artikli 137 sätteid.

15. PEATÜKK

RIIKLIKUD TÄIENDAVAD OTSETOETUSED

(määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikkel 143c)

Artikkel 139

Vähendamise koefitsient

Kui antud sektori riiklikud täiendavad otsetoetused ületavad komisjoni poolt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 143c lõikes 7 lubatud piirmäära, vähendatakse asjaomase sektori riiklike täiendavate otsetoetuste määra proportsionaalselt, kasutades vähendamise koefitsienti.

Artikkel 140

Kontrollimine ja karistused

1.   Määrust (EÜ) nr 796/2004 kohaldatakse riikliku täiendava otsetoetuse suhtes, mida kaasrahastatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 1257/1999 artiklile 33h.

2.   Kui kaasrahastamist ei toimu, kohaldavad asjaomased uued liikmesriigid asjakohaseid kontrollimeetmeid, et tagada komisjoni loaga vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 143c lõikele 7 määratletud siseriiklike täiendavate otsetoetuste kõlblikkustingimuste täitmine.

Artikkel 141

Teatised

Uued liikmesriigid edastavad aruande siseriiklike täiendavate otsetoetuste rakendamismeetmete kohta enne rakendamisaastale järgneva aasta 30. juunit. Nimetatud aruanne peab sisaldama järgmist teavet:

| (a) | muudatused siseriiklikke täiendavaid otsetoetusi mõjutavas olukorras; |
| --- | --- |

(a)

muudatused siseriiklikke täiendavaid otsetoetusi mõjutavas olukorras;

| (b) | toetusesaajate arv, hektarid või ühikud, mille eest toetust maksti, iga siseriikliku täiendava otsetoetuse kohta; |
| --- | --- |

(b)

toetusesaajate arv, hektarid või ühikud, mille eest toetust maksti, iga siseriikliku täiendava otsetoetuse kohta;

| (c) | aruanne vastavalt artiklile 140 kohaldatud kontrollimeetmete ja karistuste kohta. |
| --- | --- |

(c)

aruanne vastavalt artiklile 140 kohaldatud kontrollimeetmete ja karistuste kohta.

Artikkel 142

Riigiabi

Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 143c lõikes 6 sätestatud komisjoni loale mittevastaval viisil makstud siseriiklikke täiendavaid otsetoetusi käsitletakse ebaseadusliku riigiabina nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 (40) tähenduses.

16. PEATÜKK

TOOTMISEST KÕRVALDATUD MAA KASUTAMINE TOORAINE TOOTMISEKS

1. JAGU

Eesmärk ja määratlused

Artikkel 143

Eesmärk

1.   Määruses (EÜ) nr 1782/2003 ettenähtud otsetoetuskavade raames tootmisest kõrvaldatud maad võib vastavalt nimetatud määruse artikli 55 punktile b ja artikli 107 lõike 3 esimesele taandele kasutada sellise tooraine kasvatamiseks, millest toodetakse ühenduses tooteid, mis ei ole mõeldud eeskätt inim- või loomatoiduks käesolevas peatükis ettenähtud tingimustel.

2.   Toetust ei maksta tootmisest kõrvaldatud maa puhul, millel kasvatatakse suhkrupeeti, maapirni või sigurijuuri. Sellegipoolest kohaldatakse neile tootmisest kõrvaldatud maal kasvatatavate kultuuride suhtes käesoleva peatüki sätteid samadel tingimustel kui toetuse maksmise puhul.

Nende toorainekultuuride kasvatamine tootmisest kõrvaldatud maal on lubatud järgmistel tingimustel:

| (a) | suhkrupeeti ei kasutata suhkru tootmiseks, nagu on määratletud määruses (EMÜ) nr 314/2002, (41) ei vahe-, kaas- ega kõrvalsaadusena ; |
| --- | --- |

(a)

suhkrupeeti ei kasutata suhkru tootmiseks, nagu on määratletud määruses (EMÜ) nr 314/2002, (41) ei vahe-, kaas- ega kõrvalsaadusena ;

| (b) | sigurijuured ja maapirnid ei läbi hüdrolüüsiprotsessi, nagu on sätestatud määruses (EMÜ) nr 314/2002, ei toorainena, ei vahesaadusena nagu inuliin, ei kaassaadusena nagu oligofruktoos, ega võimaliku kõrvalsaadusena. |
| --- | --- |

(b)

sigurijuured ja maapirnid ei läbi hüdrolüüsiprotsessi, nagu on sätestatud määruses (EMÜ) nr 314/2002, ei toorainena, ei vahesaadusena nagu inuliin, ei kaassaadusena nagu oligofruktoos, ega võimaliku kõrvalsaadusena.

Artikkel 144

Määratlused

Käesoleva peatüki kohaldamisel on:

| a) | taotleja põllumajandustootja, kes harib tootmisest kõrvaldatud maad vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 55 punktile b ja artikli 107 lõike 3 esimesele taandele; |
| --- | --- |

a)

taotleja põllumajandustootja, kes harib tootmisest kõrvaldatud maad vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 55 punktile b ja artikli 107 lõike 3 esimesele taandele;

| b) | kokkuostja iga isik, kes on sõlminud artiklis 147 ettenähtud lepingu ning kes ostab oma kuludega artiklis 145 nimetatud põllumajanduslikku toorainet XXIII lisas nimetatud eesmärkidel; |
| --- | --- |

b)

kokkuostja iga isik, kes on sõlminud artiklis 147 ettenähtud lepingu ning kes ostab oma kuludega artiklis 145 nimetatud põllumajanduslikku toorainet XXIII lisas nimetatud eesmärkidel;

| c) | esmatöötleja põllumajandusliku tooraine kasutaja, kes kohustub seda esmaselt töötlema ühe või mitme käesoleva määruse XXIII lisas nimetatud toote saamiseks. |
| --- | --- |

c)

esmatöötleja põllumajandusliku tooraine kasutaja, kes kohustub seda esmaselt töötlema ühe või mitme käesoleva määruse XXIII lisas nimetatud toote saamiseks.

2. JAGU

Leping

Artikkel 145

Tooraine kasutamine

1.   Tootmisest kõrvaldatud maal võib kasvatada igasugust põllumajanduslikku toorainet vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 53 punktile b ja artikli 107 lõike 3 esimesele taandele.

Tooraine töötlemisel saadud käesoleva määruse XXIII lisas nimetatud toiduks mittekasutatavate toodete majanduslik väärtus peab olema kõrgem kui kõigi teiste muul otstarbel kasutatavate ja sama töötlemise käigus saadud toodete väärtus, mis on määratud käesoleva määruse artikli 163 lõikes 3 kirjeldatud hindamismeetodi alusel.

2.   Lõikes 1 nimetatud tooraine peab olema hõlmatud lepinguga vastavalt artiklile 147, ilma et see piiraks artikli 148 sätete kohaldamist.

3.   Taotlejad tarnivad kogu koristatud tooraine kokkuostjale või esmatöötlejale, kes võtab tarne vastu ning tagab, et samaväärne kogus seda toorainet kasutatakse ühenduses ühe või mitme lisas XXIII nimetatud toiduks mittekasutatava lõpptoote tootmiseks.

Kui esmatöötleja kasutab tegelikult koristatud toorainet vahe- või kõrvalsaaduse tootmiseks, võib ta kasutada samaväärse koguse selliseid vahe- või kõrvalsaadusi ühe või mitme esimese taandes nimetatud lõppsaaduse valmistamiseks.

Teises lõigus osutatud juhul või kui kokkuostja müüb samaväärse koguse koristatud toorainet, teavitab esmatöötleja või kokkuostja pädevat asutust, kellele ta on esitanud tagatise. Kui see samaväärne kogus kasutatakse muus liikmesriigis kui see, kus tooraine koristati, teavitavad asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused üksteist selliste tehingute üksikasjadest.

4.   Lepingulisi suhteid reguleerivate siseriiklike sätete alusel võib esmatöötleja volitada kolmanda isiku vastu võtma toorainet toetust taotleva põllumajandustootja käest. Töötleja vastutab ainuisikuliselt käesolevas peatükis sätestatud kohustuste eest.

Artikkel 146

Erandid

1.   Erandina artikli 145 lõigetest 2 ja 3 võivad liikmesriigid lubada taotlejal:

| a) | kasutada CN-koodide 1201 00 90, 1205 10 90, 1205 90 00, 1206 00 91 ja 1206 00 99 alla kuuluvat kogu koristatud teravilja või õliseemneid:






  i) | kütusena oma põllumajandusettevõtte kütmiseks; |
| --- | --- | --- |

a)

kasutada CN-koodide 1201 00 90, 1205 10 90, 1205 90 00, 1206 00 91 ja 1206 00 99 alla kuuluvat kogu koristatud teravilja või õliseemneid:

i)

kütusena oma põllumajandusettevõtte kütmiseks;

| ii) | oma põllumajandusettevõttes energia või biokütuse tootmiseks; |
| --- | --- |

ii)

oma põllumajandusettevõttes energia või biokütuse tootmiseks;

| b) | töödelda kogu koristatud tooraine oma põllumajandusettevõttes biogaasiks (CN-kood 2711 29 00). |
| --- | --- |

b)

töödelda kogu koristatud tooraine oma põllumajandusettevõttes biogaasiks (CN-kood 2711 29 00).

2.   Lõikes 1 osutatud juhtudel taotleja:

| a) | kohustub artiklis 147 osutatud lepingu asemel esitatava deklaratsiooni alusel kasutama või vahetult töötlema deklaratsioonis märgitud toorainet. Artikleid 147—164 kohaldatakse mutatis mutandis. |
| --- | --- |

a)

kohustub artiklis 147 osutatud lepingu asemel esitatava deklaratsiooni alusel kasutama või vahetult töötlema deklaratsioonis märgitud toorainet. Artikleid 147—164 kohaldatakse mutatis mutandis.

| b) | laseb kogu koristatud tooraine kaaluda liikmesriigi poolt selleks määratud asutuse või ettevõtte poolt ning peab eraldi arvestust kasutatud tooraine ning selle töötlemisest saadud toodete ja kõrvalsaaduste kohta; siiski võib teravilja, õliseemnete ja õle puhul või terviktaime kasutamise korral asendada kaalumise tooraine mahu mõõtmisega. |
| --- | --- |

b)

laseb kogu koristatud tooraine kaaluda liikmesriigi poolt selleks määratud asutuse või ettevõtte poolt ning peab eraldi arvestust kasutatud tooraine ning selle töötlemisest saadud toodete ja kõrvalsaaduste kohta; siiski võib teravilja, õliseemnete ja õle puhul või terviktaime kasutamise korral asendada kaalumise tooraine mahu mõõtmisega.

3.   Esimest lõiget kohaldavad liikmesriigid võtavad kasutusele asjakohased kontrollimeetmed, et tagada tooraine kasutamine vahetult põllumajandusettevõttes või selle töötlemine CN-koodi 2711 29 00 alla kuuluvaks biogaasiks.

4.   Teravili ja õliseemned, mida kasutatakse vastavalt lõike 1 punktile a, tuleb denatureerida liikmesriigi poolt kehtestatud meetodi alusel. Liikmesriigid võivad lubada lõike 1 punkti a alapunkti ii kohaselt õliseemnete töötlemisega toodetud õli denatureerimist õliseemnete asemel tingimusel, et selline denatureerimine toimub vahetult pärast seemnete töötlemist õliks ning seemnete edasist kasutamist kontrollitakse.

Artikkel 147

Leping

1.   Taotlejad esitavad toetusetaotluse tõendamiseks pädevatele asutustele kokkuostjaga või esmatöötlejaga sõlmitud lepingud. Siiski võib liikmesriik otsustada, et lepingu võib sõlmida ainult taotleja ja esmatöötleja vahel.

2.   Taotlejad tagavad, et nendes lepingutes on esitatud järgmised üksikasjad:

| a) | lepingupoolte nimed ja aadressid; |
| --- | --- |

a)

lepingupoolte nimed ja aadressid;

| b) | lepingu kehtivusaeg; |
| --- | --- |

b)

lepingu kehtivusaeg;

| c) | kõigi asjakohaste toorainete liigid ning iga liigi all olev pindala; |
| --- | --- |

c)

kõigi asjakohaste toorainete liigid ning iga liigi all olev pindala;

| d) | muud tingimused, mida kohaldatakse toorainekoguste tarnimisel, samuti õlitaimede puhul prognoositavad kogused, mille pädev asutus on asjakohase tooraine hulka esindavaks hinnanud; |
| --- | --- |

d)

muud tingimused, mida kohaldatakse toorainekoguste tarnimisel, samuti õlitaimede puhul prognoositavad kogused, mille pädev asutus on asjakohase tooraine hulka esindavaks hinnanud;

| e) | kinnitus, et artikli 145 lõikes 3 sätestatud kohustused täidetakse; |
| --- | --- |

e)

kinnitus, et artikli 145 lõikes 3 sätestatud kohustused täidetakse;

| f) | tooraine eeldatav peamine lõppkasutus, mis on kooskõlas artikli 145 lõikes 1 ja artikli 163 lõikes 3 sätestatud tingimustega. |
| --- | --- |

f)

tooraine eeldatav peamine lõppkasutus, mis on kooskõlas artikli 145 lõikes 1 ja artikli 163 lõikes 3 sätestatud tingimustega.

3.   Taotlejad tagavad lepingute õigeaegse sõlmimise, et kokkuostjal või esmatöötlejal oleks võimalik esitada lepingu koopia oma liikmesriigi pädevale asutusele artikli 157 lõikes 1 sätestatud tähtajaks.

4.   Kontrolli eesmärgil võivad liikmesriigid nõuda, et iga taotleja võib iga tooraine kohta sõlmida üksnes ühe tarnelepingu.

5.   Kui leping hõlmab CN-koodiga 1205 10 90, 1205 90 00, 1206 00 91, 1206 00 99 või 1201 00 90 märgitud rüpsi-, rapsi- ja päevalilleseemneid või sojaube, hoolitseb taotleja selle eest, et lepingus oleks peale lõikes 2 nimetatud teabe esitatud kõrvalsaaduste prognoositav üldkogus ja kõrvalsaaduste kogus, mis on mõeldud muuks kui inim- või loomatoiduks, väljendatuna mõlemal juhul liigi kaupa.

Nimetatud kogused arvutatakse järgmiste suhete alusel:

| a) | 100 kilogrammi CN-koodi 1205 10 90 või 1205 90 00 alla kuuluvaid rüpsi- ja/või rapsiseemneid võrdub 56 kilogrammi kõrvalsaadustega; |
| --- | --- |

a)

100 kilogrammi CN-koodi 1205 10 90 või 1205 90 00 alla kuuluvaid rüpsi- ja/või rapsiseemneid võrdub 56 kilogrammi kõrvalsaadustega;

| b) | 100 kilogrammi CN-koodi 1206 00 91 või 1206 00 99 alla kuuluvaid päevalilleseemneid võrdub 56 kilogrammi kõrvalsaadustega; |
| --- | --- |

b)

100 kilogrammi CN-koodi 1206 00 91 või 1206 00 99 alla kuuluvaid päevalilleseemneid võrdub 56 kilogrammi kõrvalsaadustega;

| c) | 100 kilogrammi CN-koodi 1201 00 90 alla kuuluvaid sojaube võrdub 78 kilogrammi kõrvalsaadustega. |
| --- | --- |

c)

100 kilogrammi CN-koodi 1201 00 90 alla kuuluvaid sojaube võrdub 78 kilogrammi kõrvalsaadustega.

Artikkel 148

Tooraine, mida ei pea lepinguga hõlmama

Erandina artiklist 147 ei pea XXII lisas loetletud toorainet lepinguga hõlmama.

Toetuse saamiseks võtab põllumajandustootja, kes soovib tootmisest kõrvaldatud pindadel kasvatata nimetatud toorainet, oma liikmesriigi pädevale asutusele toetuse taotluse esitamise hetkel esitatud kirjaliku deklaratsiooniga kohustuse, et nimetatud tooraine kasutamisel põllumajandusettevõttes või nimetatud tooraine müümisel kasutatakse toorainet XXIII lisas ettenähtud eesmärkidel.

Artikkel 149

Õlitaimede kõrvalsaaduste samaväärsus sojajahuga

1.   Asjaomane pädev asutus teavitab komisjoni niipea kui võimalik ja hiljemalt tooraine koristamise aasta 30. juuniks inim- või loomatoiduks mõeldud kõrvalsaaduste prognoositavate kogustest liigi kaupa vastavalt artiklis 147 nimetatud lepingutele, kui nimetatud lepingud on sõlmitud CN-koodi 1205 10 90, 1205 90 00, 1206 00 91, 1206 00 99 või 1201 00 90 alla kuuluvate rüpsi-, rapsi- ja päevalilleseemnete või sojaubade kohta, ning nimetatud õlitaimedega kaetud pindadest iga liigi kaupa.

2.   Komisjon arvutab inim- või loomatoiduks mõeldud kõrvalsaaduste prognoositava koguse väljendatuna sojajahu-ekvivalendina vastavalt lõikele 1 esitatud teabe alusel, kasutades järgmisi koefitsiente:

| — | sojakook: 48 %, |
| --- | --- |

—

sojakook: 48 %,

| — | rapsikook: 32 %, |
| --- | --- |

—

rapsikook: 32 %,

| — | päevalillekook: 28 %. |
| --- | --- |

—

päevalillekook: 28 %.

Kui komisjon leiab lõikele 1 vastava arvutuse alusel, et inim- või loomatoiduks mõeldud kõrvalsaaduste ülemmäär üks miljon tonni on ületatud, kehtestab ta niipea kui võimalik ja hiljemalt tooraine koristusaasta 31. juuliks iga lepingu suhtes kohaldatava vähendava protsendimäära, et arvutada inim- või loomatoiduks mõeldud kõrvalsaaduste maksimumkogus.

3. JAGU

Lepingu muudatused ja lõpetamine

Artikkel 150

Lepingu muudatused ja lõpetamine

Kui lepingupooled muudavad lepingut või lõpetavad selle pärast seda, kui taotleja on esitanud toetusetaotluse, säilib taotleja õigus toetust taotleda üksnes tingimusel, et ta teavitab pädevat asutust lepingu muutmisest või lõpetamisest hiljemalt taotluse muutmiseks asjaomases liikmesriigis sätestatud tähtpäevaks, et võimaldada nõutava kontrolli läbiviimist.

Artikkel 151

Erandlikud asjaolud

Kui taotlejad teatavad pädevatele asutustele, et erandlike asjaolude tõttu ei ole neil võimalik tarnida kogu lepingus täpsustatud tooraine kogust või osa sellest, ning ilma et see piiraks artikli 150 kohaldamist, võivad pädevad asutused pärast kõnealuste erandlike asjaolude kohta piisavate tõendite saamist anda loa õigustatud muudatuste tegemiseks lepingutes või lepingute lõpetamiseks.

Kui lepingualune maa väheneb lepingusse tehtavate muudatuste tagajärjel või kui leping lõpetatakse, peab taotleja oma toetuse saamise õiguse säilimiseks:

| a) | kõrvaldama asjaomased pinnad tootmisest pädeva asutuse lubatud meetoditel; |
| --- | --- |

a)

kõrvaldama asjaomased pinnad tootmisest pädeva asutuse lubatud meetoditel;

| b) | mitte müüma, loovutama ega kasutama lepinguga mittehõlmatud pindadel kasvatatud toorainet. |
| --- | --- |

b)

mitte müüma, loovutama ega kasutama lepinguga mittehõlmatud pindadel kasvatatud toorainet.

Artikkel 152

Muutused lõppkasutuses

Ilma et see piiraks artikli 150 kohaldamist, võivad kokkuostjad või esmatöötlejad muuta artikli 147 lõike 2 punktis f osutatud tooraine eeldatavat peamist lõppkasutust, kui lepinguline tooraine on neile tarnitud ning on täidetud artikli 154 lõikes 1 ja artikli 157 lõike 3 esimeses taandes sätestatud tingimused.

Lõppkasutust muudetakse vastavalt artikli 145 lõike 1 teises taandes ja artikli 163 lõikes 3 sätestatud tingimustele.

Kokkuostjad või esmatöötlejad saadavad eelteate nõutavate kontrollide teostamiseks oma riigi pädevatele asutustele.

4. JAGU

Tüüpilised saagised ja tarnitud kogused

Artikkel 153

Tüüpilised saagised

Liikmesriigid kehtestavad igal aastal asjakohase menetlusega kohustuslikud tüüpilised saagised ning teavitavad nendest asjaomaseid taotlejaid.

Siiski võib XXII lisas loetletud tooraine kohustusliku tüüpilise saagise nõudest vabastada.

Artikkel 154

Tarnitavad kogused

1.   Taotlejad deklareerivad koristatud tooraine koguse liikide kaupa oma riigi pädevatele asutustele ning kinnitavad tarnitud tooraine kogused ja tarne vastu võtnud osapooled.

2.   Tegelikud taotlejate poolt kokkuostjale või esmatöötlejatele tarnitavad kogused peavad olema vähemalt võrdsed tüüpilise saagisega.

Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võivad liikmesriigid siiski erandina lubada saagisest kuni 10 % väiksemat kogust.

Kui pädevad asutused on lubanud vastavalt artiklile 151 lepinguid muuta või need lõpetada, võivad nad lisaks sellele põhjendatud juhtudel vähendada koguseid, mille taotlejad peavad tarnima esimese lõigu kohaselt.

5. JAGU

Toetuse maksmise tingimused

Artikkel 155

Toetuse maksmine

1.   Toetust võib taotlejatele maksta enne tooraine töötlemist. Siiski makstakse toetust üksnes siis, kui käesoleva peatükiga hõlmatud tooraine nõutud kogused on kokkuostjale või esmatöötlejale tarnitud ning kui:

| a) | on esitatud artikli 154 lõikes 1 ettenähtud deklaratsioon; |
| --- | --- |

a)

on esitatud artikli 154 lõikes 1 ettenähtud deklaratsioon;

| b) | lepingu koopia on üle antud pädevale asutusele, kellele kokkuostja või esmatöötleja allub vastavalt artikli 158 lõikele 1, ning artikli 145 lõikes 1 nimetatud tingimused on täidetud; |
| --- | --- |

b)

lepingu koopia on üle antud pädevale asutusele, kellele kokkuostja või esmatöötleja allub vastavalt artikli 158 lõikele 1, ning artikli 145 lõikes 1 nimetatud tingimused on täidetud;

| c) | pädev asutus on saanud tõendi selle kohta, et artikli 158 lõikes 2 osutatud tagatis on kogu ulatuses esitatud; |
| --- | --- |

c)

pädev asutus on saanud tõendi selle kohta, et artikli 158 lõikes 2 osutatud tagatis on kogu ulatuses esitatud;

| d) | maksmise eest vastutav pädev asutus on kontrollinud, et artiklis 147 sätestatud tingimused on iga taotluse puhul täidetud. |
| --- | --- |

d)

maksmise eest vastutav pädev asutus on kontrollinud, et artiklis 147 sätestatud tingimused on iga taotluse puhul täidetud.

2.   Kaheaastaste kultuuride puhul, kui tooraine koristatakse ja järelikult ka tarnitakse üksnes teisel kasvatusaastal, makstakse toetust mõlemal aastal pärast lepingu sõlmimist artikli 147 kohaselt tingimusel, et pädev asutus on kindlaks teinud, et:

| a) | käesoleva artikli lõike 1 punktides b, c ja d sätestatud kohustused on täidetud alates esimesest kasvatusaastast ja |
| --- | --- |

a)

käesoleva artikli lõike 1 punktides b, c ja d sätestatud kohustused on täidetud alates esimesest kasvatusaastast ja

| b) | teisel kasvatusaastal on täidetud käesoleva artikli lõike 1 punktis a sätestatud kohustused ning edastatakse artikli 157 lõike 3 esimeses taandes osutatud teave. |
| --- | --- |

b)

teisel kasvatusaastal on täidetud käesoleva artikli lõike 1 punktis a sätestatud kohustused ning edastatakse artikli 157 lõike 3 esimeses taandes osutatud teave.

Toetust esimese kasvatusaasta eest makstakse siiski üksnes juhul, kui pädevatele asutustele tõendatakse, et on esitatud artikli 158 lõikes 2 sätestatud tagatis. Teisel kasvatusaastal ei pea toetuse väljamaksmiseks tagatist esitama.

3.   Püsi- või mitmeaastaste kultuuride puhul makstakse toetust igal aastal alates lepingu sõlmimisest. Lõikes 2 sätestatud tingimusi kohaldatakse mutatis mutandis.

6. JAGU

Kokkuostja ja esmatöötleja kohustused

Artikkel 156

Töötlejate arv

Toiduks mittekasutatavad tooted valmistab maksimaalselt kolmas töötleja.

Artikkel 157

Kohustused

1.   Kokkuostjad või esmatöötlejad esitavad lepingu koopia oma pädevatele asutustele liikmesriigi sätestatud tähtajal hiljemalt kõnealuse aasta toetusetaotluste esitamise tähtpäeval.

Kui taotlejad ja kokkuostjad või esmatöötlejad muudavad lepinguid või lõpetavad need enne artiklis 150 osutatud kuupäeva asjaomasel aastal, esitavad kokkuostjad või esmatöötlejad hiljemalt kõnealuseks kuupäevaks oma riigi pädevatele asutustele muudetud või lõpetatud lepingu koopia.

2.   Esmatöötlejad esitavad oma riigi pädevatele asutustele nõutud teabe asjaomase töötlemisahela kohta, eelkõige hindade ja toodetavate lõppsaaduste koguste määramiseks kasutatavate tehniliste töötluskoefitsientide kohta. Koefitsiendid on sätestatud artikli 164 lõike 2 teises lõigus.

3.   Kokkuostjad või esmatöötlejad, kes on taotlejatelt tooraine tarned vastu võtnud, teatavad oma riigi pädevatele asutustele liikmesriikide poolt määratud tähtajaks, mis võimaldab toetuse maksmist määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 28 ettenähtud ajavahemikus, vastuvõetud tooraine kogused, täpsustades liigi, tooraine tarninud lepingupoole nime ja aadressi, tarnekoha ning lepingu viitenumbri.

Kui kokkuostjate või esmatöötlejate liikmesriigid ei ole samad kui liikmesriigid, kus tooraine kasvatati, teatavad asjaomased pädevad asutused tarnitud tooraine üldkogused 40 tööpäeva jooksul alates esimeses lõigus osutatud teabe saamisest taotleja liikmesriigi pädevale asutusele.

7. JAGU

Tagatised

Artikkel 158

Kokkuostja või esmatöötleja tagatis

1.   Kokkuostjad või esmatöötlejad esitavad oma riigi pädevatele asutustele asjaomases liikmesriigis asjaomaseks aastaks kehtestatud maksetaotluste esitamise tähtajaks kogu lõikes 2 sätestatud tagatise.

2.   Iga tooraine puhul arvutatakse tagatise suurus, korrutades asjaomase kokkuostja või esmatöötleja poolt allakirjutatud lepinguga hõlmatud ning asjaomase tooraine tootmiseks kasutatavate haritud põllumaade kogupindala määraga 250 eurot hektari kohta.

3.   Kui lepinguid muudetakse või need lõpetatakse vastavalt artiklitele 150 või 151, kohandatakse vastavalt ka esitatud tagatiste suurusi.

4.   Iga tooraine liigi puhul vabastatakse osa tagatisest tingimusel, et kõnealuse kokkuostja või esmatöötleja pädeva asutuse valduses on tõend selle kohta, et:

| a) | kõnealuse tooraine kogus on töödeldud kooskõlas artikli 147 lõike 2 punktis f sätestatud nõuetega, kusjuures vajadusel on arvestatud artikli 152 kohaselt tehtud muudatusi; |
| --- | --- |

a)

kõnealuse tooraine kogus on töödeldud kooskõlas artikli 147 lõike 2 punktis f sätestatud nõuetega, kusjuures vajadusel on arvestatud artikli 152 kohaselt tehtud muudatusi;

| b) | kui leping hõlmab CN-koodi 1205 00 90, 1206 00 91, 1206 00 99 või 1201 00 90 alla kuuluvaud rüpsi- rapsi- ja päevalilleseemneid või sojaube ja kui kohaldatakse artikli 149 lõike 2 teises lõigus ettenähtud menetlust, on olemas tõend, et kõrvalsaaduste kogustele, mis ületavad inim- või loomatoiduks mõeldud kõrvalsaaduste maksimumkogused, on leitud muud turustuskohad kui toiduaineteturg. |
| --- | --- |

b)

kui leping hõlmab CN-koodi 1205 00 90, 1206 00 91, 1206 00 99 või 1201 00 90 alla kuuluvaud rüpsi- rapsi- ja päevalilleseemneid või sojaube ja kui kohaldatakse artikli 149 lõike 2 teises lõigus ettenähtud menetlust, on olemas tõend, et kõrvalsaaduste kogustele, mis ületavad inim- või loomatoiduks mõeldud kõrvalsaaduste maksimumkogused, on leitud muud turustuskohad kui toiduaineteturg.

5.   Ilma et see piiraks lõike 4 sätete kohaldamist, vabastatakse kokkuostja poolt esitatud tagatis peale seda, kui kõnealune tooraine on esmatöötlejale tarnitud, tingimusel et kokkuostja pädeva asutuse käsutuses on tõend, et esmatöötleja on esitanud samaväärse tagatise oma pädevale asutusele.

Artikkel 159

Põhi- ja kõrvalnõuded

1.   Põhinõuded komisjoni määruse (EMÜ) nr 2220/85 artikli 20 tähenduses on järgmised kohustused:

| a) | kohustus töödelda tooraine kogused peamiselt lepingus nimetatud lõppsaadusteks. Tooraine töödeldakse saagikoristusele järgneva teise aasta 31. juuliks; |
| --- | --- |

a)

kohustus töödelda tooraine kogused peamiselt lepingus nimetatud lõppsaadusteks. Tooraine töödeldakse saagikoristusele järgneva teise aasta 31. juuliks;

| b) | kohustus leida enne punktis a nimetatud kuupäeva muud turustuskohad kui toiduaineteturg kõrvalsaadustele, mille kogused ületavad inim- või loomatoiduks mõeldud kõrvalsaaduste maksimaalsed kogused, kui kohaldatakse käesoleva määruse artikli 149 lõike 2 teises lõigus ettenähtud menetlust; |
| --- | --- |

b)

kohustus leida enne punktis a nimetatud kuupäeva muud turustuskohad kui toiduaineteturg kõrvalsaadustele, mille kogused ületavad inim- või loomatoiduks mõeldud kõrvalsaaduste maksimaalsed kogused, kui kohaldatakse käesoleva määruse artikli 149 lõike 2 teises lõigus ettenähtud menetlust;

| c) | kohustus lisada toodetele kontrolleksemplar T5 vastavalt käesoleva määruse artiklitele 160 ja 161. |
| --- | --- |

c)

kohustus lisada toodetele kontrolleksemplar T5 vastavalt käesoleva määruse artiklitele 160 ja 161.

2.   Järgmised kokkuostjate või esmatöötlejate kohustused on määruse (EMÜ) nr 2220/85 artikli 20 tähenduses kõrvalnõuded:

| a) | kohustus vastu võtta kogu taotleja tarnitud tooraine vastavalt käesoleva määruse artikli 145 lõikele 3; |
| --- | --- |

a)

kohustus vastu võtta kogu taotleja tarnitud tooraine vastavalt käesoleva määruse artikli 145 lõikele 3;

| b) | kohustus esitada lepingu koopiad vastavalt käesoleva määruse artikli 157 lõikele 1; |
| --- | --- |

b)

kohustus esitada lepingu koopiad vastavalt käesoleva määruse artikli 157 lõikele 1;

| c) | kohustus esitada teave vastavalt käesoleva määruse artikli 157 lõike 3 esimesele taandele; |
| --- | --- |

c)

kohustus esitada teave vastavalt käesoleva määruse artikli 157 lõike 3 esimesele taandele;

| d) | kohustus esitada tagatis vastavalt käesoleva määruse artikli 158 lõikele 1. |
| --- | --- |

d)

kohustus esitada tagatis vastavalt käesoleva määruse artikli 158 lõikele 1.

8. JAGU

Dokumendid, mis hõlmavad müüki, üleandmist või tarnimist teise liikmesriiki või eksporti

Artikkel 160

Kontrolleksemplar T5

1.   Kui töötleja müüb või annab üle teistele töötlejatele teistes liikmesriikides artikli 147 kohaselt lepingutega hõlmatud vahesaadused, lisatakse neile toodetele määruse (EMÜ) nr 2454/93 kohaselt välja antud kontrolleksemplarid T5.

Kui kokkuostja müüb või annab üle esmatöötlejatele teistes liikmesriikides lepinguga hõlmatud tooraine, kohaldatakse esimese lõigu sätteid.

2.   Kontrolleksemplaride T5 lahtrisse 104 rubriiki “Muud” tuleb teha üks järgmistest kannetest:

| — | Producto destinado a su transformación o entrega de acuerdo con lo establecido en el articulo 147 del Reglamento (CE) no 1973/2004 de la Comisión; |
| --- | --- |

—

Producto destinado a su transformación o entrega de acuerdo con lo establecido en el articulo 147 del Reglamento (CE) no 1973/2004 de la Comisión;

| — | Použito pro zpracování nebo dodávku v souladu s článkem 147 nařízení Rady (ES) 1973/2004 |
| --- | --- |

—

Použito pro zpracování nebo dodávku v souladu s článkem 147 nařízení Rady (ES) 1973/2004

| — | Skal anvendes til forarbejdning eller levering i overensstemmelse med artikel 147 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1973/2004 |
| --- | --- |

—

Skal anvendes til forarbejdning eller levering i overensstemmelse med artikel 147 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1973/2004

| — | Zur Verarbeitung oder Lieferung gemäß Artikel 147 der Verordnung (EG) Nr. 1973/2004 der Kommission zu verwenden |
| --- | --- |

—

Zur Verarbeitung oder Lieferung gemäß Artikel 147 der Verordnung (EG) Nr. 1973/2004 der Kommission zu verwenden

| — | Προς χρήση για μεταποίηση ή παράδοση σύμφωνα με το άρθρο 147 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1973/2004 της Επιτροπής |
| --- | --- |

—

Προς χρήση για μεταποίηση ή παράδοση σύμφωνα με το άρθρο 147 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1973/2004 της Επιτροπής

| — | To be used for processing or delivery in accordance with Article 147 of Commission Regulation (EC) No 1973/2004 |
| --- | --- |

—

To be used for processing or delivery in accordance with Article 147 of Commission Regulation (EC) No 1973/2004

| — | Kasutamiseks töötlemisel või tarnimisel vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1973/2004 artiklile 147 |
| --- | --- |

—

Kasutamiseks töötlemisel või tarnimisel vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1973/2004 artiklile 147

| — | À utiliser pour transformation ou livraison conformément aux dispositions de l'article 147 du règlement (CE) no 1973/2004 de la Commission |
| --- | --- |

—

À utiliser pour transformation ou livraison conformément aux dispositions de l'article 147 du règlement (CE) no 1973/2004 de la Commission

| — | Da consegnare o trasformare conformemente all'articolo 147 del regolamento (CE) n. 1973/2004 della Commissione |
| --- | --- |

—

Da consegnare o trasformare conformemente all'articolo 147 del regolamento (CE) n. 1973/2004 della Commissione

| — | Izmantot pārstrādei vai piegādei saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1973/2004 147. panta nosacījumiem |
| --- | --- |

—

Izmantot pārstrādei vai piegādei saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1973/2004 147. panta nosacījumiem

| — | Naudoti perdirbimui arba pristatymui pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 1973/2004 147 straipsnio nuostatas |
| --- | --- |

—

Naudoti perdirbimui arba pristatymui pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 1973/2004 147 straipsnio nuostatas

| — | A Bizottság 2004/1973/EK rendelete szerint feldolgozásra, vagy átadásra használandó |
| --- | --- |

—

A Bizottság 2004/1973/EK rendelete szerint feldolgozásra, vagy átadásra használandó

| — | Te gebruiken voor verwerking of aflevering overeenkomstig artikel 147 van Verordening (EG) nr. 1973/2004 van de Commissie |
| --- | --- |

—

Te gebruiken voor verwerking of aflevering overeenkomstig artikel 147 van Verordening (EG) nr. 1973/2004 van de Commissie

| — | Do wykorzystania w procesie przetwórstwa bądź do dostawy zgodnie z postanowieniami zawartymi w art. 147 rozporządzenia Komisji (WE) nr 1973/2004 |
| --- | --- |

—

Do wykorzystania w procesie przetwórstwa bądź do dostawy zgodnie z postanowieniami zawartymi w art. 147 rozporządzenia Komisji (WE) nr 1973/2004

| — | A utilizar para transformação ou entrega em conformidade com o artigo 147 do Regulamento (CE) n.o 1973/2004 da Comissão |
| --- | --- |

—

A utilizar para transformação ou entrega em conformidade com o artigo 147 do Regulamento (CE) n.o 1973/2004 da Comissão

| — | Na spracovanie alebo dodávku v súlade s článkom 147 nariadenia Komisie (ES) č. 1973/2004 |
| --- | --- |

—

Na spracovanie alebo dodávku v súlade s článkom 147 nariadenia Komisie (ES) č. 1973/2004

| — | Se uporablja za predelavo ali dostavo v skladu s členom 147 Uredbe Komisije (ES) št. 1973/2004 |
| --- | --- |

—

Se uporablja za predelavo ali dostavo v skladu s členom 147 Uredbe Komisije (ES) št. 1973/2004

| — | Käytetään jalostamiseen tai toimittamiseen komission asetuksen (EY) N:o 1973/2004 147 artiklan mukaisesti |
| --- | --- |

—

Käytetään jalostamiseen tai toimittamiseen komission asetuksen (EY) N:o 1973/2004 147 artiklan mukaisesti

| — | Används till bearbetning eller leverans i enlighet med artikel 147 i kommissionens förordning (EG) nr 1973/2004. |
| --- | --- |

—

Används till bearbetning eller leverans i enlighet med artikel 147 i kommissionens förordning (EG) nr 1973/2004.

Artikkel 161

Ekspordiks mõeldud kontrolleksemplar T5

Kui üks või mitu artikli 147 kohaselt lepingutega hõlmatud lõppsaadust, vahesaadust, kaas- või kõrvalsaadust on mõeldud ekspordiks kolmandatesse riikidesse, tuleb nende transpordil ühenduse territooriumil neile lisada kontrolleksemplar T5, mille on kehtestanud tooraine päritoluriigi pädev asutus.

Kontrolleksemplaride T5 lahtrisse 104 rubriiki “Muud” tuleb teha üks järgmistest kannetest:

| — | Este producto no podrá acogerse a ninguna de las medidas previstas en el apartado 2 del artículo 1 del Reglamento (CE) no 1258/1999 del Consejo |
| --- | --- |

—

Este producto no podrá acogerse a ninguna de las medidas previstas en el apartado 2 del artículo 1 del Reglamento (CE) no 1258/1999 del Consejo

| — | Pro tento produkt nemůže být poskytnuto financování podle čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 1258/1999 Rady |
| --- | --- |

—

Pro tento produkt nemůže být poskytnuto financování podle čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 1258/1999 Rady

| — | De finansieringsforanstaltninger, der er omhandlet i artikel 1, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1258/1999, kan ikke anvendes på dette produkt |
| --- | --- |

—

De finansieringsforanstaltninger, der er omhandlet i artikel 1, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1258/1999, kan ikke anvendes på dette produkt

| — | Dieses Erzeugnis kommt für keine Finanzierungen gemäß Artikel 1 Absatz 2 der Verordnung (EG) Nr. 1258/1999 des Rates in Betracht |
| --- | --- |

—

Dieses Erzeugnis kommt für keine Finanzierungen gemäß Artikel 1 Absatz 2 der Verordnung (EG) Nr. 1258/1999 des Rates in Betracht

| — | Το προϊόν αυτό δεν μπορεί να τύχει καμιάς από τις χρηματοδοτήσεις που προβλέπονται στο άρθρο 1 παράγραφος 2 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1258/1999 του Συμβουλίου |
| --- | --- |

—

Το προϊόν αυτό δεν μπορεί να τύχει καμιάς από τις χρηματοδοτήσεις που προβλέπονται στο άρθρο 1 παράγραφος 2 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1258/1999 του Συμβουλίου

| — | This product shall not qualify for any benefit pursuant to Article 1(2) of Council Regulation (EC) No 1258/1999 |
| --- | --- |

—

This product shall not qualify for any benefit pursuant to Article 1(2) of Council Regulation (EC) No 1258/1999

| — | Kõnealuse toote puhul nõukogu määruse (EÜ) nr 1258/1999 artikli 1 lõikele 2 vastavaid soodustusi ei anta. |
| --- | --- |

—

Kõnealuse toote puhul nõukogu määruse (EÜ) nr 1258/1999 artikli 1 lõikele 2 vastavaid soodustusi ei anta.

| — | Ce produit ne peut pas bénéficier des financements prévus à l'article ler, paragraphe 2, du règlement (CE) no 1258/1999 du Conseil |
| --- | --- |

—

Ce produit ne peut pas bénéficier des financements prévus à l'article ler, paragraphe 2, du règlement (CE) no 1258/1999 du Conseil

| — | Questo prodotto non può beneficiare delle misure di cui all'articolo 1, paragrafo 2 del regolamento (CE) n. 1258/1999 del Consiglio |
| --- | --- |

—

Questo prodotto non può beneficiare delle misure di cui all'articolo 1, paragrafo 2 del regolamento (CE) n. 1258/1999 del Consiglio

| — | Šis produkts nevar saņemt Padomes Regulas (EK) Nr. 1258/1999 1. panta 2. punktā noteikto finansējumu |
| --- | --- |

—

Šis produkts nevar saņemt Padomes Regulas (EK) Nr. 1258/1999 1. panta 2. punktā noteikto finansējumu

| — | Šiam produktui netaikoma jokia išmoka pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1258/1999 1 straipsnio 2 punktą. |
| --- | --- |

—

Šiam produktui netaikoma jokia išmoka pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1258/1999 1 straipsnio 2 punktą.

| — | Ez a termék nem jogosult az 1258/1999/EK tanácsi rendelet 1. cikkének (2) bekezdése szerinti semmilyen ellátásra |
| --- | --- |

—

Ez a termék nem jogosult az 1258/1999/EK tanácsi rendelet 1. cikkének (2) bekezdése szerinti semmilyen ellátásra

| — | Dit product komt niet in aanmerking voor financieringen zoals bedoeld in artikel 1, lid 2, van Verordening (EG) nr. 1258/1999 van de Raad |
| --- | --- |

—

Dit product komt niet in aanmerking voor financieringen zoals bedoeld in artikel 1, lid 2, van Verordening (EG) nr. 1258/1999 van de Raad

| — | Ten produkt nie kwalifikuje się do finansowania przewidzianego w art. 1 ust. 2 rozporządzenia Rady (WE) nr 1258/1999 |
| --- | --- |

—

Ten produkt nie kwalifikuje się do finansowania przewidzianego w art. 1 ust. 2 rozporządzenia Rady (WE) nr 1258/1999

| — | O presente produto não pode beneficiar de medidas ao abrigo do n.o 2 do artigo 1.o do Regulamento (CE) n.o 1258/1999 do Conselho |
| --- | --- |

—

O presente produto não pode beneficiar de medidas ao abrigo do n.o 2 do artigo 1.o do Regulamento (CE) n.o 1258/1999 do Conselho

| — | Tento produkt nie je oprávnený na financovanie uvedené v odseku 2 článku 1 nariadenia Rady (ES) č. 1258/1999 |
| --- | --- |

—

Tento produkt nie je oprávnený na financovanie uvedené v odseku 2 článku 1 nariadenia Rady (ES) č. 1258/1999

| — | Ta proizvod ni upravičen do financiranja iz člena 1(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1258/1999 |
| --- | --- |

—

Ta proizvod ni upravičen do financiranja iz člena 1(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1258/1999

| — | Tähän tuotteeseen ei sovelleta neuvoston asetuksen (EY) N:o 1258/1999 1 artiklan 2 kohdan mukaisia toimenpiteitä |
| --- | --- |

—

Tähän tuotteeseen ei sovelleta neuvoston asetuksen (EY) N:o 1258/1999 1 artiklan 2 kohdan mukaisia toimenpiteitä

| — | De åtgärder som avses i artikel 1.2 i rådets förordning (EG) nr 1258/1999 kan inte användas för denna produkt. |
| --- | --- |

—

De åtgärder som avses i artikel 1.2 i rådets förordning (EG) nr 1258/1999 kan inte användas för denna produkt.

Esimese ja teise lõigu sätteid kohaldatakse ainult juhul, kui XXIII lisas nimetatud lõppsaadusele, artiklis 147 ettenähtud lepinguga hõlmatud vahesaadusele, kaas- või kõrvalsaadusele makstakse eksporditoetust ja kui toode või saadus saadi toorainest, mis kasvatati väljaspool kehtivat korda.

Artikkel 162

Kontrolleksemplariga T5 samaväärsed dokumendid

Kui kontrolleksemplari T5 ei ole kahe kuu jooksul pärast artikli 159 lõike 1 punktis a nimetatud tähtaja lõppemist tagastatud kokkuostja või esmatöötleja asukohaks oleva liikmesriigi kontrollivale lähtetolliasutusele esmatöötlejast olenemata asjaolude tõttu, võib erandina artikli 159 lõike 1 punktist b aktsepteerida allpool nimetatud dokumente kui kontrolleksemplariga T5 samaväärseid:

| a) | vahetoodete ostuarved; |
| --- | --- |

a)

vahetoodete ostuarved;

| b) | edasitöötleja kinnitus, mis tõendab tooraine lõplikku töötlemist toiduks mittekasutatavateks toodeteks; |
| --- | --- |

b)

edasitöötleja kinnitus, mis tõendab tooraine lõplikku töötlemist toiduks mittekasutatavateks toodeteks;

| c) | edasitöötleja poolt esitatud tõestatud koopiad raamatupidamisdokumentidest, mis tõendavad töötlemise toimumist. |
| --- | --- |

c)

edasitöötleja poolt esitatud tõestatud koopiad raamatupidamisdokumentidest, mis tõendavad töötlemise toimumist.

9. JAGU

Kontroll

Artikkel 163

Arvestuse pidamine

1.   Liikmesriigi pädev asutus määratleb kokkuostjate või töötlejate poolt peetavad arvestusdokumendid ja nende täitmise sageduse, mis on vähemalt kord kuus.

Kokkuostjate puhul sisaldavad arvestusdokumendid vähemalt järgmisi andmeid:

| a) | käesoleva korra raames töötlemiseks mõeldud ostetud ja müüdud igasuguse tooraine kogused; |
| --- | --- |

a)

käesoleva korra raames töötlemiseks mõeldud ostetud ja müüdud igasuguse tooraine kogused;

| b) | esmatöötleja nimi ja aadress. |
| --- | --- |

b)

esmatöötleja nimi ja aadress.

Töötlejate puhul sisaldavad arvestusdokumendid vähemalt järgmisi andmeid:

| a) | töötlemiseks ostetud erinevate taimse tooraine kogused; |
| --- | --- |

a)

töötlemiseks ostetud erinevate taimse tooraine kogused;

| b) | töödeldud tooraine kogused ning nendest saadud lõpp-, kaas- ja kõrvalsaaduste kogused ja tüübid; |
| --- | --- |

b)

töödeldud tooraine kogused ning nendest saadud lõpp-, kaas- ja kõrvalsaaduste kogused ja tüübid;

| c) | kadu töötlemisel; |
| --- | --- |

c)

kadu töötlemisel;

| d) | hävitatud kogused ja hävitamise põhjused; |
| --- | --- |

d)

hävitatud kogused ja hävitamise põhjused;

| e) | töötleja poolt müüdud või üle antud saaduste kogused ja tüübid ning saadud hinnad; |
| --- | --- |

e)

töötleja poolt müüdud või üle antud saaduste kogused ja tüübid ning saadud hinnad;

| f) | vajaduse korral edasitöötlejate nimed ja aadressid. |
| --- | --- |

f)

vajaduse korral edasitöötlejate nimed ja aadressid.

2.   Kokkuostja või esmatöötleja pädev asutus kontrollib, et esitatud leping vastab artikli 145 lõikes 1 sätestatud tingimustele. Kui kõnealused tingimused ei ole täidetud, teavitatakse sellest pädevaid asutusi taotleja riigis.

3.   Artikli 145 lõikes 1 nimetatud toodete majandusliku väärtuse arvutamiseks võrdlevad asjaomased pädevad asutused artikli 157 lõikes 2 osutatud teabe põhjal kõikide toiduks mittekasutatavate toodete väärtuste summat kõikide teiste muul otstarbel kasutatavate ja sama töötlemisoperatsiooni käigus saadud toodete väärtuste summaga. Iga väärtus võrdub kõnealuse koguse ja eelmise turustusaasta jooksul registreeritud keskmiste tehasehindade korrutisega. Kui need hinnad ei ole kättesaadavad, määravad pädevad asutused asjakohased hinnad kindlaks eelkõige artikli 157 lõikes 2 osutatud teabe põhjal.

Artikkel 164

Kontroll kokkuostjate ja töötlejate territooriumil

1.   Pädevad asutused liikmesriikides, kus asuvad kokkuostjad, kontrollivad vähemalt 25 % selle liikmesriigi territooriumil asuvat riskianalüüsi alusel valitud kokkuostjat. See kontroll sisaldab füüsilist kontrolli ja kaubandusdokumentide inspekteerimist, eesmärgiga kontrollida, et tooraine kokkuost ja tarned on kooskõlas.

2.   Pädevad asutused liikmesriikides, kus toimub töötlemine, kontrollivad artikli 146 lõikest 1 kinnipidamist vähemalt 25 % selle liikmesriigi territooriumil asuvat riskianalüüsi alusel valitud töötlejat. Nimetatud kontroll hõlmab vähemalt:

| a) | kõikide energiatoodete väärtuste summa võrdlust kõikide teiste muul otstarbel kasutatavate ja sama töötlemisoperatsiooni käigus saadud toodete väärtuste summaga; |
| --- | --- |

a)

kõikide energiatoodete väärtuste summa võrdlust kõikide teiste muul otstarbel kasutatavate ja sama töötlemisoperatsiooni käigus saadud toodete väärtuste summaga;

| b) | töötleja tootmissüsteemi analüüsi, mis sisaldab füüsilist kontrolli ja kaubandusdokumentide inspekteerimist, eesmärgiga kontrollida, et töötlejate puhul on taimse tooraine, lõpp-, kaas- ja kõrvalsaaduste tarned täpselt kooskõlas. |
| --- | --- |

b)

töötleja tootmissüsteemi analüüsi, mis sisaldab füüsilist kontrolli ja kaubandusdokumentide inspekteerimist, eesmärgiga kontrollida, et töötlejate puhul on taimse tooraine, lõpp-, kaas- ja kõrvalsaaduste tarned täpselt kooskõlas.

Esimese lõigu punktis b nimetatud kontrolli teostamisel lähtuvad pädevad asutused eelkõige kõnealuse tooraine tehnilistest töötluskoefitsientidest. Kui nimetatud koefitsiendid on sätestatud eksporti reguleerivates ühenduse õigusaktides, siis kohaldatakse nimetatud koefitsiente. Kui ühenduse õigusaktides on sätestatud muud koefitsiendid, siis kohaldatakse muid koefitsiente. Kõigil muudel juhtudel toetutakse kontrollimisel töötleva tööstuse üldtunnustatud koefitsientidele.

3.   Artiklis 146 nimetatud töötlemisoperatsioonide kontroll viiakse läbi 10 % riskianalüüsi alusel valitud taotleja puhul, võttes arvesse:

| a) | toetuse summat; |
| --- | --- |

a)

toetuse summat;

| b) | põllumajanduslike maatükkide arvu ja toetusetaotlusega hõlmatud põllumaa pindala; |
| --- | --- |

b)

põllumajanduslike maatükkide arvu ja toetusetaotlusega hõlmatud põllumaa pindala;

| c) | arengut võrreldes eelnenud aastaga; |
| --- | --- |

c)

arengut võrreldes eelnenud aastaga;

| d) | eelmistel aastatel tehtud kontrollide tulemusi; |
| --- | --- |

d)

eelmistel aastatel tehtud kontrollide tulemusi;

| e) | muid liikmesriikide poolt kindlaksmääratavaid parameetreid, lähtudes esitatud lepingute tüüpilisusest. |
| --- | --- |

e)

muid liikmesriikide poolt kindlaksmääratavaid parameetreid, lähtudes esitatud lepingute tüüpilisusest.

4.   Kui lõikes 3 nimetatud kontrolli käigus ilmneb eeskirjade eiramisi vähemalt 3 % juhtudest, teeb pädev asutus samal aastal täiendava kontrolli ning järelikult suurendab järgmisel aastal kohapeal kontrollitavate põllumajandustootjate protsenti.

5.   Kui on sätestatud, et teatavad lõigetes 1, 2 ja 3 nimetatud kontrollitoimingud võib teostada kontrollproovi korras, peab selline proov tagama usaldusväärse ja tüüpilise kontrollimise taseme.

6.   Iga kohapealse kontrolli kohta koostatakse kontrollakt, kuhu on märgitud andmed tehtud kontrollide kohta ning mis on inspektori poolt allkirjastatud. Eelkõige näidatakse aktis järgmist:

| a) | kontrolli kuupäev; |
| --- | --- |

a)

kontrolli kuupäev;

| b) | kohalolnud isikud; |
| --- | --- |

b)

kohalolnud isikud;

| c) | kontrollitud ajavahemik; |
| --- | --- |

c)

kontrollitud ajavahemik;

| d) | kasutatud kontrollitehnikad, kaasa arvatud viide kontrollproovide meetodile, kui see on vajalik; |
| --- | --- |

d)

kasutatud kontrollitehnikad, kaasa arvatud viide kontrollproovide meetodile, kui see on vajalik;

| e) | kontrolli tulemused. |
| --- | --- |

e)

kontrolli tulemused.

Artikkel 165

Kanepi tootmine

Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 795/2004 artikli 29 ja määruse (EÜ) nr 796/2004 artikli 33 kanepiga seotud sätteid.

Artikkel 166

Lisameetmed ja vastastikune abi

1.   Liikmesriigid võtavad käesoleva peatüki nõuetekohaseks kohaldamiseks kõik vajalikud lisameetmed ning annavad vajaduse korral vastastikust abi käesolevas peatükis sätestatud kontrollide läbiviimiseks. Kui käesolevas peatükis ei sätestata asjakohaseid vähendamisi ja väljaarvamisi, võivad liikmesriigid seejuures kohaldada asjakohaseid riiklikke sanktsioone toetuse eraldamise protseduuriga seotud turuosaliste suhtes.

2.   Liikmesriigid osutavad üksteisele vastastikust abi tõhusa kontrolli tagamiseks ning võimaldavad esitatud dokumentide ehtsuse ja vahetatud andmete täpsuse kontrollimist vajalikus või käesoleva peatükiga nõutud ulatuses.

10. JAGU

Toetuskavast väljaarvamine ja hindamine

Artikkel 167

Tooraine toetuskavast väljaarvamine

Liikmesriigid võivad käesoleva peatükiga kehtestatud toetuskavast välja arvata iga põllumajandusliku tooraine, kui selline tooraine tekitab raskusi kontrollimise, tervisekaitse, keskkonna, karistusõiguse või valmis toiduks mittekasutatavate toodete vähendatud määra seisukohast.

Artikkel 168

Minimaalne pindala

Liikmesriigid võivad kehtestada iga artikli 45 lõikes 1 nimetatud tooraine kasvatamiseks minimaalse pindala.

Artikkel 169

Hindamine

Enne 15. oktoobrit pärast asjaomase turustusaasta lõppu esitavad liikmesriigid komisjonile järgmise teabe:

| a) | põllumaad vastavalt iga tooraine liigile, mis on hõlmatud artiklis 147 nimetatud lepinguga ning artikli 146 ja artikli 148 lõikes 2 nimetatud deklaratsiooniga; |
| --- | --- |

a)

põllumaad vastavalt iga tooraine liigile, mis on hõlmatud artiklis 147 nimetatud lepinguga ning artikli 146 ja artikli 148 lõikes 2 nimetatud deklaratsiooniga;

| b) | iga liiki tooraine ja saadud lõpp-, kõrval- ja kaassaaduste kogused ning kasutatud tooraine liik; |
| --- | --- |

b)

iga liiki tooraine ja saadud lõpp-, kõrval- ja kaassaaduste kogused ning kasutatud tooraine liik;

| c) | artikli 146 alusel võetud meetmed; |
| --- | --- |

c)

artikli 146 alusel võetud meetmed;

| d) | artikli 167 kohaselt toetuskavast välja arvatud toorained; |
| --- | --- |

d)

artikli 167 kohaselt toetuskavast välja arvatud toorained;

| e) | artikli 168 kohaselt kehtestatud minimaalsed pindalad. |
| --- | --- |

e)

artikli 168 kohaselt kehtestatud minimaalsed pindalad.

17. PEATÜKK

TOETUS HUMALA ALL OLEVA MAA EEST

Artikkel 170

Lisatoetus humalat tootvatele põllumajandustootjatele

1.   Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 68a teises lõikes osutatud lisatoetus määratakse hektari kohta humalat tootvatele põllumajandustootjatele nimetatud määruse artiklis 110o sätestatud tingimustele vastavatele aladele:

| a) | mille istutustihedus on ühtlane ning kahekordselt toestatud taimede puhul vähemalt 1 500 taime hektari kohta või ühekordselt toestatud taimede puhul vähemalt 2 000 taime hektari kohta; |
| --- | --- |

a)

mille istutustihedus on ühtlane ning kahekordselt toestatud taimede puhul vähemalt 1 500 taime hektari kohta või ühekordselt toestatud taimede puhul vähemalt 2 000 taime hektari kohta;

| b) | mida on korrapäraselt hooldatud. |
| --- | --- |

b)

mida on korrapäraselt hooldatud.

2.   Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 110o teises taandes osutatud humalakasvatusala on välimisi toestusteibaid ühendava traadiga piiratud maatükk. Kui selles reas on humalataimi, lisatakse kõnealuse ala igale küljele täiendav riba, mille laius vastab kõnealuse maatüki hooldusradade keskmisele laiusele. Kõnealune täiendav riba ei tohi olla osa üldkasutatavast teest. Humalarivide otstes asuvad kaks põllupeenart, mis on vajalikud põllutöömasinate manööverdamiseks, kuuluvad alasse, tingimusel et kummagi põllupeenra laius ei ole üle kaheksa meetri ja nad ei moodusta osa üldkasutatavast teest.

3.   Alad, kus kasvavad noored humalataimed, mida on kasvatatakse peamiselt istutusmaterjaliks, ei ole lisatoetuse saamiseks kõlblikud.

4.   Lisatoetuste saamiseks eraldatud kogusumma jaotakse ühtlaselt kõlblike humalakasvatusalade vahel asjassepuutuvate liikmesriikide territooriumidel.

Artikkel 171

Tunnustatud humalatootjarühmadele maksvad toetused

1.   Tunnustatud tootjarühmad esitavad taotluse määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 68a teises lõikes osutatud toetuse saamiseks hiljemalt saagikoristusaasta 1. septembriks.

2.   Tunnustatud tootjarühmale makstud summat kasutatakse määruse (EÜ) nr 1696/71 artikli 7 lõike 1 punktides a—d sätestatud meetmete jaoks 3 aasta jooksul pärast nende summade väljamaksmist. Kõnealuse perioodi jooksul kasutamata jäänud summad tagastatakse makseasutusele ja arvatakse maha Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi tagatisrahastu poolt finantseeritud kulutustest.

3.   Vastavalt määruse (EÜ) nr 1696/71 artikli 12 lõike 5 punktile c saagikoristusaastale 2005 eelnenud koristustele andmata jäänud toetus kasutatakse ära enne 31. detsembrit 2008.

4.   Tunnustatud tootjarühmadele toetust maksev liikmesriik edastab komisjonile igal aastal aruande toetusraha kasutamise kohta selle riigi tunnustatud tootjarühmade poolt, lisades kirjeldusega määruse (EÜ) nr 1696/71 artikli 7 lõike 1 punktides a—d sätestatud meetmetest, mida toetusega rahastati. Nimetatud aruanne saadetakse hiljemalt iga aasta 30. juuniks.

5.   Antud liikmesriigis tunnustatud tootjarühmadele määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 68a teises lõikes sätestatud toetustena saadaolev kogusumma jaotakse neile rühmadele võrdeliselt käesoleva määruse artiklis 170 toodud tingimustele vastavate pindaladega, mille kohta nende rühmade liikmed esitasid taotlused vastavalt määruse (EÜ) nr 796/2004 II osa II jaotisele.

18. PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 172

Kehtetuks tunnistamine

1.   Määrused (EMÜ) nr 1686/72, (EMÜ) nr 1445/76, (EÜ) nr 1644/1996, (EÜ) nr 2316/1999, (EÜ) nr 2461/1999, (EÜ) nr 2550/2001, (EÜ) nr 2199/2003 ja (EÜ) nr 2237/2003 tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2005.

Nimetatud määrusi kohaldatakse siiski 2004/2005. turustusaasta või lisatasuperioodi ja eelmiste turustusaastate või lisatasuperioodide abitaotluste suhtes. Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 66 või 71 kohaldamise juhul kohaldatakse määruse (EÜ) nr 2316/1999 artikli 20 lõikeid 2—5 kuni põllumajandustootjate kohustuste lõppemiseni.

2.   Määrus (EÜ) nr 2342/1999 tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2005. Nimetatud määrust kohaldatakse 2004. aasta kohta esitatud taotluste suhtes.

3.   Määrus (EÜ) nr 609/1999 tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2005. Nimetatud määrust kohaldatakse siiski koristusaastate 2004 ja 2005 kohta esitatud otsetoetuse saamise taotluste suhtes määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 71 lõike 1 kohaldamisel.

4.   Viiteid kehtetuks tunnistatud õigusaktidele tõlgendatakse viidetena käesolevale määrusele.

Artikkel 173

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolevat määrust kohaldatakse abitaotluste suhtes, mis on seotud alates 1. jaanuarist 2005 algavate turustusaastate või lisatasuperioodidega, välja arvatud artiklit 10, mida kohaldatakse käesoleva määruse jõustamise kuupäevast

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. oktoober 2004

Komisjoni nimel

komisjoni liige

F. FISCHLER

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 864/2004 (ELT L 161, 30.4.2004, lk 48).

1

(2)  EÜT L 177, 4.8.1972, lk 26. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 323/2004 (ELT L 58, 26.2.2004, lk 14).

2

(3)  EÜT L 161, 23.6.1976, lk 10. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1252/2001 (EÜT L 173, 27.6.2001, lk 27).

3

(4)  EÜT L 207, 17.8.1996, lk 1.

4

(5)  EÜT L 75, 20. 3. 1999, lk 20.

5

(6)  EÜT L 280, 30.10.1999, lk 43. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 206/2004 (ELT L 34, 6.2.2004, lk 33).

6

(7)  EÜT L 281, 4.11.1999, lk 30. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1777/2004 (ELT L 316, 15.10.2004, lk 66).

7

(8)  EÜT L 299, 20.11.1999, lk 16. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 345/2002 (EÜT L 55, 26.2.2002, lk 10).

8

(9)  EÜT L 341, 22.12.2001, lk 105. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 920/2004 (ELT L 163, 30.4.2004, lk 92).

9

(10)  ELT L 328, 17.12.2003, lk 21. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1766/2004 (ELT L 315, 14.10.2004, lk 27).

10

(11)  ELT L 339, 24.12.2003, lk 52.

11

(12)  EÜT L 197, 30.7.1994, lk 4. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1782/2003.

12

(13)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 123.

13

(14)  EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2286/2003 (ELT L 343, 31.12.2003, lk 1).

14

(15)  EÜT 125, 11.7.1966, lk 2298/66. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2004/55/EÜ (ELT L 114, 21.4.2004, lk 18).

15

(16)  EÜT 125, 11.7.1966, lk 2309/66. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2003/61/EÜ (ELT L 165, 3.7.2003, lk 23).

16

(17)  EÜT L 193, 20.7.2002, lk 74. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2003/61/EÜ .

17

(18)  ELT L 141, 30.4.2004, lk 18.

18

(19)  EÜT L 193, 29.7.2000, lk 16. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 393/2004 (ELT L 65, 3.3.2004, lk 4).

19

(20)  EÜT L 204, 11.8.2000, lk 1. Määrust on muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

20

(21)  EÜT L 147, 18.6.1993, lk 25.

21

(22)  EÜT L 175, 4.8.1971, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2320/2003 (ELT L 345, 31.12.2003, lk 18).

22

(23)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 103.

23

(24)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 80.

24

(25)  EÜT L 100, 20.4.2000, lk 31.

25

(26)  EÜT L 125, 11.7.1966, lk 2309.

26

(27)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 96.

27

(28)  ELT L 339, 24.12.2003, lk 45.

28

(29)  ELT L 339, 24.12.2003, lk 36.

29

(30)  EÜT L 205, 3.8.1985, lk 96.

30

(31)  ELT L 141, 30.4.2004, lk 1.

31

(32)  EÜT L 193, 20.7.2002, lk 74.

32

(33)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 114.

33

(34)  EÜT L 215, 30.7.1992, lk 85

34

(35)  EÜT L 123, 7.5.1981, lk 3.

35

(36)  EÜT L 67, 11.3.1982, lk 23.

36

(37)  EÜT L 215, 30.7.1992, lk 85.

37

(38)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 80.

38

(39)  EÜT L 355, 5.12.1992, lk 32.

39

(40)  EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1.

40

(41)  EÜT 50, 21.2.2002, lk 40.

41

---

I LISA

ARTIKLI 2 LÕIKES 5 NIMETATUD LUPIINI KIBEDUSE ANALÜÜS

Analüüsiks kasutatakse 200 terast koosnevat proovi, mis on võetud 1 kg kogusest iga maksimaalselt 20-tonnise partii puhul.

Test on ette nähtud proovis leiduvate kibedate terade kvaliteedi kindlakstegemiseks. Homogeensushälve on 1 kibe tera 100 tera kohta. Kasutatakse Von Sengbuschi (1942), Ivanovi ja Smirnova (1932) ning Eggebrechti (1949) tera poolitamise meetodit. Kuivad või paisunud terad lõigatakse risti pooleks. Poolikud terad kastetakse sõelal 10 sekundiks joodilahusesse ning seejärel loputatakse neid veega 5 sekundit. Kibedate terade lõikepinnad värvuvad pruuniks, vähe alkaloide sisaldavad terad jäävad kollaseks.

Joodilahuse valmistamiseks lahustatakse 14 g kaaliumjodiidi võimalikult väheses vees, lisatakse 10 g joodi ning lahjendatakse veega kuni 1 000 cm3-ni. Lahusel lastakse enne kasutamist üks nädal seista. Säilitatakse pruunides pudelites. Põhilahust lahjendatakse enne kasutamist kolm kuni viis korda.

---

II LISA

PÕLLUKULTUURIST SÕLTUV RIISITOETUS

Artiklis 13 nimetatud vähendamiskoefitsiendi arvutamine

| 1. | Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 82 nimetatud baaskülvipinna võimaliku ületamise korral võtab liikmesriigi pädev asutus arvesse ühelt poolt nimetatud määruse artiklis 81 kehtestatud baaskülvipinnad ja nende osad ning teiselt poolt nimetatud baaskülvipindade ja nende osade kohta esitatud abitaotlustega hõlmatud kogupindala. |
| --- | --- |

1.

Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 82 nimetatud baaskülvipinna võimaliku ületamise korral võtab liikmesriigi pädev asutus arvesse ühelt poolt nimetatud määruse artiklis 81 kehtestatud baaskülvipinnad ja nende osad ning teiselt poolt nimetatud baaskülvipindade ja nende osade kohta esitatud abitaotlustega hõlmatud kogupindala.

| 2. | Abitaotlustega hõlmatud kogupindala kindlaksmääramisel ei võeta arvesse taotlusi või nende osi, mis on kontrolli käigus osutunud selgelt põhjendamatuks. |
| --- | --- |

2.

Abitaotlustega hõlmatud kogupindala kindlaksmääramisel ei võeta arvesse taotlusi või nende osi, mis on kontrolli käigus osutunud selgelt põhjendamatuks.

| 3. | Kui täheldatakse teatavate baaskülvipindade või osa-baaskülvipindade pindala ületamist, määravad liikmesriigid käesoleva määruse artikli 18 lõikes 2 nimetatud tähtajaks nende pindade kohta pindala ületamise protsendi, mis arvutatakse välja kahe kümnendkoha täpsusega. Kui ületamist võib ette näha, teatab liikmesriik sellest viivitamata põllumajandustootjatele. |
| --- | --- |

3.

Kui täheldatakse teatavate baaskülvipindade või osa-baaskülvipindade pindala ületamist, määravad liikmesriigid käesoleva määruse artikli 18 lõikes 2 nimetatud tähtajaks nende pindade kohta pindala ületamise protsendi, mis arvutatakse välja kahe kümnendkoha täpsusega. Kui ületamist võib ette näha, teatab liikmesriik sellest viivitamata põllumajandustootjatele.

| 4. | Põllukultuurist sõltuvate riisitoetuste vähendamise koefitsient arvutatakse määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 82 kohaselt järgmise valemiga:
  Vähendamiskoefitsient = osa-baaskülvipinna etalonpindala jagatud selle osa-baaskülvipinna kohta esitatud abitaotlustega hõlmatud kogupindalaga.
  Põllukultuurist sõltuvad vähendatud riisitoetused arvutatakse vastavalt järgmisele valemile:
  Põllukultuurist sõltuv vähendatud riisitoetus = põllukultuurist sõltuv riisitoetus korrutatud vähendamiskoefitsiendiga.
  Nimetatud vähendamiskoefitsient ja nimetatud vähendatud riisitoetus arvutatakse iga osa- baaskülvipinna pindala kohta pärast määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 82 lõikes 2 sätestatud ümberjagamist. Ümberjagamine tehakse nendel osa-baaskülvipindadel, kus piirnorme ületatakse. Ümberjagamine tehakse proportsionaalselt pindala ületamistega osa-baaskülvipindadel, kus piirnorme ületatakse. |
| --- | --- |

4.

Põllukultuurist sõltuvate riisitoetuste vähendamise koefitsient arvutatakse määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 82 kohaselt järgmise valemiga:

Vähendamiskoefitsient = osa-baaskülvipinna etalonpindala jagatud selle osa-baaskülvipinna kohta esitatud abitaotlustega hõlmatud kogupindalaga.

Põllukultuurist sõltuvad vähendatud riisitoetused arvutatakse vastavalt järgmisele valemile:

Põllukultuurist sõltuv vähendatud riisitoetus = põllukultuurist sõltuv riisitoetus korrutatud vähendamiskoefitsiendiga.

Nimetatud vähendamiskoefitsient ja nimetatud vähendatud riisitoetus arvutatakse iga osa- baaskülvipinna pindala kohta pärast määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 82 lõikes 2 sätestatud ümberjagamist. Ümberjagamine tehakse nendel osa-baaskülvipindadel, kus piirnorme ületatakse. Ümberjagamine tehakse proportsionaalselt pindala ületamistega osa-baaskülvipindadel, kus piirnorme ületatakse.

---

III LISA

Põllukultuurist sõltuv riisitoetus

A.   Abitaotlusega hõlmatud külvipind (esialgsed andmed). Artikli 14 lõike 1 punktis a nimetatud teave

Liikmesriik: ......

Baaskülvipind (ainult Prantsusmaa korral): ......

| Osa-baaskülvipind | Etalonpindala (hektarites) (1) | sort | Abitaotlusega hõlmatud külvipind (hektarites) (2) | Ületamine protsentides |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. osa-baaskülvipinna nimetus | | Sort 1 | | |
| Sort 2 | |
| Sort 3 | |
| Sort 4 | |
| Sort 5 | |
| ..... | |
| KOKKU | |
| 2. osa-baaskülvipinna nimetus | | Sort 1 | | |
| Sort 2 | |
| Sort 3 | |
| Sort 4 | |
| Sort 5 | |
| ..... | |
| KOKKU | |
| 3. osa-baaskülvipinna nimetus | | Sort 1 | | |
| Sort 2 | |
| Sort 3 | |
| Sort 4 | |
| Sort 5 | |
| ..... | |
| KOKKU | |
| ..... | | Sort 1 | | |
| Sort 2 | |
| Sort 3 | |
| Sort 4 | |
| Sort 5 | |
| ..... | |
| KOKKU | |
| KOKKU | | | | |

Osa-baaskülvipind

Etalonpindala (hektarites) (1)

sort

Abitaotlusega hõlmatud külvipind (hektarites) (2)

Ületamine protsentides

1. osa-baaskülvipinna nimetus

Sort 1

Sort 2

Sort 3

Sort 4

Sort 5

.....

KOKKU

2. osa-baaskülvipinna nimetus

Sort 1

Sort 2

Sort 3

Sort 4

Sort 5

.....

KOKKU

3. osa-baaskülvipinna nimetus

Sort 1

Sort 2

Sort 3

Sort 4

Sort 5

.....

KOKKU

.....

Sort 1

Sort 2

Sort 3

Sort 4

Sort 5

.....

KOKKU

KOKKU

B.   Abitaotlusega hõlmatud külvipind (tegelikud andmed). Artikli 14 lõike 1 punktis b nimetatud teave

Liikmesriik: ......

baaskülvipind (ainult Prantsusmaa korral): ......

| Osa-baaskülvipind | Etalonpindala (hektarites) (3) | sort | abitaotlusega hõlmatud külvipind (hektarites) (4) | ületamine protsentides |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. osa-baaskülvipinna nimetus | | Sort 1 | | |
| Sort 2 | |
| Sort 3 | |
| Sort 4 | |
| Sort 5 | |
| ..... | |
| KOKKU | |
| 2. osa-baaskülvipinna nimetus | | Sort 1 | | |
| Sort 2 | |
| Sort 3 | |
| Sort 4 | |
| Sort 5 | |
| ..... | |
| KOKKU | |
| 3. osa-baaskülvipinna nimetus | | Sort 1 | | |
| Sort 2 | |
| Sort 3 | |
| Sort 4 | |
| Sort 5 | |
| ..... | |
| KOKKU | |
| ..... | | Sort 1 | | |
| Sort 2 | |
| Sort 3 | |
| Sort 4 | |
| Sort 5 | |
| ..... | |
| KOKKU | |
| KOKKU | | | | |

Osa-baaskülvipind

Etalonpindala (hektarites) (3)

sort

abitaotlusega hõlmatud külvipind (hektarites) (4)

ületamine protsentides

1. osa-baaskülvipinna nimetus

Sort 1

Sort 2

Sort 3

Sort 4

Sort 5

.....

KOKKU

2. osa-baaskülvipinna nimetus

Sort 1

Sort 2

Sort 3

Sort 4

Sort 5

.....

KOKKU

3. osa-baaskülvipinna nimetus

Sort 1

Sort 2

Sort 3

Sort 4

Sort 5

.....

KOKKU

.....

Sort 1

Sort 2

Sort 3

Sort 4

Sort 5

.....

KOKKU

KOKKU

C.   Külvipind, mille eest abitaotlust maksti. Artikli 14 lõike 1 punktis c nimetatud teave

Liikmesriik: ......

baaskülvipind (ainult Prantsusmaa korral): ......

| Osa-baaskülvipind | Etalonpindala (hektarites) (5) | sort | külvipind, mille eest abitaotlust maksti (hektarites) | makstud eritoetus (EUR/ha) (6) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. osa-baaskülvipinna nimetus | | Sort 1 | | |
| Sort 2 | |
| Sort 3 | |
| Sort 4 | |
| Sort 5 | |
| ..... | |
| KOKKU | |
| 2. osa-baaskülvipinna nimetus | | Sort 1 | | |
| Sort 2 | |
| Sort 3 | |
| Sort 4 | |
| Sort 5 | |
| ..... | |
| KOKKU | |
| 3. osa-baaskülvipinna nimetus | | Sort 1 | | |
| Sort 2 | |
| Sort 3 | |
| Sort 4 | |
| Sort 5 | |
| ..... | |
| KOKKU | |
| ..... | | Sort 1 | | |
| Sort 2 | |
| Sort 3 | |
| Sort 4 | |
| Sort 5 | |
| ..... | |
| KOKKU | |
| KOKKU | | | | |

Osa-baaskülvipind

Etalonpindala (hektarites) (5)

sort

külvipind, mille eest abitaotlust maksti (hektarites)

makstud eritoetus (EUR/ha) (6)

1. osa-baaskülvipinna nimetus

Sort 1

Sort 2

Sort 3

Sort 4

Sort 5

.....

KOKKU

2. osa-baaskülvipinna nimetus

Sort 1

Sort 2

Sort 3

Sort 4

Sort 5

.....

KOKKU

3. osa-baaskülvipinna nimetus

Sort 1

Sort 2

Sort 3

Sort 4

Sort 5

.....

KOKKU

.....

Sort 1

Sort 2

Sort 3

Sort 4

Sort 5

.....

KOKKU

KOKKU

---

(1)  Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikkel 81.

(2)  Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 80 lõige 1.

(3)  Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikkel 81.

(4)  Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 80 lõige 1.

(5)  Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikkel 81.

(6)  Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 80 lõige 1 ja käesoleva määruse II lisa.

---

IV LISA

Millele viidetakse artikli 54 lõikes 3 ja artikli 59 lõikes 1

BAASKÜLVIPINNAD

| 1000 hektarit |
| --- |
| Piirkond | Kõik kultuurid | sellest mais | sellest silotaimed |
| BELGIA |
| Kokku | 489,5 | 96,4 | |
| sellest: Flandria-Brüssel | | | |
| TAANI | 2 018,6 | | |
| SAKSAMAA | 10 159,4 (1) | 540,3 (3) | |
| Schleswig-Holstein | 506,2 | | |
| Hamburg | 5,1 | | |
| Alam-Saksi | 1 424,7 | | |
| Bremen | 1,8 | | |
| Nordrhein-Westfalen | 948,5 | | |
| Rheinland-Pfalz | 368,6 | | |
| Hessen | 461,4 | | |
| Baden-Württemberg | 735,5 | 122,1 | |
| Baieri | 1 776,0 | 418,2 | |
| Saarimaa | 36,6 | | |
| Berliin | 2,9 | | |
| Brandenburg | 889,6 | | |
| Mecklenburg-Vorpommern | 968,2 | | |
| Saksimaa | 599,0 | | |
| Saksi-Anhalt | 880,9 | | |
| Tüüringi | 554,4 | | |
| KREEKA | 1 491,7 | 222,1 | |
| HISPAANIA |
| Regadío | 1 371,1 | 403,4 | |
| Secano | 7 849,0 | | |
| PRANTSUSMAA |
| Kokku | 13 582,1 | | |
| Maisi baaskülvipind | | 613,8 (2) | |
| Niisutatud baaskülvipind | 1 209,7 (2) | | |
| IIRIMAA | 345,6 | 0,2 | |
| ITAALIA | 5 801,2 | 400,8 | |
| LUKSEMBURG | 42,8 | | |
| HOLLAND | 441,7 | 208,3 | |
| AUSTRIA | 1 203,5 | | |
| PORTUGAL |
| Assoorid | 9,7 | | |
| Madeira | | | |
| — Regadío | 0,31 | 0,29 | |
| — Muud | 0,30 | | |
| Mandriline | | | |
| — Regadío | 293,4 | 221,4 | |
| — Muud | 622,7 | | |
| SOOME | 1 591,5 | | 200,0 |
| ROOTSI | 1 737,1 | | 130,0 |
| ÜHENDKUNINGRIIK |
| Inglismaa | 3 794,6 | 33,2 (3) | |
| Šotimaa | 551,6 | | |
| Põhja-Iirimaa | 52,9 | | |
| Wales | 61,4 | 1,2 (1) | |

1000 hektarit

Piirkond

Kõik kultuurid

sellest mais

sellest silotaimed

BELGIA

Kokku

489,5

96,4

sellest: Flandria-Brüssel

TAANI

2 018,6

SAKSAMAA

10 159,4 (1)

540,3 (3)

Schleswig-Holstein

506,2

Hamburg

5,1

Alam-Saksi

1 424,7

Bremen

1,8

Nordrhein-Westfalen

948,5

Rheinland-Pfalz

368,6

Hessen

461,4

Baden-Württemberg

735,5

122,1

Baieri

1 776,0

418,2

Saarimaa

36,6

Berliin

2,9

Brandenburg

889,6

Mecklenburg-Vorpommern

968,2

Saksimaa

599,0

Saksi-Anhalt

880,9

Tüüringi

554,4

KREEKA

1 491,7

222,1

HISPAANIA

Regadío

1 371,1

403,4

Secano

7 849,0

PRANTSUSMAA

Kokku

13 582,1

Maisi baaskülvipind

613,8 (2)

Niisutatud baaskülvipind

1 209,7 (2)

IIRIMAA

345,6

0,2

ITAALIA

5 801,2

400,8

LUKSEMBURG

42,8

HOLLAND

441,7

208,3

AUSTRIA

1 203,5

PORTUGAL

Assoorid

9,7

Madeira

— Regadío

0,31

0,29

— Muud

0,30

Mandriline

— Regadío

293,4

221,4

— Muud

622,7

SOOME

1 591,5

200,0

ROOTSI

1 737,1

130,0

ÜHENDKUNINGRIIK

Inglismaa

3 794,6

33,2 (3)

Šotimaa

551,6

Põhja-Iirimaa

52,9

Wales

61,4

1,2 (1)

---

(1)  Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 102 lõike 5 kohaldamisel.

(2)  Sealhulgas 284 000 hektaril niisutatud aladel kasvatatud mais.

(3)  Välja arvatud suhkrumais.

---

V LISA

Millele viidetakse artikli 56 lõike 1 punktis b

Kiu tootmiseks kasvatatava lina sordid, mis vastavad põllukultuuride pindalatoetuste saamise tingimustele

Adélie

Agatha

Alba

Alizée

Angelin

Argos

Ariane

Artemida

Aurore

Belinka

Bonet

Caesar Augustus

Diane

Diva

Drakkar

Electra

Elise

Escalina

Evelin

Exel

Hermes

Ilona

Jitka

Jordan

Kastyciai

Laura

Liflax

Liviola

Loréa

Luna

Marina

Marylin

Melina

Merkur

Modran

Nike

Opaline

Rosalin

Selena

Super

Tabor

Texa

Venica

Venus

Veralin

Viking

Viola

---

VI LISA

millele viidetakse artikli 59 lõikes 4 ja artikli 69 lõikes 2

Image

---

VII LISA

Artiklis 67 osutatud liblikõielised söödakultuurid

| CN-kood | |
| --- | --- |
| 0713 90 | Vicia spp. v.a Vicia faba ja Vicia sativa, koristatud täisküpsena

  Vicia sativa v.a täisküpsena koristatud |
| ex 1209 29 50 | Lupinus spp. v.a maguslupiinid |
| ex 1214 90 99 | Medicago spp.

  Trifolium spp.

  Lathyrus spp.

  Melilotus spp.

  Onobrychis spp.

  Ornithopus sativus


  Hedysarum coronarium


  Lotus corniculatus


  Galega orientalis


  Trigonella foenum-graecum


  Vigna sinensis |

CN-kood

0713 90

Vicia spp. v.a Vicia faba ja Vicia sativa, koristatud täisküpsena

Vicia sativa v.a täisküpsena koristatud

ex 1209 29 50

Lupinus spp. v.a maguslupiinid

ex 1214 90 99

Medicago spp.

Trifolium spp.

Lathyrus spp.

Melilotus spp.

Onobrychis spp.

Ornithopus sativus

Hedysarum coronarium

Lotus corniculatus

Galega orientalis

Trigonella foenum-graecum

Vigna sinensis

---

VIII LISA

ARTIKLIS 57 OSUTATUD PÕLLUKULTUURID

| Põllukultuur | Liikmesriik | Piirkond |
| --- | --- | --- |
| Kõik kõlblikud põllukultuurid | Eesti
  Soome | Kogu territoorium
  Kogu territoorium |
| Rootsi | Kogu territoorium |
| Suhkrumais
  Kiu tootmiseks kasvatatav kanep | Kõik liikmesriigid | Kogu territoorium |

Põllukultuur

Liikmesriik

Piirkond

Kõik kõlblikud põllukultuurid

Eesti

Soome

Kogu territoorium

Kogu territoorium

Rootsi

Kogu territoorium

Suhkrumais

Kiu tootmiseks kasvatatav kanep

Kõik liikmesriigid

Kogu territoorium

---

IX LISA

ARTIKLI 69 LÕIKES 1 OSUTATUD

KOMISJONILE EDASTATAV TEAVE

Teave tuleb esitada tabeliseeriana, mis on koostatud vastavalt allpool kirjeldatud näidisele:

| — | esimene rühm tabeleid sisaldab teavet tootmispiirkonna tasandil määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 103 tähenduses, |
| --- | --- |

—

esimene rühm tabeleid sisaldab teavet tootmispiirkonna tasandil määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 103 tähenduses,

| — | teine rühm tabeleid sisaldab teavet iga baaskülvipinna piirkonna kohta käesoleva määruse IV lisa tähenduses, |
| --- | --- |

—

teine rühm tabeleid sisaldab teavet iga baaskülvipinna piirkonna kohta käesoleva määruse IV lisa tähenduses,

| — | üks tabel, mis sisaldab kokkuvõtet iga liikmesriigi teabe kohta. |
| --- | --- |

—

üks tabel, mis sisaldab kokkuvõtet iga liikmesriigi teabe kohta.

Tabelid tuleb saata nii paberil kui ka elektroonilises vormis.

| Valem alade kohta | : | 5 = 1 + 2 + 3 + 4
  10 = 7 + 8 + 9
  16 = 17 + 18
  21 = 5 + 10 + 11 + 12 + 13 + 14 + 15 + 16 + 20 |
| --- | --- | --- |

Valem alade kohta

:

5 = 1 + 2 + 3 + 4

10 = 7 + 8 + 9

16 = 17 + 18

21 = 5 + 10 + 11 + 12 + 13 + 14 + 15 + 16 + 20

Märkused:

Igas tabelis peab olema märgitud asjaomase piirkonna nimi.

Saak on see, mida kasutatakse pindalatoetuse arvutamisel vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 10. peatükile.

Niisutamata ja niisutatavaid alasid eristatakse ainult piirkondade puhul, kus esineb mõlemaid. Sellisel juhul:

| | (d) = (e) + (f) |
| --- | --- |

(d) = (e) + (f)

| | (j) = (k) + (l) |
| --- | --- |

(j) = (k) + (l)

Rida 1 käsitleb ainult määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 105 lõikes 1 sätestatud pindalatoetuse lisatoetuse kõlblikku kõva nisu.

Rida 2 käsitleb ainult määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 105 lõikes 3 sätestatud eritoetuse kõlblikku kõva nisu.

Rida 19 käsitleb ainult määruse (EÜ) nr 1257/1999 artiklite 22, 23, 24 ja 31 alusel tootmisest kõrvaldatud või metsastatud maad, mida käsitatakse määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 107 lõike 8 alusel tootmisest kõrvaldatud põllumaana.

Rida 20 käsitleb määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 102 lõikes 3 osutatud alasid.

Teave tuleb edastada ka nende põllumajandustootjate kohta, kes ei taotle teatavate põllukultuuride toetussüsteemi (määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 10. peatükk) alusel toetust hektari kohta. See teave tuleb esitada pealkirja “Muu” all veergudes m ja n ning see käsitleb peamiselt veise- ning lambaliha lisatasude saamise eesmärgil loomasöödaaladena deklareeritud aladel kasvatatavaid põllukultuure.

Rida 23 käsitleb maa tootmisest kõrvaldamist muude kui toiduks kasutatavate kultuuride tootmiseks, mille eest määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 107 lõike 3 esimese taande rakenduseeskirjade alusel toetust ei maksta (näiteks suhkrupeet, maapirnid ja sigurijuured).

Rida 24 käsitleb tootmisest kõrvaldatud ja liblikõieliste söödakultuuride kasvatamiseks kasutatavat maad vastavalt määruse (EÜ) nr 1782 artikli 107 lõike 3 teisele taandele.

TEABETABEL

Piirkonna nimi: ..............

Kuupäev: .........................

| Põllukultuur | nr | Taotlus > 92 tonni | Taotlus < 92 tonni | Muu |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Taotluste üldarv = | Taotluste üldarv = | Taotluste üldarv = |
| Saak (t/ha) | Pindala (ha) | Saak (t/ha) | Pindala (ha) | Saak (t/ha) | Pindala (ha) |
| Kokku | Niisutamata | Niisutatav | Kokku | Niisutamata | Niisutatav | Kokku | Niisutamata | Niisutatav | Kokku | Niisutamata | Niisutatav | | |
| | | (a) | (b) | (c) | (d) | (e) | (f) | (g) | (h) | (i) | (j) | (k) | (l) | (m) | (n) |
| Kõva nisu (artikli 105 lõige 1) | 1 | | | | | | | | | | | | | | |
| Kõva nisu (artikli 105 lõige 3) | 2 | | | | | | | | | | | | | | |
| Mais (eraldi baaskülvipind) | 3 | | | | | | | | | | | | | | |
| Muu teravili | 4 | | | | | | | | | | | | | | |
| Teravili kokku | 5 | | | | | | | | | | | | | | |
| — sellest silo | 6 | | | | | | | | | | | | | | |
| Sojaoad | 7 | | | | | | | | | | | | | | |
| Rapsiseeme | 8 | | | | | | | | | | | | | | |
| Päevalill | 9 | | | | | | | | | | | | | | |
| Õliseeme kokku | 10 | | | | | | | | | | | | | | |
| Valgurikkad taimed kokku | 11 | | | | | | | | | | | | | | |
| Linaseeme kokku | 12 | | | | | | | | | | | | | | |
| Kiu tootmiseks kasvatatav lina kokku | 13 | | | | | | | | | | | | | | |
| Kiu tootmiseks kasvatatav kanep kokku | 14 | | | | | | | | | | | | | | |
| Silotaimed | 15 | | | | | | | | | | | | | | |
| Kogu tootmisest kõrvaldatud maa (artikkel 107) | 16 | | | | | | | | | | | | | | |
| — sellest kohustuslik maa tootmisest kõrvaldamine | 17 | | | | | | | | | | | | | | |
| — sellest vabatahtlik maa tootmisest kõrvaldamine (artikli 107 lõige 6) | 18 | | | | | | | | | | | | | | |
| — sellest maa tootmisest kõrvaldamine, mille eest toetust ei maksta artikli 107 lõike 8 alusel | 19 | | | | | | | | | | | | | | |
| Veise- ja lambaliha lisatasude saamise eesmärgil söödamaadena deklareeritud põllukultuurid | 20 | | | | | | | | | | | | | | |
| Kokku | 21 | | | | | | | | | | | | | | |
| Maa tootmisest kõrvaldamine muude kui toiduks kasutatavate kultuuride tootmiseks | 22 | | | | | | | | | | | | | | |
| — sellest maa tootmisest kõrvaldamine, mille eest toetust ei maksta | 23 | | | | | | | | | | | | | | |
| Maa tootmisest kõrvaldamine liblikõieliste söödakultuuride kasvatamiseks | 24 | | | | | | | | | | | | | | |

Põllukultuur

nr

Taotlus > 92 tonni

Taotlus < 92 tonni

Muu

Taotluste üldarv =

Taotluste üldarv =

Taotluste üldarv =

Saak (t/ha)

Pindala (ha)

Saak (t/ha)

Pindala (ha)

Saak (t/ha)

Pindala (ha)

Kokku

Niisutamata

Niisutatav

Kokku

Niisutamata

Niisutatav

Kokku

Niisutamata

Niisutatav

Kokku

Niisutamata

Niisutatav

(a)

(b)

(c)

(d)

(e)

(f)

(g)

(h)

(i)

(j)

(k)

(l)

(m)

(n)

Kõva nisu (artikli 105 lõige 1)

1

Kõva nisu (artikli 105 lõige 3)

2

Mais (eraldi baaskülvipind)

3

Muu teravili

4

Teravili kokku

5

— sellest silo

6

Sojaoad

7

Rapsiseeme

8

Päevalill

9

Õliseeme kokku

10

Valgurikkad taimed kokku

11

Linaseeme kokku

12

Kiu tootmiseks kasvatatav lina kokku

13

Kiu tootmiseks kasvatatav kanep kokku

14

Silotaimed

15

Kogu tootmisest kõrvaldatud maa (artikkel 107)

16

— sellest kohustuslik maa tootmisest kõrvaldamine

17

— sellest vabatahtlik maa tootmisest kõrvaldamine (artikli 107 lõige 6)

18

— sellest maa tootmisest kõrvaldamine, mille eest toetust ei maksta artikli 107 lõike 8 alusel

19

Veise- ja lambaliha lisatasude saamise eesmärgil söödamaadena deklareeritud põllukultuurid

20

Kokku

21

Maa tootmisest kõrvaldamine muude kui toiduks kasutatavate kultuuride tootmiseks

22

— sellest maa tootmisest kõrvaldamine, mille eest toetust ei maksta

23

Maa tootmisest kõrvaldamine liblikõieliste söödakultuuride kasvatamiseks

24

---

X LISA

KITSEDE LISATASU KÕLBLIKUD PIIRKONNAD

| 1. | Saksamaa: kõik mägipiirkonnad määruse (EÜ) nr 1257/1999 artikli 18 tähenduses. |
| --- | --- |

1.

Saksamaa: kõik mägipiirkonnad määruse (EÜ) nr 1257/1999 artikli 18 tähenduses.

| 2. | Kreeka: kogu riik. (1) |
| --- | --- |

2.

Kreeka: kogu riik. (1)

| 3. | Hispaaniaautonoomsed piirkonnad: Andaluusia, Aragón, Baleaari saared (1), Castilla — La Mancha, Castilla-León, Kataloonia, Extremadura, Galiitsia (välja arvatud La Coruña ja Lugo provintsid), Madrid, Murcia, La Rioja, Valencia ja Kanaari saared ning kõik väljaspool neid piirkondi asuvad mägipiirkonnad määruse (EÜ) nr 1257/1999 artikli 18 tähenduses. |
| --- | --- |

3.

Hispaaniaautonoomsed piirkonnad: Andaluusia, Aragón, Baleaari saared (1), Castilla — La Mancha, Castilla-León, Kataloonia, Extremadura, Galiitsia (välja arvatud La Coruña ja Lugo provintsid), Madrid, Murcia, La Rioja, Valencia ja Kanaari saared ning kõik väljaspool neid piirkondi asuvad mägipiirkonnad määruse (EÜ) nr 1257/1999 artikli 18 tähenduses.

| 4. | Prantsusmaa: Korsika, ülemeredepartemangud (1) ja kõik väljaspool seda piirkonda asuvad mägipiirkonnad määruse (EÜ) nr 1257/1999 artikli 18 tähenduses. |
| --- | --- |

4.

Prantsusmaa: Korsika, ülemeredepartemangud (1) ja kõik väljaspool seda piirkonda asuvad mägipiirkonnad määruse (EÜ) nr 1257/1999 artikli 18 tähenduses.

| 5. | Itaalia: Lazio, Abruzzo, Molise, Campania, Apuulia, Basilicata, Calabria, Sitsiilia ja Sardiinia ning kõik väljaspool neid piirkondi asuvad mägipiirkonnad määruse (EÜ) nr 1257/1999 artikli 18 tähenduses. |
| --- | --- |

5.

Itaalia: Lazio, Abruzzo, Molise, Campania, Apuulia, Basilicata, Calabria, Sitsiilia ja Sardiinia ning kõik väljaspool neid piirkondi asuvad mägipiirkonnad määruse (EÜ) nr 1257/1999 artikli 18 tähenduses.

| 6. | Küpros: kogu riik. |
| --- | --- |

6.

Küpros: kogu riik.

| 7. | Austria: kõik mägipiirkonnad määruse (EÜ) nr 1257/1999 artikli 18 tähenduses. |
| --- | --- |

7.

Austria: kõik mägipiirkonnad määruse (EÜ) nr 1257/1999 artikli 18 tähenduses.

| 8. | Portugal: kogu riik, välja arvatud Assoorid (1). |
| --- | --- |

8.

Portugal: kogu riik, välja arvatud Assoorid (1).

| 9. | Sloveenia: kogu riik. |
| --- | --- |

9.

Sloveenia: kogu riik.

| 10. | Slovaki Vabariik: kõik mägipiirkonnad määruse (EÜ) nr 1257/1999 artikli 18 tähenduses. |
| --- | --- |

10.

Slovaki Vabariik: kõik mägipiirkonnad määruse (EÜ) nr 1257/1999 artikli 18 tähenduses.

---

(1)  Prantsuse ülemeredepartemangud, Madeira, Kanaari saared ja Egeuse mere saared jäetakse käesolevast lisast välja, kui huvitatud liikmesriik kohaldab määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 70 lõike 1 punktis b sätestatud vabatahtlikku väljaarvamist.

---

XI LISA

UTTEDE JA EMASKITSEDE LISATASUDE TAOTLUSED

LIIKMESRIIK. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .

AASTA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .

KUUPÄEV. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .

TEABE EDASTAMISE TÄHTAEG: 31. JUULIL IGAL AASTAL

| Emaslooma tüüp | Muud uted kui piimalambad | Piimalambad | Emaskitsed | Emasloomad kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Taotluste arv
   (1) |
| Tootja taotluse kohta deklaree-ritud emas-loomade üldarv
   (2) | 10/20 (3) | | | | |
| 21/50 | | | | |
| 51/100 | | | | |
| 101/500 | | | | |
| 501/1000 | | | | |
| +1 000 | | | | |
| Taotletud lisatasude arv | KOKKU | | | | |
| MILLEST koos täiendava lisa-tasuga (4) | | | | |

Emaslooma tüüp

Muud uted kui piimalambad

Piimalambad

Emaskitsed

Emasloomad kokku

Taotluste arv
   (1)

Tootja taotluse kohta deklaree-ritud emas-loomade üldarv
   (2)

10/20 (3)

21/50

51/100

101/500

501/1000

+1 000

Taotletud lisatasude arv

KOKKU

MILLEST koos täiendava lisa-tasuga (4)

---

(1)  Segatüüpi põllumajandusettevõtte puhul, kus peetakse muid uttesid kui piimalambaid ja kitsesid, tehakse märge “1” selle rea muude uttede kui piimalammaste ning kitsede lahtritesse — samuti veerus “emasloomad kokku” — ning märge “0” lahtrisse “piimalambad”. See tähendab, et selles reas võib veeru “emasloomad kokku” väärtus olla väiksem kui rea ülejäänud kolme arvu summa.

(2)  Kasutatav rida (karja suurus) peab põhinema emasloomade koguarvul. Käesoleva rubriigi ridade puhul peab veeru “emasloomad kokku” väärtus võrduma kolme eelmise veeru “muude uttede kui piimalammaste”, “piimalammaste” ja “emaskitsede” väärtuste summaga.

(3)  Vastavalt nõukogu määrusele 1782/2003 ei ole võimalik esitada taotlust vähem kui 10 ute ja/või kitse kohta.

(4)  Vastavalt käesoleva määruse artiklitele 4 ja 5 (ebasoodsamad piirkonnad).

---

XII LISA

UTTEDE JA EMASKITSEDE LISATASUDE MAKSMINE

LIIKMESRIIK. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .

AASTA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .

KUUPÄEV. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .

TEABE EDASTAMISE TÄHTAEG: 31. juulil igal aastal

| Emaslooma tüüp | Muud uted kui piimalambad | Piimalambad | Emaskitsed | Emasloomad kokku või arv |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Makstud lisatasude arv

  (loomade arv) | Lisatoetus te arv looma kohta
   (1) | xxxxxxx | xxxxxxx | xxxxxxx | |
| Lisatoetuste arv
   (2) | | | | |
| Uttede ja kitsede eest makstud lisatasude arv | | | | |
| MAKSTUD SUMMAD
  (EUR) | Lisamaksete summad v.a looma kohta (
   (1) | xxxxxxx | xxxxxxx | xxxxxxx | |
| Lisamaksete summad looma kohta (
   (1) | xxxxxxx | xxxxxxx | xxxxxxx | |
| Lisatoetuste summad
   (2) | | | | |
| Uttede ja kitsede lisatasude summad | | | | |
| KOKKU | | | | |

Emaslooma tüüp

Muud uted kui piimalambad

Piimalambad

Emaskitsed

Emasloomad kokku või arv

Makstud lisatasude arv

(loomade arv)

Lisatoetus te arv looma kohta
   (1)

xxxxxxx

xxxxxxx

xxxxxxx

Lisatoetuste arv
   (2)

Uttede ja kitsede eest makstud lisatasude arv

MAKSTUD SUMMAD

(EUR)

Lisamaksete summad v.a looma kohta (
   (1)

xxxxxxx

xxxxxxx

xxxxxxx

Lisamaksete summad looma kohta (
   (1)

xxxxxxx

xxxxxxx

xxxxxxx

Lisatoetuste summad
   (2)

Uttede ja kitsede lisatasude summad

KOKKU

---

(1)  Kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklit 71 (üleminekuaeg).

(2)  Vastavalt käesoleva määruse artiklitele 72 ja 73 (ebasoodsamad piirkonnad).

---

XIII LISA

RIIGI VARUDE TOIMIMINE

LIIKMESRIIK. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .

AASTA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .

KUUPÄEV. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .

TEABE EDASTAMISE TÄHTAEG: 30. APRILLIL IGAL AASTAL

| Õiguste loovutamised OSUTATUD aastaS | Lisatasu saamise õiguste arv |
| --- | --- |
| a) | Riigi varude saldo aasta alguses (= eelmise aasta lõpus) |

Õiguste loovutamised OSUTATUD aastaS

Lisatasu saamise õiguste arv

a)

Riigi varude saldo aasta alguses (= eelmise aasta lõpus)

TAGASTATUD RIIGI VARUDESSE ILMA HÜVITISETA

| b) | Pärast õiguste loovutamist ilma põllumajandusettevõtte üleandmiseta |
| --- | --- |

b)

Pärast õiguste loovutamist ilma põllumajandusettevõtte üleandmiseta

| c) | Lisatasu saamise õiguste kasutamata jätmise tulemusena (ebapiisav kasutus) |
| --- | --- |

c)

Lisatasu saamise õiguste kasutamata jätmise tulemusena (ebapiisav kasutus)

| d) | KOKKU = b + c |
| --- | --- |

d)

KOKKU = b + c

| e) | Eraldatud õigused |
| --- | --- |

e)

Eraldatud õigused

| f) | Ebasoodsamate piirkondade põllumajandustootjatele antud õigused |
| --- | --- |

f)

Ebasoodsamate piirkondade põllumajandustootjatele antud õigused

| g) | Riigi varude saldo jooksva aasta lõpus = a + d - e |
| --- | --- |

g)

Riigi varude saldo jooksva aasta lõpus = a + d - e

---

XIV LISA

ÕIGUSTE LOOVUTAMISE JA LISATASUDE TAOTLEMISTEGA SEOTUD AJAVAHEMIKUD JA TÄHTAJAD

LIIKMESRIIK. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .

AASTA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .

KUUPÄEV. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .

TEABE EDASTAMISE TÄHTAEG: 30. APRILLIL IGAL AASTAL

| | Alguskuupäev | Lõppkuupäev |
| --- | --- | --- |
| Õiguste lõpliku loovutamise tähtaeg | XXXXX | |
| Õiguste ajutise üleandmise tähtaeg | XXXXX | |
| Riigi varudest taotletavate õiguste taotlusperiood | | |
| Riigi varudest õiguste eraldamise tähtaeg | XXXXX | |
| Lisatasu taotlusperiood | | |
| Ooteaeg | | |

Alguskuupäev

Lõppkuupäev

Õiguste lõpliku loovutamise tähtaeg

XXXXX

Õiguste ajutise üleandmise tähtaeg

XXXXX

Riigi varudest taotletavate õiguste taotlusperiood

Riigi varudest õiguste eraldamise tähtaeg

XXXXX

Lisatasu taotlusperiood

Ooteaeg

---

XV LISA

ARTIKLIS 99 OSUTATUD VEISETÕUGUDE LOETELU

| — | Angler Rotvieh (Angeln) - Rød dansk mælkerace (RMD) |
| --- | --- |

—

Angler Rotvieh (Angeln) - Rød dansk mælkerace (RMD)

| — | Ayrshire |
| --- | --- |

—

Ayrshire

| — | Armoricaine |
| --- | --- |

—

Armoricaine

| — | Bretonne Pie-noire |
| --- | --- |

—

Bretonne Pie-noire

| — | Fries-Hollands (FH), Française frisonne pie noire (FFPN), Friesian-Holstein, Holstein, Black and White Friesian, Red and White Friesian, Frisona española, Frisona Italiana, Zwartbonten van België/Pie noire de Belgique, Sortbroget dansk mælkerace (SDM), Deutsche Schwarzbunte, Schwarzbunte Milchrasse (SMR) |
| --- | --- |

—

Fries-Hollands (FH), Française frisonne pie noire (FFPN), Friesian-Holstein, Holstein, Black and White Friesian, Red and White Friesian, Frisona española, Frisona Italiana, Zwartbonten van België/Pie noire de Belgique, Sortbroget dansk mælkerace (SDM), Deutsche Schwarzbunte, Schwarzbunte Milchrasse (SMR)

| — | Groninger Blaarkop |
| --- | --- |

—

Groninger Blaarkop

| — | Guernsey |
| --- | --- |

—

Guernsey

| — | Jersey |
| --- | --- |

—

Jersey

| — | Malkeborthorn |
| --- | --- |

—

Malkeborthorn

| — | Reggiana |
| --- | --- |

—

Reggiana

| — | Valdostana Nera |
| --- | --- |

—

Valdostana Nera

| — | Itäsuomenkarja |
| --- | --- |

—

Itäsuomenkarja

| — | Länsisuomenkarja |
| --- | --- |

—

Länsisuomenkarja

| — | Pohjoissuomenkarja. |
| --- | --- |

—

Pohjoissuomenkarja.

---

XVI LISA

ARTIKLIS 103 OSUTATUD KESKMINE PIIMAAND

| (kilogrammides) |
| --- |
| Belgia | 5 450 |
| Taani | 6 800 |
| Saksamaa | 5 800 |
| Kreeka | 4 250 |
| Hispaania | 4 650 |
| Prantsusmaa | 5 550 |
| Iirimaa | 4 100 |
| Itaalia | 5 150 |
| Luksemburg | 5 700 |
| Holland | 6 800 |
| Austria | 4 650 |
| Portugal | 5 100 |
| Soome | 6 400 |
| Rootsi | 7 150 |
| Ühendkuningriik | 5 900 |

(kilogrammides)

Belgia

5 450

Taani

6 800

Saksamaa

5 800

Kreeka

4 250

Hispaania

4 650

Prantsusmaa

5 550

Iirimaa

4 100

Itaalia

5 150

Luksemburg

5 700

Holland

6 800

Austria

4 650

Portugal

5 100

Soome

6 400

Rootsi

7 150

Ühendkuningriik

5 900

---

XVII LISA

1. JAANUARIST 2005 KOHALDATAVAD ARTIKLI 124 LÕIKES 1 OSUTATUD TAPALISATASU RIIKLIKUD ÜLEMMÄÄRAD

| | Täiskasvanud veised | Vasikad |
| --- | --- | --- |
| Belgia | 711 232 | 335 935 |
| Taani | 711 589 | 54 700 |
| Saksamaa | 4 357 713 | 652 132 |
| Kreeka | 235 060 | 80 324 |
| Hispaania (1) | 1 982 216 | 25 629 |
| Prantsusmaa (2) | 4 041 075 | 2 045 731 |
| Iirimaa | 1 776 668 | 0 |
| Itaalia | 3 426 835 | 1 321 236 |
| Luksemburg | 21 867 | 3 432 |
| Holland | 1 207 849 | 1 198 113 |
| Austria | 546 557 | 129 881 |
| Portugal (3) | 325 093 | 70 911 |
| Soome | 382 536 | 10 090 |
| Rootsi | 502 063 | 29 933 |
| Ühendkuningriik | 3 266 212 | 26 271 |

Täiskasvanud veised

Vasikad

Belgia

711 232

335 935

Taani

711 589

54 700

Saksamaa

4 357 713

652 132

Kreeka

235 060

80 324

Hispaania (1)

1 982 216

25 629

Prantsusmaa (2)

4 041 075

2 045 731

Iirimaa

1 776 668

0

Itaalia

3 426 835

1 321 236

Luksemburg

21 867

3 432

Holland

1 207 849

1 198 113

Austria

546 557

129 881

Portugal (3)

325 093

70 911

Soome

382 536

10 090

Rootsi

502 063

29 933

Ühendkuningriik

3 266 212

26 271

---

(1)  ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1454/2001 artikli 5 kohaldamist.

(2)  ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1452/2001 artikli 9 kohaldamist.

(3)  ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1452/2001 artiklite 13 ja 22 kohaldamist.

---

XVIII LISA

Artikli 106 lõikes 3 ja artiklis 131 osutatud tabel

1.   ERILISATASU

Loomade arv

| Määrus (EÜ) No ..../2004 | Esitamistähtaeg | Viide | Nõutavad andmed | Üldkava ja tapalisatasukava | Ainult tapalisatasukava |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Üks vanuseklass või esimene vanuseklass | Teine vanuseklass | Mõlemad vanuseklassid kokku |
| Pullid | Härjad | Härjad | Härjad |
| Artikli 131 lõike 4 punkt a | 15. september | 1.1 | Loomade arv, kelle eest lisatasu taotletakse (jaanuar — juuni) | | | | |
| 1. märts | 1.2 | Loomade arv, kelle eest lisatasu taotletakse (juuli — detsember) | | | | |
| Artikli 131 lõike 4 punkti b alapunkt i | 31. juuli | 1.3 | Kinnitatud loomade arv (kogu aasta) | | | | |
| Artikli 131 lõike 4 punkti b alapunkt ii | 31. juuli | 1.4 | Piirkondliku ülemmäära tõttu kinnitamata loomade arv | | | | |

Määrus (EÜ) No ..../2004

Esitamistähtaeg

Viide

Nõutavad andmed

Üldkava ja tapalisatasukava

Ainult tapalisatasukava

Üks vanuseklass või esimene vanuseklass

Teine vanuseklass

Mõlemad vanuseklassid kokku

Pullid

Härjad

Härjad

Härjad

Artikli 131 lõike 4 punkt a

15. september

1.1

Loomade arv, kelle eest lisatasu taotletakse (jaanuar — juuni)

1. märts

1.2

Loomade arv, kelle eest lisatasu taotletakse (juuli — detsember)

Artikli 131 lõike 4 punkti b alapunkt i

31. juuli

1.3

Kinnitatud loomade arv (kogu aasta)

Artikli 131 lõike 4 punkti b alapunkt ii

31. juuli

1.4

Piirkondliku ülemmäära tõttu kinnitamata loomade arv

Põllumajandustootjate arv

| Määrus (EÜ) nr/2004 | Esitamistähtaeg | Viide | Nõutavad andmed | Üldkava ja tapalisatasukava | Ainult tapalisatasukava |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Üks vanuseklass või esimene vanuseklass | Teine vanuseklass | Mõlemad vanuseklassid kokku | Üksik vanuseklass või esimene vanuseklass |
| Artikli 131 lõike 4 punkti b alapunkt i | 31. juuli | 1.5 | Põllumajandustootjate arv, kellele on lisatasu määratud | | | | |

Määrus (EÜ) nr/2004

Esitamistähtaeg

Viide

Nõutavad andmed

Üldkava ja tapalisatasukava

Ainult tapalisatasukava

Üks vanuseklass või esimene vanuseklass

Teine vanuseklass

Mõlemad vanuseklassid kokku

Üksik vanuseklass või esimene vanuseklass

Artikli 131 lõike 4 punkti b alapunkt i

31. juuli

1.5

Põllumajandustootjate arv, kellele on lisatasu määratud

2.   AASTAAEGADE MÕJU HÜVITAV LISATASU

| Määrus (EÜ) nr/2004 | Esitamistähtaeg | Viide | Nõutavad andmed | Üks vanuseklass või esimene vanuseklass | Teine vanuseklass | Mõlemad vanuseklassid kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Artikli 131 lõike 6 punkt a | 15. september | 2.1 | Loomade arv, kelle eest on lisatasu taotletud | | | |
| 2.2 | Põllumajandustootjate arv | | | |
| 1. märts | 2.3 | Kinnitatud loomade arv | | | |
| 2.4 | Põllumajandustootjate arv | | | |

Määrus (EÜ) nr/2004

Esitamistähtaeg

Viide

Nõutavad andmed

Üks vanuseklass või esimene vanuseklass

Teine vanuseklass

Mõlemad vanuseklassid kokku

Artikli 131 lõike 6 punkt a

15. september

2.1

Loomade arv, kelle eest on lisatasu taotletud

2.2

Põllumajandustootjate arv

1. märts

2.3

Kinnitatud loomade arv

2.4

Põllumajandustootjate arv

3.   AMMLEHMADE LISATASU

| Määrus (EÜ) nr/2004 | Esitamistähtaeg | Viide | Nõutavad andmed | Ammlehmakarjad | Segakarjad |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Artikli 131 lõike 2 punkti a alapunkt i | 15. september | 3.1. | Loomade arv, kelle eest on lisatasu taotletud (jaanuar — juuni) | | |
| 1. märts | 3.2 | Loomade arv, kelle eest on lisatasu taotletud (juuli — detsember) | | |
| Artikli 131 lõike 2 punkti b alapunkt i; artikli 131 lõike 6 punkti b alapunkt ii | 31. juuli | 3.3. | Kinnitatud lehmade arv (kogu aasta) | | |
| 3.4. | Kinnitatud mullikate arv (kogu aasta) | | |
| 3.5 | Põllumajandustootjate arv, kellele on lisatasu määratud (kogu aasta) | | |
| | | | | Summa looma kohta | |
| Artikli 131 lõike 2 punkti b alapunkt iii | 31. juuli | 3.6. | Siseriiklik lisatasu | | |
| Artikli 131 lõike 2 punkti b alapunkt ii | 31. juuli | 3.7. | Mullikate kohta kehtestatud siseriikliku ülemmäära tõttu kinnitamata loomade arv | | |

Määrus (EÜ) nr/2004

Esitamistähtaeg

Viide

Nõutavad andmed

Ammlehmakarjad

Segakarjad

Artikli 131 lõike 2 punkti a alapunkt i

15. september

3.1.

Loomade arv, kelle eest on lisatasu taotletud (jaanuar — juuni)

1. märts

3.2

Loomade arv, kelle eest on lisatasu taotletud (juuli — detsember)

Artikli 131 lõike 2 punkti b alapunkt i; artikli 131 lõike 6 punkti b alapunkt ii

31. juuli

3.3.

Kinnitatud lehmade arv (kogu aasta)

3.4.

Kinnitatud mullikate arv (kogu aasta)

3.5

Põllumajandustootjate arv, kellele on lisatasu määratud (kogu aasta)

Summa looma kohta

Artikli 131 lõike 2 punkti b alapunkt iii

31. juuli

3.6.

Siseriiklik lisatasu

Artikli 131 lõike 2 punkti b alapunkt ii

31. juuli

3.7.

Mullikate kohta kehtestatud siseriikliku ülemmäära tõttu kinnitamata loomade arv

4.   EKSTENSIIVISTAMISTOETUS

4.1.   Ühtse loomkoormuse kohaldamine (määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 132 lõike 2 esimene lõik)

| Määrus (EÜ) nr/2004 | Esitamistähtaeg | Viide | Nõutavad andmed | Erilisatasu | Ammlehmade eest makstav lisatasu | Lüpsilehmad | KOKKU |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Artikli 131 lõike 6 punkti b alapunkt i; artikli 131 lõike 6 punkti b alapunkt ii; artikli 131 lõike 6 punkti b alapunkt iii | 31. juuli | 4.1.1 | Kinnitatud loomade arv | | | | |
| 4.1.2 | Põllumajandustootjate arv, kellele on lisatasu määratud | | | | |

Määrus (EÜ) nr/2004

Esitamistähtaeg

Viide

Nõutavad andmed

Erilisatasu

Ammlehmade eest makstav lisatasu

Lüpsilehmad

KOKKU

Artikli 131 lõike 6 punkti b alapunkt i; artikli 131 lõike 6 punkti b alapunkt ii; artikli 131 lõike 6 punkti b alapunkt iii

31. juuli

4.1.1

Kinnitatud loomade arv

4.1.2

Põllumajandustootjate arv, kellele on lisatasu määratud

4.2.   Kahe loomkoormuse kohaldamine (määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 132 lõike 2 teine lõik)

| Määrus (EÜ) nr/2004 | Esitamistähtaeg | Viide | Nõutavad andmed | Erilisatasu | Ammlehmade lisatasu | Lüpsilehmad | KOKKU |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 - 1 | < 1 | 1 - 1 | < 1 | 1 - 1 | < 1 | 1 - 1 | < 1 |
| Artikli 131 lõike 6 punkti b alapunkt i; artikli 131 lõike 6 punkti b alapunkt ii; artikli 131 lõike 6 punkti b alapunkt iii | 31. juuli | 4.2.1 | Kinnitatud loomade arv | | | | | | | | |
| 4.2.2 | Põllumajandustootjate arv, kellele on lisatasu määratud | | | | | | | | |

Määrus (EÜ) nr/2004

Esitamistähtaeg

Viide

Nõutavad andmed

Erilisatasu

Ammlehmade lisatasu

Lüpsilehmad

KOKKU

1 - 1

< 1

1 - 1

< 1

1 - 1

< 1

1 - 1

< 1

Artikli 131 lõike 6 punkti b alapunkt i; artikli 131 lõike 6 punkti b alapunkt ii; artikli 131 lõike 6 punkti b alapunkt iii

31. juuli

4.2.1

Kinnitatud loomade arv

4.2.2

Põllumajandustootjate arv, kellele on lisatasu määratud

5.   LISATASU KOOS VABASTUSEGA LOOMKOORMUSE RAKENDAMISEST

| Määrus (EÜ) nr/2004 | Esitamistähtaeg | Viide | Nõutavad andmed | Loomad | Põllumajandustootjad |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Artikli 131 lõike 6 punkti b alapunkt iv | 31. juuli | 5 | Loomade ja põllumajandustootjate arv, kellele on määratud lisatasu koos vabastusega loomkoormuse rakendamisest | | |

Määrus (EÜ) nr/2004

Esitamistähtaeg

Viide

Nõutavad andmed

Loomad

Põllumajandustootjad

Artikli 131 lõike 6 punkti b alapunkt iv

31. juuli

5

Loomade ja põllumajandustootjate arv, kellele on määratud lisatasu koos vabastusega loomkoormuse rakendamisest

6.   TAPALISATASU

Loomade arv

| Määrus (EÜ) nr/2004 | Esitamistähtaeg | Viide | Nõutavad andmed | Tapmine | Eksport |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Täiskasvanud veised | Vasikad | Täiskasvanud veised | Vasikad |
| Artikli 131 lõike 1 punkt a; artikli 131 lõike 2 punkti b alapunkt ii; artikli 131 lõike 3 punkt a | 15. september | 6.1 | Loomade arv, kelle eest on lisatasu taotletud (jaanuar — juuni) | | | | |
| 1. märts | 6.2 | Loomade arv, kelle eest on lisatasu taotletud (juuli — detsember) | | | | |
| Artikli 131 lõike 1 punkti b alapunkt i; artikli 131 lõike 2 punkti b alapunkt iv; artikli 131 lõike 3 punkti b alapunkt i | 31. juuli | 6.3 | Kinnitatud loomade arv (kogu aasta) | | | | |
| Artikli 131 lõike 1 punkti b alapunkt ii; artikli 131 lõike 2 punkti b alapunkt v; artikli 131 lõike 3 punkti b alapunkt ii | 31. juuli | 6.4 | Riikliku ülemmäära tõttu kinnitamata loomade arv | | | | |

Määrus (EÜ) nr/2004

Esitamistähtaeg

Viide

Nõutavad andmed

Tapmine

Eksport

Täiskasvanud veised

Vasikad

Täiskasvanud veised

Vasikad

Artikli 131 lõike 1 punkt a; artikli 131 lõike 2 punkti b alapunkt ii; artikli 131 lõike 3 punkt a

15. september

6.1

Loomade arv, kelle eest on lisatasu taotletud (jaanuar — juuni)

1. märts

6.2

Loomade arv, kelle eest on lisatasu taotletud (juuli — detsember)

Artikli 131 lõike 1 punkti b alapunkt i; artikli 131 lõike 2 punkti b alapunkt iv; artikli 131 lõike 3 punkti b alapunkt i

31. juuli

6.3

Kinnitatud loomade arv (kogu aasta)

Artikli 131 lõike 1 punkti b alapunkt ii; artikli 131 lõike 2 punkti b alapunkt v; artikli 131 lõike 3 punkti b alapunkt ii

31. juuli

6.4

Riikliku ülemmäära tõttu kinnitamata loomade arv

Põllumajandustootjate arv

| Määrus (EÜ) nr/2004 | Esitamistähtaeg | Viide | Nõutavad andmed | Tapmine | Eksport |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Täiskasvanud veised | Vasikad | Täiskasvanud veised | Vasikad |
| Artikli 131 lõike 1 punkti b alapunkt i; artikli 131 lõike 2 punkti b alapunkt iv; artikli 131 lõike 3 punkti b alapunkt i | 31. juuli | 6.5 | Põllumajandustootjate arv, kellele on lisatasu määratud | | | | |

Määrus (EÜ) nr/2004

Esitamistähtaeg

Viide

Nõutavad andmed

Tapmine

Eksport

Täiskasvanud veised

Vasikad

Täiskasvanud veised

Vasikad

Artikli 131 lõike 1 punkti b alapunkt i; artikli 131 lõike 2 punkti b alapunkt iv; artikli 131 lõike 3 punkti b alapunkt i

31. juuli

6.5

Põllumajandustootjate arv, kellele on lisatasu määratud

7.   AMMLEHMAKVOOT

| Määrus (EÜ) nr/2004 | Esitamistähtaeg | Viide | Õiguste jääk aasta alguses | Riigi varudesse loovutatud õigused | Riigi varudest saadud õigused | Õiguste jääk aasta lõpus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Artikli 106 lõige 3 | 1. märts (esialgsed andmed) | 7.1 | | a) | seoses loovutamisega talumajapidamise üleandmiseta |

Määrus (EÜ) nr/2004

Esitamistähtaeg

Viide

Õiguste jääk aasta alguses

Riigi varudesse loovutatud õigused

Riigi varudest saadud õigused

Õiguste jääk aasta lõpus

Artikli 106 lõige 3

1. märts (esialgsed andmed)

7.1

a)

seoses loovutamisega talumajapidamise üleandmiseta

| b) | seoses kasutamata õigustega |
| --- | --- |

b)

seoses kasutamata õigustega

Artikli 106 lõige 3

31. juuli (lõplikud andmed)

7.2

---

XIX LISA

ARTIKLIS 131 OSUTATUD TABEL SELLE ARTIKLI LÕIKE 5 KOHALDAMISEKS

| | Kuni 100 % tapalisatasust (vasikad) | Kuni 100 % ammlehmade lisatasust | Kuni 40 % tapalisatasust (veised v.a vasikad) | Kuni 100 % tapalisatasust (veised v.a vasikad) | Kuni 75 % erilisatasust |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Viide määruses (EÜ) nr 1782/2003 | Artikli 68 lõige 1 | Artikli 68 lõike 2 punkti a alapunkt i | Artikli 68 lõike 2 punkti a alapunkt ii | Artikli 68 lõike 2 punkti b alapunkt i | Artikli 68 lõike 2 punkti b alapunkt ii |
| Tegelikult makstud summad EUR (pärast artiklis 139 sätestatud vähendamist) | | | | | |

Kuni 100 % tapalisatasust (vasikad)

Kuni 100 % ammlehmade lisatasust

Kuni 40 % tapalisatasust (veised v.a vasikad)

Kuni 100 % tapalisatasust (veised v.a vasikad)

Kuni 75 % erilisatasust

Viide määruses (EÜ) nr 1782/2003

Artikli 68 lõige 1

Artikli 68 lõike 2 punkti a alapunkt i

Artikli 68 lõike 2 punkti a alapunkt ii

Artikli 68 lõike 2 punkti b alapunkt i

Artikli 68 lõike 2 punkti b alapunkt ii

Tegelikult makstud summad EUR (pärast artiklis 139 sätestatud vähendamist)

---

XX LISA

Minimaalne abikõlblik pindala põllumajandusettevõtte kohta ühtse pindalatoetuse kava alusel

| Uued liikmesriigid | minimaalne abikõlblik pindala põllumajandusettevõtte kohta
  (ha) |
| --- | --- |
| Küpros | 0,3 |
| Tšehhi Vabariik | 1 |
| Eesti | 1 |
| Ungari | 1
  Põllumajandusettevõtted, kellel on üle 0,3 ha viljapuuaedu või viinamarjaistandusi, võivad toetusi siiski taotleda |
| Läti | 1 |
| Leedu | 1 |
| Poola | 1 |
| Slovakkia | 1 |

Uued liikmesriigid

minimaalne abikõlblik pindala põllumajandusettevõtte kohta

(ha)

Küpros

0,3

Tšehhi Vabariik

1

Eesti

1

Ungari

1

Põllumajandusettevõtted, kellel on üle 0,3 ha viljapuuaedu või viinamarjaistandusi, võivad toetusi siiski taotleda

Läti

1

Leedu

1

Poola

1

Slovakkia

1

---

XXI LISA

PÕLLUMAJANDUSMAA ÜHTSE PINDALATOETUSE KAVA ALUSEL

| Uued liikmesriigid | Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 143b lõikes 4 nimetatud põllumajandusmaa ühtse pindalatoetuse kava alusel

  (tuhat ha) |
| --- | --- |
| Küpros | 140 |
| Tšehhi Vabariik | 3 469 |
| Eesti | 800 |
| Ungari | 4 355 |
| Läti | 1 475 |
| Leedu | 2 289 |
| Poola | 14 843 |
| Slovakkia | 1 976 |

Uued liikmesriigid

Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 143b lõikes 4 nimetatud põllumajandusmaa ühtse pindalatoetuse kava alusel

(tuhat ha)

Küpros

140

Tšehhi Vabariik

3 469

Eesti

800

Ungari

4 355

Läti

1 475

Leedu

2 289

Poola

14 843

Slovakkia

1 976

---

XXII LISA

ARTIKLIS 148 OSUTATUD TOORAINE

| CN-kood | Toodate lühike kirjeldus |
| --- | --- |
| ex 0602 90 41 | Lühikese raieringiga metsapuud kuni 20-aastase koristustsükliga |
| ex 0602 90 49 | Puud, põõsad ja põõsastikud, mis toodavad CN-koodi 1211 ja koondnomenklatuuri gruppi 14 kuuluvat taimset materjali, välja arvatud sellist, mida on võimalik kasutada inim- või loomatoiduks |
| ex 0602 90 51 | Mitmeaastased avamaa taimed (nt Miscanthus sinesis), välja arvatud need, mida on võimalik kasutada inim- või loomatoiduks, eelkõige need, mis annavad CN-koodi 1211 alla kuuluvat taimset materjali, välja arvatud lavendel, lavandiin ja salvei, ning koondnomenklatuuri gruppi 14 kuuluvat taimset materjali |
| ex 0602 90 59 | Euphorbia lathyris, Sylibum marianum, Polygonum tinctorium ja Isatis tinctoria |
| 1211 90 95 | Digitalis lanata, Secale cornutum ja Hypericum perforatum, välja arvatud taimne materjal, mida on võimalik kasutada inim- või loomatoiduks |

CN-kood

Toodate lühike kirjeldus

ex 0602 90 41

Lühikese raieringiga metsapuud kuni 20-aastase koristustsükliga

ex 0602 90 49

Puud, põõsad ja põõsastikud, mis toodavad CN-koodi 1211 ja koondnomenklatuuri gruppi 14 kuuluvat taimset materjali, välja arvatud sellist, mida on võimalik kasutada inim- või loomatoiduks

ex 0602 90 51

Mitmeaastased avamaa taimed (nt Miscanthus sinesis), välja arvatud need, mida on võimalik kasutada inim- või loomatoiduks, eelkõige need, mis annavad CN-koodi 1211 alla kuuluvat taimset materjali, välja arvatud lavendel, lavandiin ja salvei, ning koondnomenklatuuri gruppi 14 kuuluvat taimset materjali

ex 0602 90 59

Euphorbia lathyris, Sylibum marianum, Polygonum tinctorium ja Isatis tinctoria

1211 90 95

Digitalis lanata, Secale cornutum ja Hypericum perforatum, välja arvatud taimne materjal, mida on võimalik kasutada inim- või loomatoiduks

---

XXIII LISA

Lõppsaadused, mida tohib toota artiklis 145 loetletud toorainest:

| — | kõik koondnomenklatuuri 25.—99. gruppi kuuluvad tooted, |
| --- | --- |

—

kõik koondnomenklatuuri 25.—99. gruppi kuuluvad tooted,

| — | koondnomenklatuuri 15. rühma kuuluvad tooted, mis ei ole mõeldud inim- või loomatoiduks, |
| --- | --- |

—

koondnomenklatuuri 15. rühma kuuluvad tooted, mis ei ole mõeldud inim- või loomatoiduks,

| — | CN-koodi 2207 20 00 alla kuuluvad tooted, mis on mõeldud otseselt kasutamiseks mootorikütuses või töötlemiseks, et neid mootorikütuses kasutada, |
| --- | --- |

—

CN-koodi 2207 20 00 alla kuuluvad tooted, mis on mõeldud otseselt kasutamiseks mootorikütuses või töötlemiseks, et neid mootorikütuses kasutada,

| — | CN-koodide ex 1904 10 ja ex 1905 90 90 alla kuuluv pakkematerjal tingimusel, et on tõendatud toodete kasutamine toiduainetega mitte seotud otstarbeks vastavalt käesoleva määruse artikli 158 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

CN-koodide ex 1904 10 ja ex 1905 90 90 alla kuuluv pakkematerjal tingimusel, et on tõendatud toodete kasutamine toiduainetega mitte seotud otstarbeks vastavalt käesoleva määruse artikli 158 lõikele 4,

| — | CN-koodi 0602 91 10 alla kuuluv seeneniidistik, |
| --- | --- |

—

CN-koodi 0602 91 10 alla kuuluv seeneniidistik,

| — | CN-koodi 1301 alla kuuluvad šellak, vaigud, looduslikud kummivaigud ja palsamid, |
| --- | --- |

—

CN-koodi 1301 alla kuuluvad šellak, vaigud, looduslikud kummivaigud ja palsamid,

| — | CN-koodi 1302 11 00 alla kuuluvad oopiumimahlad ja -ekstraktid, |
| --- | --- |

—

CN-koodi 1302 11 00 alla kuuluvad oopiumimahlad ja -ekstraktid,

| — | CN-koodi 1302 14 00 alla kuuluvad püreetrimahlad ja -ekstraktid või rotenooni sisaldavate taimejuurte mahlad ja ekstraktid, |
| --- | --- |

—

CN-koodi 1302 14 00 alla kuuluvad püreetrimahlad ja -ekstraktid või rotenooni sisaldavate taimejuurte mahlad ja ekstraktid,

| — | CN-koodi 1302 39 00 alla kuuluvad muud taimeliimid ja tihendusained, |
| --- | --- |

—

CN-koodi 1302 39 00 alla kuuluvad muud taimeliimid ja tihendusained,

| — | kõik artikli 146 lõikes 1 loetletud põllumajandussaadused ja -tooted ning neist vahepealsel töötlemisel saadud ning energiatootmise kütuseks kasutatavad tooted, |
| --- | --- |

—

kõik artikli 146 lõikes 1 loetletud põllumajandussaadused ja -tooted ning neist vahepealsel töötlemisel saadud ning energiatootmise kütuseks kasutatavad tooted,

| — | kõik artikli 146 lõikes 1 loetletud tooted ning neist saadud ja energiaga seotud otstarbeks mõeldud tooted, |
| --- | --- |

—

kõik artikli 146 lõikes 1 loetletud tooted ning neist saadud ja energiaga seotud otstarbeks mõeldud tooted,

| — | CN-koodi 0602 90 51 alla kuuluv Miscanthus sinensis, hakitud, ettenähtud kasutamiseks allapanuna hobustele, multšina, lisandina komposti omaduste parandamiseks ning taimede kuivatamiseks ja puhastamiseks, ning see toormaterjal või kiud, mida kasutatakse ehitusmaterjalina, |
| --- | --- |

—

CN-koodi 0602 90 51 alla kuuluv Miscanthus sinensis, hakitud, ettenähtud kasutamiseks allapanuna hobustele, multšina, lisandina komposti omaduste parandamiseks ning taimede kuivatamiseks ja puhastamiseks, ning see toormaterjal või kiud, mida kasutatakse ehitusmaterjalina,

| — | kõik komisjoni määruses (EMÜ) nr 1722/93, (1) viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 216/2004, (2) osutatud tooted tingimusel, et need ei ole saadud tootmisest kõrvaldatud maal kasvatatud teraviljast ega kartulist ning et need ei sisalda tootmisest kõrvaldatud maal kasvatatud teraviljast ega kartulist saadud tooteid, |
| --- | --- |

—

kõik komisjoni määruses (EMÜ) nr 1722/93, (1) viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 216/2004, (2) osutatud tooted tingimusel, et need ei ole saadud tootmisest kõrvaldatud maal kasvatatud teraviljast ega kartulist ning et need ei sisalda tootmisest kõrvaldatud maal kasvatatud teraviljast ega kartulist saadud tooteid,

| — | kõik nõukogu määruses (EMÜ) nr 1260/2001, (3) viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 30/2004, (4) osutatud tooted tingimusel, et need ei ole saadud tootmisest kõrvaldatud maal kasvatatud suhkrupeedist ning et need ei sisalda tootmisest kõrvaldatud maal kasvatatud suhkrupeedist saadud tooteid. |
| --- | --- |

—

kõik nõukogu määruses (EMÜ) nr 1260/2001, (3) viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 30/2004, (4) osutatud tooted tingimusel, et need ei ole saadud tootmisest kõrvaldatud maal kasvatatud suhkrupeedist ning et need ei sisalda tootmisest kõrvaldatud maal kasvatatud suhkrupeedist saadud tooteid.

---

(1)  EÜT L 159, 1.7.1993, lk 112.

(2)  ELT L 36, 7.2.2004, lk 36.

(3)  EÜT L 178, 30.6.2001, lk 1.

(4)  ELT L 6, 10.1.2004, lk 16.

---

| 20.11.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 345/85 |
| --- | --- | --- | --- |

20.11.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 345/85

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1974/2004,

29. oktoober 2004,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 795/2004, millega kehtestatakse ühtse otsemaksete kava kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad, mis on sätestatud nõukogu määruses (EÜ) nr 1782/2003, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1782/2003, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks ning muudetakse määruseid (EMÜ) nr 2019/93, (EÜ) nr 1452/2001, (EÜ) nr 1453/2001, (EÜ) nr 1454/2001, (EÜ) nr 1868/94, (EÜ) nr 1251/1999, (EÜ) nr 1254/1999, (EÜ) nr 1673/2000, (EMÜ) nr 2358/71 ja (EÜ) nr 2529/2001, (1) eriti selle artikli 42 lõikeid 4 ja 9, artikli 145 punkte c ja d ja artiklit 155,

ning arvestades järgmist:

| (1)(2)(3)(4)(5)(6)(7)(8)(9)(10)(11)(12)(13)(14)(15)(16)(17)(18)(19)(20) | Komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 795/2004, millega kehtestatakse ühtse otsemaksete kava kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad, mis on sätestatud nõukogu määruses (EÜ) nr 1782/2003, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks, (2) kehtestab ühtse otsemaksete kava kohaldamise eeskirjad, mida kohaldatakse alates 2005. aastast. Kava administratiivne ja tegevuslik kohaldamine, mis on sellel alusel alanud selle määruse riiklikul tasandil, on näidanud vajadust kava mõnede aspektide veelgi üksikasjalikemate eeskirjade ja olemasolevate eeskirjade teatud aspektide selgitamise järele.Pärast määruse (EÜ) nr 795/2004 avaldamist on ilmne, et teatud viited komisjoni määrusele (EÜ) nr 796/2004 (3) on avaldatud valesti. Seepärast on kohane need parandada.Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 46 lõike 2 teise lõigu eesmärk on lubada toetusõiguse üleandmist ilma maata eritingimuste alusel. Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 46 lõike 2 esimene lõik sätestab selgelt, et ilma maata on võimalik ainult toetusõiguste müük. Teise lõigu valesti mõistmise ja nimetatud artikli esimese lõigu sätte sisutuks muutumise vältimiseks on vajalik selguse huvides täpsustada, et teises lõigus mainitud üleandmine viitab ainult toetusõiguste müügile ilma maata ja mitte toetusõiguste rentimisele, mis ei ole võimalik ilma maata.Administratiivsetel põhjustel, selleks et piirata toetusõiguste tükeldumist vajaliku määrani, on asjakohane kehtestada eeskiri, mis sätestab, et kui kõik terviklikud toetusõigused on ära kasutatud, tuleb osaliselt kasutatud toetusõigusi pidada täielikult kasutatuteks, kuna õiguse andmisel deklareeritud maaga proportsionaalseks toetuseks ja üleandmise puhul enne olemasoleva toetusõiguse jaotamist peavad kõik olemasolevad osad olema ära kasutatud.Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 2 punkt e näeb ette, et toetused võrdlusperioodil on sellel perioodil antud või antavad toetused. VII lisa täiendab, et arvesse tuleb võtta baaskülvipinna, ülemmäärade või muude koguseliste piirangute kohaldamisest tulenevaid vähendusi. Seetõttu on asjakohane selguse huvides täpsustada, et vastavalt komisjoni määrusele (EÜ) nr 2419/2001 (4) kohaldatud vähendamisi ja väljaarvamisi ei tohi võtta arvesse ühegi määruse (EÜ) nr 1782/2003 VI lisas osutatud otsetoetuse puhul, et mitte pikendada antud perioodil kohaldatud vähendamisi ja väljaarvamisi. Seetõttu tuleb toetusõiguste kehtestamise ajal kindlaks määratud loomade ja hektarite arvu võtta arvesse ilma, et see piiraks edasisi kontrolle ja nõukogu määruse nr 2988/95/EÜ, Euratom (5) artikli 3 lõike 1 kohaldamist.Põllumajandustootjad, kes rentisid või müüsid hektareid, ei tohi saada kasu artiklis 7 sätestatud mehhanismist. Seetõttu on vajalik, et müüdud või üleantud maa oleks arvatud põllumajandustootja deklareeritavate hektarite hulka, selleks et need hektarid ei saaks mehhanismist kasu.Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikkel 40 võimaldab kohaldada toodangut mõjutavate raskuste puhul teistsugust võrdlusperioodi. Seetõttu on asjakohane täpsustada, et seda artiklit tuleb kohaldada iga selle määruse VI lisas osutatud otsetoetuse alusel, mis vastab erinevale toodangule.Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 42 lõike 9 kohaldamise osas on asjakohane täpsustada selle kohaldamist toetuse õiguse ülemineku korral ja mõju ülejäänud võrdlussumma arvutamisele järelejäänud hektarite osas. Lisaks sellele on tulenevalt määrusega (EÜ) nr 864/2004 sätestatud kuupäeva muutmisest 29. septembrist 200315. maiks 2004 asjakohane kehtestada selle artikli mittekohaldamine sellistel juhtudel, kui see artikkel võiks kohaldamise korral avaldada mõju põllumajandustootjate õiguspärasele ootusele, kes juba sõlmisid lepingud 30. septembri 2003 ja 15. mai 2004 vahel, olles teadlikud selle sätte kohaldamisest.Selleks, et võtta arvesse liikmesriigi võimalust kehtestada vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 34 lõike 3 teisele lõigule võrdlussumma edasine eraldamine ühtse otsemaksete kava esimesel kohaldamisaastal, on asjakohane määrata toetusõiguste lõpliku kehtestamise lõpptähtajaks 15. august, võttes samas arvesse liikmesriikide võimalust üles seada hilisem tähtaeg, kui see on halduslikel põhjustel õigustatud. On asjakohane täpsustada piirkonda, mille kohta miinimumsuurus käib, ja millal maatükid peavad olema deklareeritud.Tulenevalt määrusega (EÜ) nr 864/2004 sätestatud kuupäeva muutmisest 29. septembrist 200315. maiks 2004 tuleks järjepidevuse huvides kehtestada sama kuupäev ka eriolukordades olevaid põllumehi puudutavates sätetes.Arvesse tuleb võtta kõiki edaspidiseid haldusakte või kohtumäärusi, mis lõpetavad haldusasutuse ja põllumajandustootja vahelise vastuolu, juhul kui see viib rahaeralduse või toetusõiguste suurenemiseni. Sellist olukorda tuleb vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 42 lõikele 2 pidada eriolukorraks ja käsitleda vastavalt.Piiramata määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 43 lõike 2 punkti b kohaldamist, mis näeb ette, et toetusõiguste arvestamisel tuleb arvestada kogu söödamaad võrdlusperioodil, selleks et võimaldada riiklikel haldusasutustel määrata kindlaks ajutisi toetusõigusi, on asjakohane anda neile võimalus võtta arvesse enne ühtse otsemaksete kava kehtestamist või toetusõiguste eelneva määramise korral esitatud pindalatoetuste taotluses deklareeritud söödamaade arvu, jättes sealjuures põllumajandustootjale võimaluse tõestada, et tema söödamaa oli võrdlusperioodil väiksem.Kehtivaid toetusõiguste kohaldamise eeskirju, mille kohta kehtivad eritingimused, tuleb täiendada või täpsustada nende toetusõiguste kehtestamise ja juhtimise teatud aspektide osas.Veise-, vasika-, lamba- ja kitsekasvatuse sektori ekstensiivistamis- ja lisamaksed, millele on osutatud määruse (EÜ) nr 1782/2003 VI lisas, anti võrdlusperioodil vastavalt liikmesriikide määratud abikõlblikkuse tingimustele ja summadele ning need võivad aastate lõikes varieeruda. Nende muutuvate tegurite tõttu on seetõttu asjakohane lubada asjaomastel liikmesriikidel võtta nende toetustega seotud võrdlussumma arvutamisel vastavalt objektiivsetele kriteeriumitele arvesse neid erinevaid abikõlblikkuse tingimusi ja summasid, arvestades samas suhtelisi eelarvelisi ülemmäärasid. Toetuse puhul loomade tapmise eest tuleb arvesse võtta määruse (EÜ) nr 1254/1999 artikli 11 lõikes 4 osutatud kehtivat ülemmäära, selleks et võimaldada kehtiva toetuste korra arvamist ühtsesse otsemaksete kavasse.Selleks, et arvesse võtta kõiki edaspidiseid erakorralisi juhte regionaalse mudeli kohaldamisel, on asjakohane kehtestada määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 40 sätestatud olemasolevate eriolukordi puudutavate eeskirjade kohaldamine.Eriolukordi puudutavate eeskirjade kohaldamisel tuleb arvesse võtta puu- ja köögivilja ning lauakartulit tootvaid põllumehi.Vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 III jaotise 6. peatükile kohaldavad uued liikmesriigid ühtset otsemaksete kava ainult piirkondlikult, tuginedes selle määruse artiklites 58-63 piirkondliku mudeli jaoks ettenähtud sätetele. Ühtse otsemaksete kava rakendamiseks nendes liikmesriikides on seetõttu asjakohane kehtestada samad üksikasjalikud eeskirjad, mis on kohaldatavad vastavalt määrusele (EÜ) nr 795/2004.Kui liikmesriik otsustab kasutada määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 71 lõikega 1 kehtestatud võimalust, tuleb kindlaks määrata vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklitele 58, 59, 61-64 ja 70 tehtud otsuste teatavakstegemise tähtaeg, et võimaldada komisjonil kehtestada nendes artiklites osutatud ülemmäärad.Vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 60 lõikele 2 ning VII lisa punktide B ja D viimasele lõigule määrab komisjon liikmesriikide edastatud andmete alusel maksimaalse pindala puu- ja köögiviljale ning kuivsöödale ja tärklisekartulile. Seetõttu on asjakohane kehtestada tähtaeg nende andmete edastamise jaoks.Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas otsetoetuste korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(1)(2)(3)(4)(5)(6)(7)(8)(9)(10)(11)(12)(13)(14)(15)(16)(17)(18)(19)(20)

Komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 795/2004, millega kehtestatakse ühtse otsemaksete kava kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad, mis on sätestatud nõukogu määruses (EÜ) nr 1782/2003, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks, (2) kehtestab ühtse otsemaksete kava kohaldamise eeskirjad, mida kohaldatakse alates 2005. aastast. Kava administratiivne ja tegevuslik kohaldamine, mis on sellel alusel alanud selle määruse riiklikul tasandil, on näidanud vajadust kava mõnede aspektide veelgi üksikasjalikemate eeskirjade ja olemasolevate eeskirjade teatud aspektide selgitamise järele.Pärast määruse (EÜ) nr 795/2004 avaldamist on ilmne, et teatud viited komisjoni määrusele (EÜ) nr 796/2004 (3) on avaldatud valesti. Seepärast on kohane need parandada.Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 46 lõike 2 teise lõigu eesmärk on lubada toetusõiguse üleandmist ilma maata eritingimuste alusel. Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 46 lõike 2 esimene lõik sätestab selgelt, et ilma maata on võimalik ainult toetusõiguste müük. Teise lõigu valesti mõistmise ja nimetatud artikli esimese lõigu sätte sisutuks muutumise vältimiseks on vajalik selguse huvides täpsustada, et teises lõigus mainitud üleandmine viitab ainult toetusõiguste müügile ilma maata ja mitte toetusõiguste rentimisele, mis ei ole võimalik ilma maata.Administratiivsetel põhjustel, selleks et piirata toetusõiguste tükeldumist vajaliku määrani, on asjakohane kehtestada eeskiri, mis sätestab, et kui kõik terviklikud toetusõigused on ära kasutatud, tuleb osaliselt kasutatud toetusõigusi pidada täielikult kasutatuteks, kuna õiguse andmisel deklareeritud maaga proportsionaalseks toetuseks ja üleandmise puhul enne olemasoleva toetusõiguse jaotamist peavad kõik olemasolevad osad olema ära kasutatud.Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 2 punkt e näeb ette, et toetused võrdlusperioodil on sellel perioodil antud või antavad toetused. VII lisa täiendab, et arvesse tuleb võtta baaskülvipinna, ülemmäärade või muude koguseliste piirangute kohaldamisest tulenevaid vähendusi. Seetõttu on asjakohane selguse huvides täpsustada, et vastavalt komisjoni määrusele (EÜ) nr 2419/2001 (4) kohaldatud vähendamisi ja väljaarvamisi ei tohi võtta arvesse ühegi määruse (EÜ) nr 1782/2003 VI lisas osutatud otsetoetuse puhul, et mitte pikendada antud perioodil kohaldatud vähendamisi ja väljaarvamisi. Seetõttu tuleb toetusõiguste kehtestamise ajal kindlaks määratud loomade ja hektarite arvu võtta arvesse ilma, et see piiraks edasisi kontrolle ja nõukogu määruse nr 2988/95/EÜ, Euratom (5) artikli 3 lõike 1 kohaldamist.Põllumajandustootjad, kes rentisid või müüsid hektareid, ei tohi saada kasu artiklis 7 sätestatud mehhanismist. Seetõttu on vajalik, et müüdud või üleantud maa oleks arvatud põllumajandustootja deklareeritavate hektarite hulka, selleks et need hektarid ei saaks mehhanismist kasu.Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikkel 40 võimaldab kohaldada toodangut mõjutavate raskuste puhul teistsugust võrdlusperioodi. Seetõttu on asjakohane täpsustada, et seda artiklit tuleb kohaldada iga selle määruse VI lisas osutatud otsetoetuse alusel, mis vastab erinevale toodangule.Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 42 lõike 9 kohaldamise osas on asjakohane täpsustada selle kohaldamist toetuse õiguse ülemineku korral ja mõju ülejäänud võrdlussumma arvutamisele järelejäänud hektarite osas. Lisaks sellele on tulenevalt määrusega (EÜ) nr 864/2004 sätestatud kuupäeva muutmisest 29. septembrist 200315. maiks 2004 asjakohane kehtestada selle artikli mittekohaldamine sellistel juhtudel, kui see artikkel võiks kohaldamise korral avaldada mõju põllumajandustootjate õiguspärasele ootusele, kes juba sõlmisid lepingud 30. septembri 2003 ja 15. mai 2004 vahel, olles teadlikud selle sätte kohaldamisest.Selleks, et võtta arvesse liikmesriigi võimalust kehtestada vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 34 lõike 3 teisele lõigule võrdlussumma edasine eraldamine ühtse otsemaksete kava esimesel kohaldamisaastal, on asjakohane määrata toetusõiguste lõpliku kehtestamise lõpptähtajaks 15. august, võttes samas arvesse liikmesriikide võimalust üles seada hilisem tähtaeg, kui see on halduslikel põhjustel õigustatud. On asjakohane täpsustada piirkonda, mille kohta miinimumsuurus käib, ja millal maatükid peavad olema deklareeritud.Tulenevalt määrusega (EÜ) nr 864/2004 sätestatud kuupäeva muutmisest 29. septembrist 200315. maiks 2004 tuleks järjepidevuse huvides kehtestada sama kuupäev ka eriolukordades olevaid põllumehi puudutavates sätetes.Arvesse tuleb võtta kõiki edaspidiseid haldusakte või kohtumäärusi, mis lõpetavad haldusasutuse ja põllumajandustootja vahelise vastuolu, juhul kui see viib rahaeralduse või toetusõiguste suurenemiseni. Sellist olukorda tuleb vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 42 lõikele 2 pidada eriolukorraks ja käsitleda vastavalt.Piiramata määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 43 lõike 2 punkti b kohaldamist, mis näeb ette, et toetusõiguste arvestamisel tuleb arvestada kogu söödamaad võrdlusperioodil, selleks et võimaldada riiklikel haldusasutustel määrata kindlaks ajutisi toetusõigusi, on asjakohane anda neile võimalus võtta arvesse enne ühtse otsemaksete kava kehtestamist või toetusõiguste eelneva määramise korral esitatud pindalatoetuste taotluses deklareeritud söödamaade arvu, jättes sealjuures põllumajandustootjale võimaluse tõestada, et tema söödamaa oli võrdlusperioodil väiksem.Kehtivaid toetusõiguste kohaldamise eeskirju, mille kohta kehtivad eritingimused, tuleb täiendada või täpsustada nende toetusõiguste kehtestamise ja juhtimise teatud aspektide osas.Veise-, vasika-, lamba- ja kitsekasvatuse sektori ekstensiivistamis- ja lisamaksed, millele on osutatud määruse (EÜ) nr 1782/2003 VI lisas, anti võrdlusperioodil vastavalt liikmesriikide määratud abikõlblikkuse tingimustele ja summadele ning need võivad aastate lõikes varieeruda. Nende muutuvate tegurite tõttu on seetõttu asjakohane lubada asjaomastel liikmesriikidel võtta nende toetustega seotud võrdlussumma arvutamisel vastavalt objektiivsetele kriteeriumitele arvesse neid erinevaid abikõlblikkuse tingimusi ja summasid, arvestades samas suhtelisi eelarvelisi ülemmäärasid. Toetuse puhul loomade tapmise eest tuleb arvesse võtta määruse (EÜ) nr 1254/1999 artikli 11 lõikes 4 osutatud kehtivat ülemmäära, selleks et võimaldada kehtiva toetuste korra arvamist ühtsesse otsemaksete kavasse.Selleks, et arvesse võtta kõiki edaspidiseid erakorralisi juhte regionaalse mudeli kohaldamisel, on asjakohane kehtestada määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 40 sätestatud olemasolevate eriolukordi puudutavate eeskirjade kohaldamine.Eriolukordi puudutavate eeskirjade kohaldamisel tuleb arvesse võtta puu- ja köögivilja ning lauakartulit tootvaid põllumehi.Vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 III jaotise 6. peatükile kohaldavad uued liikmesriigid ühtset otsemaksete kava ainult piirkondlikult, tuginedes selle määruse artiklites 58-63 piirkondliku mudeli jaoks ettenähtud sätetele. Ühtse otsemaksete kava rakendamiseks nendes liikmesriikides on seetõttu asjakohane kehtestada samad üksikasjalikud eeskirjad, mis on kohaldatavad vastavalt määrusele (EÜ) nr 795/2004.Kui liikmesriik otsustab kasutada määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 71 lõikega 1 kehtestatud võimalust, tuleb kindlaks määrata vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklitele 58, 59, 61-64 ja 70 tehtud otsuste teatavakstegemise tähtaeg, et võimaldada komisjonil kehtestada nendes artiklites osutatud ülemmäärad.Vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 60 lõikele 2 ning VII lisa punktide B ja D viimasele lõigule määrab komisjon liikmesriikide edastatud andmete alusel maksimaalse pindala puu- ja köögiviljale ning kuivsöödale ja tärklisekartulile. Seetõttu on asjakohane kehtestada tähtaeg nende andmete edastamise jaoks.Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas otsetoetuste korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 795/2004 muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:






  a) | punktides b ja e asendatakse viide määrusele (EÜ) nr 795/2004 viitega määrusele (EÜ) nr 796/2004; |
| --- | --- | --- |

1.

Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:

a)

punktides b ja e asendatakse viide määrusele (EÜ) nr 795/2004 viitega määrusele (EÜ) nr 796/2004;

| b) | punkti i lisatakse järgmine lõik:
  “Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 46 lõike 2 teises lõigus nimetatud toetusõiguste üleandmist ilma maata loetakse toetusõiguste müügiks ilma maata.” |
| --- | --- |

b)

punkti i lisatakse järgmine lõik:

“Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 46 lõike 2 teises lõigus nimetatud toetusõiguste üleandmist ilma maata loetakse toetusõiguste müügiks ilma maata.”

| 2. | Artikli 3 lõige 2 asendatakse järgmiste lõigetega:
  2.   “Kui põllumajandustootja peab pärast kõikide võimalike täielike toetusõiguste deklareerimist vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 44 lõikele 3 deklareerima toetusõigust, mis kaasneb vähemalt ühe hektari suuruse maatükiga, annab see viimane toetusõigus õiguse toetusele, mis on arvutatud proportsionaalselt maa suurusega, ja seda loetakse täielikult kasutatuks selle määruse artikli 45 eesmärgil.
  3.   Kui maatüki, mis antakse üle koos toetusõigusega vastavalt selle määruse artikli 46 lõikele 2, suurus on hektari murdosa, võib põllumajandustootja üle anda maatükiga seotud osa toetusõigusest väärtusega, mis arvutatakse sama murdosa ulatuses. Ülejäänud osa toetusõigusest jääb põllumajandustootjale vastavalt arvutatud väärtusega.
  4.   Lõikeid 2 ja 3 kohaldatakse ainult siis, kui põllumajandustootja peab endiselt deklareerima või üle andma toetusõiguse või toetusõiguse osa koos hektari murdosaga pärast seda, kui ta on deklareerinud või andnud üle olemaolevad toetusõigused või toetusõiguste osad.” |
| --- | --- |

2.

Artikli 3 lõige 2 asendatakse järgmiste lõigetega:

2.   “Kui põllumajandustootja peab pärast kõikide võimalike täielike toetusõiguste deklareerimist vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 44 lõikele 3 deklareerima toetusõigust, mis kaasneb vähemalt ühe hektari suuruse maatükiga, annab see viimane toetusõigus õiguse toetusele, mis on arvutatud proportsionaalselt maa suurusega, ja seda loetakse täielikult kasutatuks selle määruse artikli 45 eesmärgil.

3.   Kui maatüki, mis antakse üle koos toetusõigusega vastavalt selle määruse artikli 46 lõikele 2, suurus on hektari murdosa, võib põllumajandustootja üle anda maatükiga seotud osa toetusõigusest väärtusega, mis arvutatakse sama murdosa ulatuses. Ülejäänud osa toetusõigusest jääb põllumajandustootjale vastavalt arvutatud väärtusega.

4.   Lõikeid 2 ja 3 kohaldatakse ainult siis, kui põllumajandustootja peab endiselt deklareerima või üle andma toetusõiguse või toetusõiguse osa koos hektari murdosaga pärast seda, kui ta on deklareerinud või andnud üle olemaolevad toetusõigused või toetusõiguste osad.”

| 3. | Lisatakse järgmine artikkel 3a:
  “Artikkel 3a
  Kindlaksmääratud hektarid ja loomad
  Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1782/2003 VII lisa kohaldamist, on hektarite või loomade arv, millele võrdlusperioodil on või peaks olema antud otsetoetust ja mida tuleb võtta arvesse selle määruse artikli 37 lõikes 1 osutatud võrdlussumma kindlaksmääramise eesmärgil, see hektarite või loomade arv, mis on kindlaks määratud määruse (EÜ) nr 2419/2001 artikli 2 punktidega r ja s iga määruse (EÜ) nr 1782/2003 VI lisas osutatud otsetoetuse kohta.” |
| --- | --- |

3.

Lisatakse järgmine artikkel 3a:

“Artikkel 3a

Kindlaksmääratud hektarid ja loomad

Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1782/2003 VII lisa kohaldamist, on hektarite või loomade arv, millele võrdlusperioodil on või peaks olema antud otsetoetust ja mida tuleb võtta arvesse selle määruse artikli 37 lõikes 1 osutatud võrdlussumma kindlaksmääramise eesmärgil, see hektarite või loomade arv, mis on kindlaks määratud määruse (EÜ) nr 2419/2001 artikli 2 punktidega r ja s iga määruse (EÜ) nr 1782/2003 VI lisas osutatud otsetoetuse kohta.”

| 4. | Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõikele 1 lisatakse järgmine alalõik:
  “Käesolevas artiklis tähendab termin “toetusõigused” ainult neid toetusõigusi, mille on eraldanud liikmesriigid ühtse otsemaksete kava esimesel kohaldamisaastal.”; |
| --- | --- | --- |

4.

Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:

a)

lõikele 1 lisatakse järgmine alalõik:

“Käesolevas artiklis tähendab termin “toetusõigused” ainult neid toetusõigusi, mille on eraldanud liikmesriigid ühtse otsemaksete kava esimesel kohaldamisaastal.”;

| b) | lõige 6 asendatakse järgnevaga:
  “Lõigete 1, 2, 3 ja 4 kohaldamisel tuleb müümise või rentimise teel üle antud hektarid arvestada põllumajandustootja deklareeritavate hektarite hulka.” |
| --- | --- |

b)

lõige 6 asendatakse järgnevaga:

“Lõigete 1, 2, 3 ja 4 kohaldamisel tuleb müümise või rentimise teel üle antud hektarid arvestada põllumajandustootja deklareeritavate hektarite hulka.”

| 5. | Artikli 8 lõike 1 teises lõigus asendatakse viide määrusele (EÜ) nr 795/2004 viitega määrusele (EÜ) nr 796/2004. |
| --- | --- |

5.

Artikli 8 lõike 1 teises lõigus asendatakse viide määrusele (EÜ) nr 795/2004 viitega määrusele (EÜ) nr 796/2004.

| 6. | Artiklit 10 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 punktide a, b ja c iga taande lõppu lisatakse järgmised sõnad:
  “või üleantud toetuse õigused;” |
| --- | --- | --- |

6.

Artiklit 10 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 punktide a, b ja c iga taande lõppu lisatakse järgmised sõnad:

“või üleantud toetuse õigused;”

| b) | lõikes 2 asendatakse sõna “hektarid” järgmiste sõnadega:
  “võrdlusperioodi hektarid, mis vastavad ülejäänud võrdlussummale.”; |
| --- | --- |

b)

lõikes 2 asendatakse sõna “hektarid” järgmiste sõnadega:

“võrdlusperioodi hektarid, mis vastavad ülejäänud võrdlussummale.”;

| c) | lõikes 3 asendatakse kuupäev 30. aprill 2004 kuupäevaga 15. mai 2004; |
| --- | --- |

c)

lõikes 3 asendatakse kuupäev 30. aprill 2004 kuupäevaga 15. mai 2004;

| d) | lisatakse järgmine lõige:
  5.   “Ilma et see piiraks lõike 4 kohaldamist, ei kohaldata lõiget 1 juhul, kui enne 15. maid 2004 on lepingusse sisse viidud artiklis 17 ja vastavalt asjaoludele artiklis 27 osutatud lepingutingimus.” |
| --- | --- |

d)

lisatakse järgmine lõige:

5.   “Ilma et see piiraks lõike 4 kohaldamist, ei kohaldata lõiget 1 juhul, kui enne 15. maid 2004 on lepingusse sisse viidud artiklis 17 ja vastavalt asjaoludele artiklis 27 osutatud lepingutingimus.”

| 7. | Artiklit 12 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 4 teine lõik asendatakse järgnevaga:
  “Toetusõiguste lõplik üleandmine ei ole võimalik enne toetusõiguste lõplikku määramist.
  Igal juhul määratakse lõplikud toetusõigused hiljemalt ühtse otsemaksete kava esimese kohaldamisaasta 15. augustiks. Kui spetsiifilised haldustingimused seda õigustavad, võib liikmesriik vastu võtta otsuse, et lõpliku määramise kuupäev võib olla sama ühtse otsemaksete kava esimese kohaldamisaasta toetuse teatavakstegemise kuupäevaga, kuid mitte mingil juhul hilisem kui esimese kohaldamisaasta 31. detsember.
  Lõpliku kehtestamise tingimusel võivad põllumajandustootjad esitada ühtse otsemakse taotlusi liikmesriigi kehtestatud ajutiste toetusõiguste või artiklis 17 või 27 osutatud lepingutingimuse alusel.”; |
| --- | --- | --- |

7.

Artiklit 12 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 4 teine lõik asendatakse järgnevaga:

“Toetusõiguste lõplik üleandmine ei ole võimalik enne toetusõiguste lõplikku määramist.

Igal juhul määratakse lõplikud toetusõigused hiljemalt ühtse otsemaksete kava esimese kohaldamisaasta 15. augustiks. Kui spetsiifilised haldustingimused seda õigustavad, võib liikmesriik vastu võtta otsuse, et lõpliku määramise kuupäev võib olla sama ühtse otsemaksete kava esimese kohaldamisaasta toetuse teatavakstegemise kuupäevaga, kuid mitte mingil juhul hilisem kui esimese kohaldamisaasta 31. detsember.

Lõpliku kehtestamise tingimusel võivad põllumajandustootjad esitada ühtse otsemakse taotlusi liikmesriigi kehtestatud ajutiste toetusõiguste või artiklis 17 või 27 osutatud lepingutingimuse alusel.”;

| b) | lõikesse 6 lisatakse pärast sõnu “tootmisüksuse kohta” järgmised sõnad:
  “väljendatuna põllumajandusmaas”; |
| --- | --- |

b)

lõikesse 6 lisatakse pärast sõnu “tootmisüksuse kohta” järgmised sõnad:

“väljendatuna põllumajandusmaas”;

| c) | lisatakse järgmine lõige 8:
  8.   “Välja arvatud toetusõiguste kehtestamiseks artiklites 6, 7 ja 18 — 23a osutatud riiklikust reservist ja ilma et see piiraks selle artikli lõigete 5 ja 6 kohaldamist, ei ole toetusõiguste kehtestamiseks vaja maatükke deklareerida. Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 44 lõikes 3 osutatud maatükkide deklareerimist kohaldatakse toetusõiguse maksmise taotlemiseks ühtse otsemaksete kava alusel.” |
| --- | --- |

c)

lisatakse järgmine lõige 8:

8.   “Välja arvatud toetusõiguste kehtestamiseks artiklites 6, 7 ja 18 — 23a osutatud riiklikust reservist ja ilma et see piiraks selle artikli lõigete 5 ja 6 kohaldamist, ei ole toetusõiguste kehtestamiseks vaja maatükke deklareerida. Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 44 lõikes 3 osutatud maatükkide deklareerimist kohaldatakse toetusõiguse maksmise taotlemiseks ühtse otsemaksete kava alusel.”

| 8. | Artiklisse 16 lisatakse järgmine lõige:
  3.   “Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklit 40 kohaldatakse iga selle määruse VI lisas osutatud otsetoetuse alusel.” |
| --- | --- |

8.

Artiklisse 16 lisatakse järgmine lõige:

3.   “Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklit 40 kohaldatakse iga selle määruse VI lisas osutatud otsetoetuse alusel.”

| 9. | Artikli 18 lõigetes 1 ja 2 asendatakse number “23” numbriga “23a”. |
| --- | --- |

9.

Artikli 18 lõigetes 1 ja 2 asendatakse number “23” numbriga “23a”.

| 10. | Artiklit 20 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõikes 1 asendatakse sõnad “tasuta üleandmise või kuueks või enamaks aastaks rendile andmise teel” järgnevaga:
  “tasuta või sümboolse hinna eest üleandmise teel müügi või kuueks või enamaks aastaks rendile andmise kaudu”; |
| --- | --- | --- |

10.

Artiklit 20 muudetakse järgmiselt:

a)

lõikes 1 asendatakse sõnad “tasuta üleandmise või kuueks või enamaks aastaks rendile andmise teel” järgnevaga:

“tasuta või sümboolse hinna eest üleandmise teel müügi või kuueks või enamaks aastaks rendile andmise kaudu”;

| b) | artikli 20 lõikesse 1 lisatakse pärast sõnu “pensionile jäänud” järgmine sõna:
  “põllumajandustegevusest”. |
| --- | --- |

b)

artikli 20 lõikesse 1 lisatakse pärast sõnu “pensionile jäänud” järgmine sõna:

“põllumajandustegevusest”.

| 11. | Artiklites 21, 22 ja 23 asendatakse kuupäev 29. september 2003 kuupäevaga 15. mai 2004. |
| --- | --- |

11.

Artiklites 21, 22 ja 23 asendatakse kuupäev 29. september 2003 kuupäevaga 15. mai 2004.

| 12. | Lisatakse järgnev artikkel 23a:
  “Artikkel 23a
  Haldusaktid ja kohtumäärused
  Kui põllumajandustootjal on õigus saada toetusõigusi või suurendada olemasolevate toetusõiguste väärtust lõpliku kohtumääruse või liikmesriigi pädeva asutuse lõpliku haldusakti alusel, saab põllumajandustootja selles määruses või aktis kehtestatud arvul ja väärtuses toetusõigusi liikmesriigi määrataval kuupäeval, kuid hiljemalt ühtse otsemaksete kava alusel taotluse esitamise viimasel kuupäeval, mis järgneb määruse või akti kuupäevale, ja võttes arvesse määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 44 lõike 3 kohaldamist.” |
| --- | --- |

12.

Lisatakse järgnev artikkel 23a:

“Artikkel 23a

Haldusaktid ja kohtumäärused

Kui põllumajandustootjal on õigus saada toetusõigusi või suurendada olemasolevate toetusõiguste väärtust lõpliku kohtumääruse või liikmesriigi pädeva asutuse lõpliku haldusakti alusel, saab põllumajandustootja selles määruses või aktis kehtestatud arvul ja väärtuses toetusõigusi liikmesriigi määrataval kuupäeval, kuid hiljemalt ühtse otsemaksete kava alusel taotluse esitamise viimasel kuupäeval, mis järgneb määruse või akti kuupäevale, ja võttes arvesse määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 44 lõike 3 kohaldamist.”

| 13. | Artikkel 28 asendatakse järgnevaga:
  1.   “Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 34 lõike 1 punkti b kohaldamisel võib liikmesriik vastavalt asjaoludele otsustada kasutada:






  a) | põllumajandustootja pindalatoetuse taotluses 2004. aastal või ühtse otsemaksete kava esimesele kohaldamisaastale eelneval aastal deklareeritud söödamaad või |
| --- | --- | --- |

13.

Artikkel 28 asendatakse järgnevaga:

1.   “Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 34 lõike 1 punkti b kohaldamisel võib liikmesriik vastavalt asjaoludele otsustada kasutada:

a)

põllumajandustootja pindalatoetuse taotluses 2004. aastal või ühtse otsemaksete kava esimesele kohaldamisaastale eelneval aastal deklareeritud söödamaad või

| b) | käesoleva määruse artikli 12 lõigete 1 või 2 kohaldamisel deklareeritud söödamaad. |
| --- | --- |

b)

käesoleva määruse artikli 12 lõigete 1 või 2 kohaldamisel deklareeritud söödamaad.

2.   Lõplike toetusõiguste määramiseks võib põllumajandustootja pädevat asutust rahuldaval viisil tõendada, et tema söödamaa oli võrdlusperioodil väiksem, või kui liikmesriik kasutab väiksemat söödamaad, deklareerida vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 43 lõike 2 punktile b kogu söödamaa, mis tal võrdlusperioodil oli.”

| 14. | Artiklis 29 asendatakse viide määrusele (EÜ) nr 795/2004 viitega määrusele (EÜ) nr 796/2004. |
| --- | --- |

14.

Artiklis 29 asendatakse viide määrusele (EÜ) nr 795/2004 viitega määrusele (EÜ) nr 796/2004.

| 15. | Artiklit 30 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgnevaga:
  1.   “Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 49 lõikes 2 osutatud loomühikutena väljendatud põllumajandusliku tegevuse arvutamiseks kohaldatakse kolme aasta keskmisele loomade arvule, mille jaoks võrdlusperioodil anti selle määruse artiklis 47 osutatud otsetoetust, selle määruse artikli 131 lõikes 2 esitatud ümberarvestustabelit.”; |
| --- | --- | --- |

15.

Artiklit 30 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgnevaga:

1.   “Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 49 lõikes 2 osutatud loomühikutena väljendatud põllumajandusliku tegevuse arvutamiseks kohaldatakse kolme aasta keskmisele loomade arvule, mille jaoks võrdlusperioodil anti selle määruse artiklis 47 osutatud otsetoetust, selle määruse artikli 131 lõikes 2 esitatud ümberarvestustabelit.”;

| b) | lõikele 2 lisatakse järgmine lõik:
  “Piimatoetuse ja lisamaksete puhul arvutatakse loomühikud, jagades ühtsesse toetuskavva kaasamisel piimatoetuse ja lisamakse summa arvutamiseks kasutatud võrdlussumma määruse (EÜ) nr 1973/2004 (6) XVI lisas esitatud ja sel ajal kehtiva keskmise piimaanni või individuaalse piimaanniga, juhul kui individuaalne piimaand on keskmisest piimaannist suurem. Kui liikmesriik kasutab määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 62 kehtestatud võimalust, siis muudetakse vastavalt loomühikute arvu.
  Toetuse puhul loomade tapmise eest, kui vajalikud andmed loomade vanuse kohta ei ole kättesaadavad, võib liikmesriik pullid, noored härjad, lehmad ja mullikad ümber arvestada loomühikuteks, kasutades koefitsienti 0,7 ning vasikad, kasutades koefitsienti 0,25.
  Kui sama looma eest saab erinevaid toetusi, siis kohaldatakse koefitsiendina erinevate toetustele kohaldatavate koefitsientide keskmist.”; |
| --- | --- |

b)

lõikele 2 lisatakse järgmine lõik:

“Piimatoetuse ja lisamaksete puhul arvutatakse loomühikud, jagades ühtsesse toetuskavva kaasamisel piimatoetuse ja lisamakse summa arvutamiseks kasutatud võrdlussumma määruse (EÜ) nr 1973/2004 (6) XVI lisas esitatud ja sel ajal kehtiva keskmise piimaanni või individuaalse piimaanniga, juhul kui individuaalne piimaand on keskmisest piimaannist suurem. Kui liikmesriik kasutab määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 62 kehtestatud võimalust, siis muudetakse vastavalt loomühikute arvu.

Toetuse puhul loomade tapmise eest, kui vajalikud andmed loomade vanuse kohta ei ole kättesaadavad, võib liikmesriik pullid, noored härjad, lehmad ja mullikad ümber arvestada loomühikuteks, kasutades koefitsienti 0,7 ning vasikad, kasutades koefitsienti 0,25.

Kui sama looma eest saab erinevaid toetusi, siis kohaldatakse koefitsiendina erinevate toetustele kohaldatavate koefitsientide keskmist.”;

| c) | lisatakse järgmine lõige 3a:
  “3a.   Loomühikute arv arvutatakse proportsionaalselt toetusõigustega, mille kohta tal ei olnud võrdlusperioodil hektareid ja mille osas põllumajandustootja taotleb eritingimuste kohaldamist. Seda kohaldatakse alates kõige madalama väärtusega toetusõigustest.
  Taotlus esitatakse ainult ühtse otsemaksete kava esimesel kohaldamisaastal. Liikmesriik määrab kindlaks taotluste tähtaja. Seda võib järgnevatel aastatel uuendada sama arvu toetusõiguste jaoks, mille kohta kehtisid eelmisel aastal eritingimused, või allesjäänud toetusõiguste jaoks, juhul kui mõned neist toetusõigustest on üle antud või deklareeritud koos vastava arvu hektaritega.
  Selliste juhtumite puhul arvutatakse loomühikud ümber proportsionaalselt järelejäänud toetusõigustele, mille kohta põllumajandustootja taotleb eritingimuste kohaldamist.
  Kui toetusõigused on juba deklareeritud koos vastava arvu hektaritega või üle antud, ei saa nende kohta enam esitada taotlust eritingimuse taaskehtestamiseks, ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 49 lõike 2 teise lõigu kohaldamist.” |
| --- | --- |

c)

lisatakse järgmine lõige 3a:

“3a.   Loomühikute arv arvutatakse proportsionaalselt toetusõigustega, mille kohta tal ei olnud võrdlusperioodil hektareid ja mille osas põllumajandustootja taotleb eritingimuste kohaldamist. Seda kohaldatakse alates kõige madalama väärtusega toetusõigustest.

Taotlus esitatakse ainult ühtse otsemaksete kava esimesel kohaldamisaastal. Liikmesriik määrab kindlaks taotluste tähtaja. Seda võib järgnevatel aastatel uuendada sama arvu toetusõiguste jaoks, mille kohta kehtisid eelmisel aastal eritingimused, või allesjäänud toetusõiguste jaoks, juhul kui mõned neist toetusõigustest on üle antud või deklareeritud koos vastava arvu hektaritega.

Selliste juhtumite puhul arvutatakse loomühikud ümber proportsionaalselt järelejäänud toetusõigustele, mille kohta põllumajandustootja taotleb eritingimuste kohaldamist.

Kui toetusõigused on juba deklareeritud koos vastava arvu hektaritega või üle antud, ei saa nende kohta enam esitada taotlust eritingimuse taaskehtestamiseks, ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 49 lõike 2 teise lõigu kohaldamist.”

| 16. | Lisatakse järgmine artikkel 31a:
  “Artikkel 31a
  Veise- ja vasikaliha ning lamba ja kitse toetused
  1.   Määruse (EÜ) nr 1782/2003 VI lisas osutatud ekstensiivistamistoetuste ja lisamaksete võrdlussumma arvutamiseks veise- ja vasikaliha ning lamba ja kitse sektorites võtab liikmesriik vastavalt objektiivsetele kriteeriumidele ja sellisel viisil, mis kindlustab põllumajandustootjate võrdse kohtlemise ja väldib turu ja konkurentsi moonutamist, arvesse võrdlusperioodil selliste toetuste andmisel asjaomase liikmesriigi määratletud abikõlblikkustingimusi ja summasid, eeldusel et ei ületata selliste toetuste osa selle määruse VIII lisas osutatud ülemmääras.
  2.   Määruse (EÜ) nr 1782/2003 VI lisas osutatud loomade tapmise toetuse võrdlussumma arvutamiseks veise- ja vasikaliha sektoris võtab liikmesriik arvesse määruse (EÜ) nr 1254/1999 artikli 11 lõike 4 kohaldamist.” |
| --- | --- |

16.

Lisatakse järgmine artikkel 31a:

“Artikkel 31a

Veise- ja vasikaliha ning lamba ja kitse toetused

1.   Määruse (EÜ) nr 1782/2003 VI lisas osutatud ekstensiivistamistoetuste ja lisamaksete võrdlussumma arvutamiseks veise- ja vasikaliha ning lamba ja kitse sektorites võtab liikmesriik vastavalt objektiivsetele kriteeriumidele ja sellisel viisil, mis kindlustab põllumajandustootjate võrdse kohtlemise ja väldib turu ja konkurentsi moonutamist, arvesse võrdlusperioodil selliste toetuste andmisel asjaomase liikmesriigi määratletud abikõlblikkustingimusi ja summasid, eeldusel et ei ületata selliste toetuste osa selle määruse VIII lisas osutatud ülemmääras.

2.   Määruse (EÜ) nr 1782/2003 VI lisas osutatud loomade tapmise toetuse võrdlussumma arvutamiseks veise- ja vasikaliha sektoris võtab liikmesriik arvesse määruse (EÜ) nr 1254/1999 artikli 11 lõike 4 kohaldamist.”

| 17. | Artiklisse 32 lisatakse järgmine lõige:
  4.   “Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 54 lõike 2 ja artikli 61 kohaldamisel on püsikarjamaa all olevaks maaks 2003. aastal:






  a) | põllumajandustootja 2003. aasta toetuse taotluses püsikarjamaana deklareeritud maa ning |
| --- | --- | --- |

17.

Artiklisse 32 lisatakse järgmine lõige:

4.   “Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 54 lõike 2 ja artikli 61 kohaldamisel on püsikarjamaa all olevaks maaks 2003. aastal:

a)

põllumajandustootja 2003. aasta toetuse taotluses püsikarjamaana deklareeritud maa ning

| b) | põllumajandustootja 2003. aasta toetuse taotluses püsikarjamaana deklareerimata maa, kui ei ole võimalik tõestada, et maa ei olnud 2003. aastal kasutusel püsikarjamaana. Siiski võivad liikmesriigid ette näha, et 2003. aastal püsikarjamaa all olev maa deklareeritakse 2003. aasta toetuse taotlustes ja 2003. aastale eelneva vähemalt viie järjestikuse aasta toetuse taotlustes heintaimede või muude kõrreliste söödataimede kasvatamiseks kasutatava maana.” |
| --- | --- |

b)

põllumajandustootja 2003. aasta toetuse taotluses püsikarjamaana deklareerimata maa, kui ei ole võimalik tõestada, et maa ei olnud 2003. aastal kasutusel püsikarjamaana. Siiski võivad liikmesriigid ette näha, et 2003. aastal püsikarjamaa all olev maa deklareeritakse 2003. aasta toetuse taotlustes ja 2003. aastale eelneva vähemalt viie järjestikuse aasta toetuse taotlustes heintaimede või muude kõrreliste söödataimede kasvatamiseks kasutatava maana.”

| 18. | Artiklit 38 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõikes 3 asendatakse viide määrusele (EÜ) nr 795/2004 viitega määrusele nr 796/2004; |
| --- | --- | --- |

18.

Artiklit 38 muudetakse järgmiselt:

a)

lõikes 3 asendatakse viide määrusele (EÜ) nr 795/2004 viitega määrusele nr 796/2004;

| b) | lisatakse järgmised lõiked:
  4.   “Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklit 40 ja käesoleva määruse artiklit 16 kohaldatakse mutatis mutandis.
  5.   Käesolevas artiklis tõlgendatakse artikli 12 lõike 6 viidet “põllumajandusmaale” viitena “toetuskõlbulikule maale” määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 44 lõike 2 tähenduses.” |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmised lõiked:

4.   “Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklit 40 ja käesoleva määruse artiklit 16 kohaldatakse mutatis mutandis.

5.   Käesolevas artiklis tõlgendatakse artikli 12 lõike 6 viidet “põllumajandusmaale” viitena “toetuskõlbulikule maale” määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 44 lõike 2 tähenduses.”

| 19. | Artiklisse 41 lisatakse järgmine lõige 4:
  4.   “ Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 60 lõike 3 punkti b kohaldamisel kehtivad käesoleva määruse artiklid 20-23a mutatis mutandis määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 60 lõikes 1 osutatud tooteid tootvate põllumajandustootjate jaoks.” |
| --- | --- |

19.

Artiklisse 41 lisatakse järgmine lõige 4:

4.   “ Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 60 lõike 3 punkti b kohaldamisel kehtivad käesoleva määruse artiklid 20-23a mutatis mutandis määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 60 lõikes 1 osutatud tooteid tootvate põllumajandustootjate jaoks.”

| 20. | 6. peatüki järele lisatakse järgmine peatükk:
  “6a PEATÜKK
  UUED LIIKMESRIIGID
  Artikkel 48a
  Kohaldamine uutes liikmesriikides






  1. | Kui käesolevas peatükis ei ole sätestatud teisiti, siis kehtivad selle määruse tingimused uutele liikmesriikidele. |
| --- | --- | --- |

20.

6. peatüki järele lisatakse järgmine peatükk:

“6a PEATÜKK

UUED LIIKMESRIIGID

Artikkel 48a

Kohaldamine uutes liikmesriikides

1.

Kui käesolevas peatükis ei ole sätestatud teisiti, siis kehtivad selle määruse tingimused uutele liikmesriikidele.

| 2. | Iga käesoleva määruse viidet määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklile 42 tõlgendatakse viitena määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklile 71d. |
| --- | --- |

2.

Iga käesoleva määruse viidet määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklile 42 tõlgendatakse viitena määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklile 71d.

| 3. | Iga viidet piirkondlikule keskmisele käesoleva määruse artikli 6 lõigetes 3 ja 4 tõlgendatakse viitena määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 71d lõikes 4 osutatud 5 000 euro piirmäärana. |
| --- | --- |

3.

Iga viidet piirkondlikule keskmisele käesoleva määruse artikli 6 lõigetes 3 ja 4 tõlgendatakse viitena määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 71d lõikes 4 osutatud 5 000 euro piirmäärana.

| 4. | Iga viidet määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklitele 58 ja 59 või artikli 58 lõikele 1 ja artikli 59 lõikele 1 käesoleva määruse 6. ja 7. peatükis tõlgendatakse viitena määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklile 71e. |
| --- | --- |

4.

Iga viidet määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklitele 58 ja 59 või artikli 58 lõikele 1 ja artikli 59 lõikele 1 käesoleva määruse 6. ja 7. peatükis tõlgendatakse viitena määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklile 71e.

| 5. | Iga viidet määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 59 lõigetele 2 ja 3 käesoleva määruse artiklis 38 tõlgendatakse viitena määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklile 71f. |
| --- | --- |

5.

Iga viidet määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 59 lõigetele 2 ja 3 käesoleva määruse artiklis 38 tõlgendatakse viitena määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklile 71f.

| 6. | Iga viidet määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklile 60 käesoleva määruse artikli 8 lõikes 2, artikli 9 lõike 1 punktis e, artiklis 41 ja artiklis 50a tõlgendatakse viitena määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklile 71g. |
| --- | --- |

6.

Iga viidet määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklile 60 käesoleva määruse artikli 8 lõikes 2, artikli 9 lõike 1 punktis e, artiklis 41 ja artiklis 50a tõlgendatakse viitena määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklile 71g.

| 7. | Iga viidet määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 63 lõike 2 kolmandale lõigule käesoleva määruse artiklites 39, 43 ja 48b tõlgendatakse viitena määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 71j lõikele 2. |
| --- | --- |

7.

Iga viidet määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 63 lõike 2 kolmandale lõigule käesoleva määruse artiklites 39, 43 ja 48b tõlgendatakse viitena määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 71j lõikele 2.

| 8. | Artikleid 3a, 7, 10, 12-17, 27, 28, 30, 31, 31a, 40, 42, 45-46 ja 49 ei kohaldata. |
| --- | --- |

8.

Artikleid 3a, 7, 10, 12-17, 27, 28, 30, 31, 31a, 40, 42, 45-46 ja 49 ei kohaldata.

| 9. | Artikleid 5, 19, 23, 31 ja 42 ei kohaldata määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 143b osutatud ühtse otsemaksete kava kohaldamise korral.” |
| --- | --- |

9.

Artikleid 5, 19, 23, 31 ja 42 ei kohaldata määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 143b osutatud ühtse otsemaksete kava kohaldamise korral.”

| 21. | Lisatakse järgmine artikkel 48b:
  “Artikkel 48b
  Otsuse teatavakstegemine
  Kui liikmesriik otsustab kasutada määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 71 lõikega 1 kehtestatud võimalust, siis teeb ta vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklitele 58, 59, 61-64 ja 70 tehtud otsused teatavaks ühtse otsemaksete kava esimesele kohaldamisaastale eelneva aasta 1. augustiks.” |
| --- | --- |

21.

Lisatakse järgmine artikkel 48b:

“Artikkel 48b

Otsuse teatavakstegemine

Kui liikmesriik otsustab kasutada määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 71 lõikega 1 kehtestatud võimalust, siis teeb ta vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklitele 58, 59, 61-64 ja 70 tehtud otsused teatavaks ühtse otsemaksete kava esimesele kohaldamisaastale eelneva aasta 1. augustiks.”

| 22. | Lisatakse järgmine artikkel 50a:
  “Artikkel 50a
  Kuivsööt, tärklisekartul ning puu- ja köögivili
  Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 60 lõike 2, VII lisa punktide B ja D viimase lõigu kohaldamisel edastab liikmesriik komisjonile andmed nendes sätetes osutatud hektarite arvu kohta ühtse otsemaksete kava esimesele kohaldamisaastale eelneva aasta 31. oktoobriks.” |
| --- | --- |

22.

Lisatakse järgmine artikkel 50a:

“Artikkel 50a

Kuivsööt, tärklisekartul ning puu- ja köögivili

Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 60 lõike 2, VII lisa punktide B ja D viimase lõigu kohaldamisel edastab liikmesriik komisjonile andmed nendes sätetes osutatud hektarite arvu kohta ühtse otsemaksete kava esimesele kohaldamisaastale eelneva aasta 31. oktoobriks.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2005, välja arvatud artikli 1 punkt 21, mida kohaldatakse alates 31. oktoobrist 2004.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. oktoober 2004

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Franz FISCHLER

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 864/2004 (ELT L 161, 30.4.2004, lk 48).

1

(2)  ELT L 141, 30.4.2004, lk 1.

2

(3)  ELT L 141, 30.4.2004, lk 18.

3

(4)  EÜT L 337, 20.12.2001, lk 9. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 118/2004 (ELT L 17, 24.1.2004, lk 7).

4

(5)  EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1.

5

(6)  Vaata käesoleva ELT lk 1.

6

---