----

----

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

----

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 2073/2004,

16. november 2004,

halduskoostöö kohta aktsiisimaksude valdkonnas

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 93,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, (1)

võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, (2)

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

1.   Käesoleva määrusega nähakse ette tingimused, mille kohaselt liikmesriikides aktsiisimaksualaste õigusaktide rakendamise eest vastutavad haldusasutused peavad omavahel ja komisjoniga koostööd tegema, et tagada kõnealuste õigusaktide järgimine.

Selleks sätestatakse käesolevas määruses eeskirjad ja menetlused, mis võimaldavad liikmesriikide pädevatel asutustel teha koostööd ja vahetada omavahel teavet, mis võib neil aidata aktsiisimaksu õigesti määrata.

Samuti sätestatakse käesolevas määruses eeskirjad ja menetlused teatava teabe elektrooniliseks vahetamiseks, eeskätt aktsiisiga maksustatava kaubaga ühenduse sees sooritatavate tehingute osas.

2.   Käesolev määrus ei mõjuta kriminaalasjades antavat vastastikust abi käsitlevate eeskirjade kohaldamist liikmesriikides. Samuti ei piira määrus kohustuste täitmist, mis on seotud vastastikuse abistamisega ja mis tulenevad muudest õigusaktidest, sealhulgas kahe- või mitmepoolsetest kokkulepetest.

Artikkel 2

Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse järgmisi mõisteid:

1)   pädev ametiasutus– vastavalt artikli 3 lõikele 1 määratud ametiasutus;

2)   taotluse esitanud asutus– selle liikmesriigi infovahetuse keskasutus, infovahetuse asutus või pädev ametnik, kes esitab pädeva asutuse nimel abitaotluse;

3)   taotluse saanud asutus– selle liikmesriigi infovahetuse keskasutus, infovahetuse asutus või pädev ametnik, kes saab pädeva asutuse nimel abitaotluse;

4)   infovahetuse keskasutus– artikli 3 lõike 3 alusel määratud organ, kellel lasub põhivastutus halduskoostöö valdkonnas toimuva suhtlemise eest teiste liikmesriikidega;

5)   infovahetuse asutus– organ, kes ei ole infovahetuse keskasutus ja kellel on kindel territoriaalne pädevus või erialane tegevuspädevus ning kelle on artikli 3 lõike 4 kohaselt määranud pädev asutus vahetama otse teavet käesoleva määruse alusel;

6)   pädev ametnik– ametnik, kes saab käesoleva määruse alusel otse teavet vahetada, milleks teda on volitatud artikli 3 lõike 5 kohaselt;

7)   aktsiisiasutus– mis tahes asutus, kus saab täita aktsiisieeskirjadega kehtestatud formaalsusi;

8)   juhuslik automaatne teabevahetus– eelnevalt määratletud teabe korrapärane edastamine teisele liikmesriigile eelneva taotluseta siis, kui see teave saadakse;

9)   korrapärane automaatne teabevahetus– eelnevalt määratletud teabe korrapärane edastamine teisele liikmesriigile eelneva taotluseta ja eelnevalt kindlaksmääratud korrapäraste ajavahemike tagant;

10)   omaalgatuslik teabevahetus– teabe mittekorrapärane edastamine teisele liikmesriigile eelneva taotluseta;

11)   arvutipõhine süsteem– Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1152/2003/EÜ kehtestatud aktsiisiga maksustatava kauba liikumise jälgimise arvutipõhine süsteem; (9)

12)   isik– 

13)   elektrooniliste vahendite abil– andmete töötlemiseks (sh digitaalne pakkimine) ja säilitamiseks ette nähtud elektrooniliste vahendite abil ning kaabli kaudu, raadio, optiliste või muude elektromagnetiliste vahenditega;

14)   identifitseerimisnumber– käesoleva määruse artikli 22 lõike 2 punktis a osutatud number;

15)   käibemaksukohustuslase registreerimisnumber– nõukogu 17. mai 1977. aasta kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ, kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta – ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas, (10) artikli 22 lõike 1 punktides c, d ja e osutatud number;

16)   aktsiisiga maksustatava kauba ühendusesisene liikumine– kahe või enama liikmesriigi vahel aktsiisi kohaldamise peatamise korra alusel liikuvate aktsiisiga maksustatavate kaupade liikumine direktiivi 92/12/EMÜ III jaotise tähenduses või tarbimiseks ringlusse lubatud aktsiisiga maksustatava kauba liikumine direktiivi 92/12/EMÜ artiklite 7–10 tähenduses;

17)   haldusuurimine– kõik kontroll-, järelevalve- ja muud meetmed, mida ametnikud või pädevad asutused võtavad oma ülesannete täitmisel, et tagada aktsiisimaksualaste õigusaktide nõuetekohane kohaldamine;

18)   CCN/CSI võrk– ühine tegevusalus, mis põhineb ühisel teabevõrgul (CCN) ja ühisel süsteemiliidesel (CSI) ning mille ühendus on välja töötanud selleks, et tagada elektrooniline teabevahetus pädevate asutuste vahel tolli ja maksustamise valdkonnas;

19)   aktsiisimaksud– maksud, mille kohta kehtivad ühenduse aktsiisimaksualased õigusaktid, samuti energiatoodete ja elektrienergia maksud direktiivi 2003/96/EÜ (11) alusel;

20)   AAD– direktiivi 92/12/EMÜ artikli 18 lõikes 1 osutatud dokument;

21)   SAAD– direktiivi 92/12/EMÜ artikli 7 lõikes 4 osutatud dokument;

Artikkel 3

1.   Iga liikmesriik teavitab teisi liikmesriike ja komisjoni enda määratud asutusest, kelle nimel käesolevat määrust kohaldatakse kas otse või volituse alusel.

2.   Iga liikmesriik määrab ühe infovahetuse keskasutuse, kellele delegeeritakse põhivastutus halduskoostöö valdkonnas toimuva suhtlemise eest teiste liikmesriikidega. Liikmesriik teavitab sellest komisjoni ja teiste liikmesriikide pädevaid asutusi.

3.   Infovahetuse keskasutus kannab põhivastutust aktsiisiga maksustatavate kaupade liikumist käsitleva teabe vahetamise eest ja eriti kannab ta põhivastutust:

4.   Peale infovahetuse keskasutuse võib iga liikmesriigi pädev asutus määrata infovahetuse asutusi otse teabe vahetamiseks käesoleva määruse alusel. Pädevad asutused tagavad nende infovahetuse asutuste nimekirja ajakohastamise ja selle kättesaadavuse teiste asjaomaste liikmesriikide infovahetuse keskasutustele.

5.   Iga liikmesriigi pädev asutus võib samuti määrata oma kehtestatud tingimustel pädevaid ametnikke, kes võivad käesoleva määruse alusel otse teavet vahetada. Nii toimides võib ta piirata antavate volituste ulatust. Infovahetuse keskasutuse ülesandeks on hoida nende ametnike loendit ajakohasena ja teha see kättesaadavaks teiste asjaomaste liikmesriikide infovahetuse keskasutustele.

6.   Artiklite 11 ja 13 alusel teavet vahetavaid ametnikke käsitletakse selles küsimuses pädevate ametnikena pädevate asutuste kehtestatud tingimuste kohaselt.

7.   Kui infovahetuse asutused või pädevad ametnikud saadavad või võtavad vastu abitaotlusi, või vastavad sellistele abitaotlustele, teavitavad nad sellest oma liikmesriigi infovahetuse keskasutust viimase poolt kehtestatud tingimustel.

8.   Kui infovahetuse asutus või pädev ametnik võtab vastu abitaotlused, mis eeldavad tegutsemist väljaspool tema territoriaalset või tegevuspädevust, edastab ta sellised taotlused viivitamata oma liikmesriigi infovahetuse keskasutusele ja teatab sellest taotlused esitanud asutusele. Sel juhul algab artiklis 8 sätestatud tähtaja kulgemine järgmisest päevast pärast infovahetuse keskasutusele abitaotluse edastamist.

Artikkel 4

1.   Käesolevas määruses sätestatud abistamiskohustus ei hõlma artiklis 1 nimetatud haldusasutuste poolt sellise teabe või dokumentide esitamist, mis on saadud õigusasutuse loal või nõudmisel.

2.   Kui pädeval asutusel on siseriikliku õiguse kohaselt volitused edastada lõikes 1 osutatud teavet, võib seda edastada käesolevas määruses sätestatud halduskoostöö raames. Igaks selliseks teabeedastuseks peab siiski olema õigusasutuse eelnev luba, kui sellise loa olemasolu on siseriikliku õiguse kohaselt nõutav.

II PEATÜKK

KOOSTÖÖ TAOTLUSE KORRAL

1. JAGU

Teabe saamise ja haldusuurimisteteostamise taotlused

Artikkel 5

1.   Taotluse esitanud asutuse palvel edastab taotluse saanud asutus artiklis 1 osutatud teabe, sealhulgas konkreetset juhtumit või juhtumeid käsitleva teabe.

2.   Lõikes 1 osutatud teabe edastamiseks korraldab taotluse saanud asutus selle teabe saamiseks kõigi vajalike haldusuurimiste teostamise.

3.   Lõikes 1 osutatud taotlus võib sisaldada põhjendatud taotlust teostada teatav haldusuurimine. Kui liikmesriik otsustab, et haldusuurimist ei ole vaja teostada, teatab ta taotluse esitanud asutusele viivitamata oma otsuse põhjused.

4.   Taotletava teabe saamiseks või taotletava haldusuurimise teostamiseks peab taotluse saanud asutus või haldusasutus, kelle poole taotluse saanud asutus pöördub, toimima nii, nagu tegutsedes omal algatusel või oma liikmesriigi teise asutuse taotlusel.

Artikkel 6

Artikli 5 kohased teabe saamise ja haldusuurimiste teostamise taotlused saadetakse võimaluse korral artikli 34 lõikes 2 sätestatud korras vastuvõetud tüüpvormil. Artiklis 24 osutatud asjaoludel on käesoleva määruse artikli 24 lõikes 2 ettenähtud aktsiisiga maksustatava kauba liikumist tõendav standardne dokument teabe saamise taotluse lihtsustatud vormiks.

Artikkel 7

1.   Taotluse esitanud asutuse palvel edastab taotluse saanud asutus talle kogu tema valduses oleva asjakohase teabe aruannete, õiendite või muude dokumentide või nende tõestatud koopiate või väljavõtete vormis ning samuti ka haldusuurimiste tulemused.

2.   Originaaldokumendid esitatakse üksnes juhul, kui see pole vastuolus taotluse saanud asutuse asukohaliikmesriigis kehtivate sätetega.

2. JAGU

Teabe esitamise tähtaeg

Artikkel 8

Taotluse saanud asutus esitab artiklites 5 ja 7 osutatud teabe võimalikult kiiresti ja hiljemalt kolme kuu möödudes taotluse kättesaamise päevast.

Artikkel 9

Teatavatel erijuhtudel võivad taotluse saanud ja taotluse esitanud asutus omavahel kokku leppida artiklis 8 sätestatutest erinevates tähtaegades.

Artikkel 10

Kui taotluse saanud asutus ei saa taotlusele tähtaja jooksul vastata, teatab ta taotluse esitanud asutusele viivitamata selle põhjused ning aja, mil ta vastuse anda saab.

3. JAGU

Viibimine haldusasutuste ametiruumides ja haldusuurimistes osalemine

Artikkel 11

1.   Taotluse esitanud ja taotluse saanud asutuse kokkuleppel ja taotluse saanud asutuse kehtestatud korras võivad taotluse esitanud asutuse volitatud ametnikud viibida artiklis 1 osutatud teabe vahetamiseks ametiruumides, kus taotluse saanud asutuse asukohaliikmesriigi haldusasutused täidavad oma ülesandeid. Kui soovitav teave sisaldub dokumentatsioonis, millele taotluse saanud asutuse ametnikel on juurdepääs, esitatakse taotluse esitanud asutuse ametnikele soovitavat teavet sisaldavate dokumentide koopiad.

2.   Taotluse esitanud ja taotluse saanud asutuse kokkuleppel ning taotluse saanud asutuse kehtestatud korras võivad taotluse esitanud asutuse määratud ametnikud viibida artiklis 1 osutatud teabe vahetamiseks haldusuurimiste juures. Haldusuurimisi teostavad üksnes taotluse saanud asutuse ametnikud. Taotluse esitanud asutuse ametnikud ei kasuta taotluse saanud asutuse ametnikele antud inspekteerimisvolitusi. Taotluse esitanud asutuse ametnikel on siiski juurdepääs samadele ruumidele ja dokumentidele kui taotluse saanud asutuse ametnikel, seda aga viimaste vahendusel ja ainuüksi käimasoleva haldusuurimise eesmärgil.

3.   Lõigete 1 ja 2 kohaselt mõnes muus liikmesriigis viibivatel taotluse esitanud asutuse ametnikel peab olema igal ajal esitamiseks volikiri, millest nähtuvad nende isik ja ametiseisund.

4. JAGU

Üheaegsed kontrollimised

Artikkel 12

Artiklis 1 osutatud teabe vahetamiseks võivad vähemalt kaks liikmesriiki omavahel kokku leppida, et nad kontrollivad üheaegselt oma territooriumil ühe või mitme ühist või vastastikku täiendavat huvi pakkuva isiku aktsiisi maksmise seisundit, kui sellised kontrollimised tunduvad olevat tõhusamad kui ainult ühe liikmesriigi teostatavad kontrollimised.

Artikkel 13

1.   Liikmesriik otsustab sõltumatult, milliseid isikuid ta kavatseb üheaegseks kontrollimiseks välja pakkuda. Selle liikmesriigi pädev asutus teatab teiste asjaomaste liikmesriikide pädevatele asutustele üheaegseks kontrollimiseks väljapakutud juhtudest. Ta esitab võimaluste piires oma valiku põhjused, edastades teabe, mis ajendas teda sellist valikut tegema. Ta täpsustab tähtaja, mille jooksul sellised kontrollimised tuleks teostada.

2.   Seejärel otsustavad asjaomased liikmesriigid, kas nad soovivad üheaegsetes kontrollimistes osaleda. Üheaegse kontrollimise ettepaneku saamisel teatab pädev asutus tema vastaspooleks olevale asutusele oma nõusolekust või põhjendatud keeldumisest.

3.   Iga pädev asutus määrab esindaja, kes vastutab kontrollimise juhtimise ja kooskõlastamise eest.

4.   Pädevad asutused teavitavad pärast üheaegse kontrollimise teostamist viivitamata teiste liikmesriikide aktsiisimaksu valdkonna infovahetuse asutusi üheaegse kontrollimise käigus tuvastatud pettuste sooritamise moodustest, kui seda teavet peetakse teistele liikmesriikidele eriti huvipakkuvaks. Pädevad asutused võivad samuti teavitada komisjoni.

5. JAGU

Haldusotsustest ja meetmetest teatamise taotlused

Artikkel 14

Taotluse saanud asutus teatab, taotluse esitanud asutuse palvel ja kooskõlas oma asukohaliikmesriigis kehtivate sarnastest dokumentidest teatamise eeskirjadega, adressaadile kõikidest taotluse esitanud liikmesriigi haldusotsustest ja haldusasutuste võetud meetmetest, mis käsitlevad aktsiisimaksu puudutavate õigusaktide kohaldamist, välja arvatud nõukogu 15. märtsi 1976. aasta direktiivi 76/308/EMÜ vastastikuse abi kohta teatavate lõivude, tollimaksude, maksude ja muude meetmetega seotud nõuete sissenõudmisel (12) artiklis 5 osutatud otsustest ja meetmetest.

Artikkel 15

Teatamistaotlustes märgitakse teatatava otsuse või meetme sisu ning adressaadi nimi, aadress ja muud vajalikud tunnusandmed.

Artikkel 16

Taotluse saanud asutus teatab taotluse esitanud asutusele viivitamata oma vastuse teatamistaotluse osas ning teavitab teda eelkõige kuupäevast, mil otsusest või meetmest anti adressaadile teada või teada andmata jätmise põhjusest juhul kui seda ei tehtud. Taotlust ei tohi tagasi lükata teatatava otsuse või meetme sisu tõttu.

III PEATÜKK

TEABEVAHETUS EELNEVA TAOTLUSETA

Artikkel 17

Ilma et see piiraks IV peatüki kohaldamist, edastab iga liikmesriigi pädev asutus juhusliku automaatse või korrapärase automaatse teabevahetuse teel artiklis 1 osutatud teabe mis tahes muu asjaomase liikmesriigi pädevale asutusele, kui:

Artikkel 18

Artikli 34 lõikes 2 osutatud korras määratakse kindlaks:

Iga liikmesriik otsustab, kas ta osaleb teatavat liiki teabe vahetamisel ja kas ta teeb seda korrapärase automaatse või juhusliku automaatse teabevahetuse teel.

Artikkel 19

Liikmesriikide pädevad asutused võivad igal juhul üksteisele eelneva taotluseta ja omaalgatusliku teabevahetuse teel edastada artiklis 1 osutatud teavet, millest nad on teadlikud.

Artikkel 20

Liikmesriigid võtavad vajalikud haldus- ja korralduslikud meetmed, et hõlbustada käesolevas peatükis sätestatud teabevahetust.

Artikkel 21

Liikmesriiki ei saa käesoleva peatüki rakendamiseks kohustada panema isikutele teabe hankimise eesmärgil uusi kohustusi ega kandma ebaproportsionaalseid halduskulusid.

IV PEATÜKK

ÜHENDUSESISESEID TEHINGUID KÄSITLEVA TEABE SÄILITAMINE JA VAHETAMINE

Artikkel 22

1.   Liikmesriigi pädev asutus peab elektroonilist andmepanka, mis sisaldab järgmiseid registreid:

2.   Register sisaldab järgmist teistele liikmesriikidele edastatud teavet:

3.   Teiste liikmesriikide pädevatele asutustele võimaldatakse juurdepääs kõigile siseriiklikele registritele üksnes aktsiisimaksu puudutavas osas.

4.   Iga liikmesriigi infovahetuse keskasutus või infovahetuse asutus tagab, et aktsiisiga maksustatava kauba ühendusesisese liikumisega seotud isikutel võimaldatakse tutvuda käesoleva artikli alusel säilitatavate andmetega.

5.   Lõikes 2 osutatud üksikasjalik teave, registrite asutamise ja ajakohastamise üksikasjalik kord, identifitseerimisnumbrite registreerimise ja lõikes 2 osutatud isikute ja ruumide identifitseerimiseks vajaliku teabe kogumise ühtlustatud standardid ning lõikes 3 sätestatud registrite kõikidele liikmesriikidele kättesaadavaks tegemise kord määratletakse vastavalt artikli 34 lõikes 2 sätestatud menetlusele.

6.   Juhul kui ettevõtjat saab identifitseerida vaid käibemaksukohustuslase registreerimisnumbri alusel, kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1798/2003 artiklit 27.

Artikkel 23

1.   Liikmesriigid võtavad kasutusele elektroonilise varajase hoiatamise süsteemi, mille alusel aktsiisiga maksustatava kauba väljasaatva liikmesriigi infovahetuse keskasutus või infovahetuse asutus saab edastada informatsiooni või hoiatuse sihtliikmesriigi infovahetuse asutusele niipea, kui nimetatud infovahetuse keskasutusel või infovahetuse asutusel on haldussaatedokumendis sisalduvat informatsiooni, ja hiljemalt siis, kui kaup lähetatakse. Kõnealuse informatsiooni vahetamise käigus teostatakse haldussaatedokumendis (AAD) sisalduvale informatsioonile põhinev riskianalüüs enne, kui hoiatus saadetakse, või kui seda peetakse vajalikuks, siis pärast sellise hoiatuse saamist.

2.   Vahetatav teave ja asjakohane kord määratakse kindlaks vastavalt artikli 34 lõikes 2 osutatud menetlusele.

Artikkel 24

1.   Vastavalt artiklile 5 võib infovahetuse keskasutus või infovahetuse asutus taotleda aktsiisiga maksustatava kauba liikumise jooksul või pärast seda teavet teise liikmesriigi infovahetuse keskasutuselt või infovahetuse asutuselt. Kõnealuse teabe vahetamise eesmärgil teostatakse haldussaatedokumendis (AAD) või lihtsustatud saatedokumendis (SAAD) sisalduvale informatsioonile põhinev riskianalüüs enne, kui hoiatus saadetakse, või kui seda peetakse vajalikuks, siis pärast sellise hoiatuse saamist.

2.   Lõikes 1 osutatud teabevahetus teostatakse kõnealuseid liikumisi tõendava standardse dokumendi põhjal. Nimetatud dokumendi vorm ja sisu ning teabe vahetamise kord sätestatakse artikli 34 lõikes 2 ette nähtud korras.

3.   Aktsiisiga maksustatava kauba kaubasaatja asukohajärgse liikmesriigi asjakohased asutused võivad anda abi, kasutades lõikes 2 osutatud dokumenti, kui nimetatud kaubasaatja ei ole saanud haldussaatedokumendi (AAD) või lihtsustatud saatedokumendi (SAAD) kolmandat koopiat ja kui nimetatud kaubasaatja on ära kasutanud kõik talle kättesaadavad võimalused tõendamaks, et toodete liikumine on kinnitatud. Sellise abi andmine ei vabasta kaubasaatjat mingil viisil tema maksukohustustest.

Sihtliikmesriigi asjakohased asutused püüavad sellise abistamise käigus igati täita neile kaubasaatja liikmesriigi asjakohaste asutuste poolt esitatud taotlused.

Artikkel 25

1.   Aktsiisiga maksustatava kauba liikumise ja jälgimise üle järelevalve teostamisel arvutipõhise süsteemi abil hoiab ja töötleb iga liikmesriik oma süsteemis olevat teavet.

Teavet hoitakse vähemalt kolm aastat pärast selle kalendriaasta lõppu, kui liikumine algas, sellisel moel, et nimetatud teavet saab kasutada käesolevas määruses ette nähtud menetlustes.

2.   Liikmesriigid tagavad süsteemis säilitatud teabe ajakohasuse, täielikkuse ja täpsuse.

V PEATÜKK

SUHTED KOMISJONIGA

Artikkel 26

1.   Liikmesriigid ja komisjon jälgivad ja hindavad seda, kuidas käesolevas määruses sätestatud halduskoostöö kord toimib. Käesoleva artikli kohaldamiseks kogub komisjon liikmesriikide kogemusi, et parandada selle korra toimimist. Sel eesmärgil ei sisalda liikmesriikide antav teave üksik- ega isikuandmeid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile mis tahes kättesaadava ja käesoleva määruse kohaldamiseks vajaliku teabe, sealhulgas määruse rakendamise hindamiseks vajalikud mis tahes statistilised andmed. Asjakohased statistilised andmed määratakse vastavalt artikli 34 lõikes 2 sätestatule ja edastatakse, kuivõrd nad on kättesaadavad ja kuivõrd edastamisega ei kaasne põhjendamatuid halduskulusid.

3.   Liikmesriigid edastavad komisjonile mis tahes kättesaadava teabe meetodite või tegevuste kohta, mida kasutatakse või kahtlustatakse olevat kasutatud aktsiisimaksualaste õigusaktide rikkumiseks ja mis on näidanud puudusi või lünki käesolevas määruses sätestatud halduskoostöö korras, kui sellist teavet peetakse teistele liikmesriikidele erilist huvi pakkuvaks.

4.   Liikmesriigid võivad edastada komisjonile mis tahes muud artiklis 1 osutatud kättesaadavat teavet eesmärgiga hinnata käesoleva halduskoostöösüsteemi tõhusust maksudest kõrvalehoidumise ja maksupettuste vastu võitlemisel.

5.   Komisjon edastab lõigetes 2, 3 ja 4 osutatud teabe teistele asjaomastele liikmesriikidele.

VI PEATÜKK

SUHTED KOLMANDATE RIIKIDEGA

Artikkel 27

1.   Kui liikmesriigi pädev asutus saab teavet kolmandalt riigilt, võib ta selle teabe edasi anda selliste mis tahes liikmesriikide pädevatele asutustele, kes võivad olla sellest huvitatud, ja igal juhul kõikide seda taotlevate liikmesriikide pädevatele asutustele, kuivõrd see on asjaomase kolmanda riigiga sõlmitud abistamiskokkulepetega lubatud. Sellist teavet võib samuti edasi anda komisjonile, kui see on ühenduse huvides.

2.   Kui asjaomane kolmas riik on võtnud juriidilise kohustuse anda vajalikku abi tõendite kogumiseks aktsiisimaksualaseid õigusakte ilmselt rikkuvate tehingute ebaseaduslikkuse kohta, võib käesoleva määruse alusel saadud teabe sellele kolmandale riigile edastada teavet andnud pädevate asutuste nõusolekul ja kooskõlas nende asutuste asukohaliikmesriikide õigusaktidega, mis käsitlevad isikuandmete edastamist kolmandatele riikidele.

VII PEATÜKK

TEABEVAHETUSE TINGIMUSED

Artikkel 28

Vastavalt käesolevale määrusele edastatav teave esitatakse võimaluse korral elektrooniliselt artikli 34 lõikes 2 sätestatud korras vastu võetud korra kohaselt.

Artikkel 29

Abitaotlused, sealhulgas teatamistaotlused, ja lisatavad dokumendid võib koostada ükskõik millises taotluse saanud ja taotluse esitanud asutuse vahel kokkulepitud keeles. Nimetatud taotlustele lisatakse tõlge taotluse saanud asutuse asukohaliikmesriigi riigikeelde või mõnda selle riigikeeltest üksnes erijuhtudel, kui taotluse saanud asutus põhjendab sellise tõlke nõudmist.

Artikkel 30

1.   Ühe liikmesriigi taotluse saanud asutus esitab teise liikmesriigi taotluse esitanud asutusele artiklis 1 osutatud teabe tingimusel, et:

2.   Kui vastastikune abi hõlmab liigseid kulutusi kaasa toovaid eri probleeme, võivad taotluse esitanud ja taotluse saanud asutus kokku leppida erilise hüvitamise korra osas kõnealustes küsimustes.

3.   Käesoleva määrusega ei kohustata teostama uurimisi ega andma teavet, kui selle liikmesriigi, kes peaks teavet andma, õigusaktid või halduspraktika ei võimalda pädeval asutusel oma liikmesriigi tarbeks nimetatud uurimisi teostada või nimetatud teavet koguda või kasutada.

4.   Liikmesriigi pädev asutus võib keelduda teabe edastamisest, kui taotluse esitanud liikmesriik ei saa õiguslikel põhjustel edastada samasugust teavet.

5.   Teabe esitamisest võib keelduda, kui see tooks kaasa äri-, tööstus- või kutsesaladuse või ärimeetodi avalikustamise või kui teabe avalikustamine oleks vastuolus avaliku korraga.

6.   Taotluse saanud asutus teatab taotluse esitanud asutusele abitaotluse rahuldamata jätmise põhjustest. Ka komisjoni teavitatakse nimetatud keeldumiste põhjuste liikidest igal aastal statistilistel eesmärkidel.

7.   Artikli 34 lõikes 2 sätestatud korras võib kehtestada alammäära, millest alates võib esitada abitaotluse.

Artikkel 31

1.   Käesoleva määruse kohaselt edastatud teabe suhtes kehtib ametisaladuse hoidmise kohustus ja kaitse, mis laieneb samalaadsele teabele nii seda saava liikmesriigi siseriiklike õigusaktide kui ka ühenduse asutuste suhtes kohaldatavate vastavate sätete kohaselt.

Nimetatud teavet võib kasutada arvutusbaasi määramiseks, aktsiisimaksu kogumiseks või halduskontrolliks, aktsiisiga maksustatava kauba liikumise monitooringuks, riskianalüüsiks ja uurimisteks.

Teavet võib kasutada seoses maksuseaduste rikkumise tõttu algatatud kohtu- või haldusmenetlustega, millega võivad kaasneda karistused, ilma et see piiraks sellises menetluses osalevate vastustajate ja tunnistajate õigusi käsitlevate üldeeskirjade ja õigusnormide kohaldamist.

Samuti võidakse seda kasutada direktiivi 76/308/EMÜ artikliga 2 reguleeritud teiste maksude, tollimaksude ja tasude määramiseks.

Isikud, keda on nõuetekohaselt volitanud komisjoni julgeoleku akrediteerimisasutus, võivad kasutada seda teavet üksnes niivõrd, kuivõrd see on vajalik CCN/CSI võrgu hooldamiseks, käitamiseks ja arendamiseks.

2.   Erandina lõikest 1 võib teavet andva liikmesriigi pädev asutus lubada selle teabe kasutamist taotluse esitanud asutuse liikmesriigis muuks otstarbeks, kui taotluse saanud asutuse liikmesriigi õigusaktid lubavad seda teavet kasutada sarnaseks otstarbeks.

3.   Kui taotluse esitanud asutus leiab, et taotluse saanud asutuselt saadud teave võib olla kasulik kolmanda liikmesriigi pädevale asutusele, võib ta selle viimasele edastada. Ta teavitab taotluse saanud asutust sellest. Taotluse saanud asutus võib seada kolmandale liikmesriigile teabe edastamisele tingimuse, et tema on andnud selleks eelnevalt oma nõusoleku.

4.   Liikmesriigid piiravad direktiivi 95/46/EÜ artiklis 10, artikli 11 lõikes 1 ning artiklites 12 ja 21 sätestatud kohustuste ja õiguste ulatust, kui see on vajalik nimetatud direktiivi artikli 13 punktis e osutatud huvide kaitsmiseks.

Artikkel 32

Taotluse esitanud asutuse liikmesriigi pädevad asutused võivad kasutada taotluse saanud asutuse ametnike hangitud ja taotluse esitanud asutusele käesolevas määruses sätestatud abistamise raames edastatud aruandeid, õiendeid ja muid dokumente või nende tõestatud koopiaid või väljavõtteid tõenditena samadel alustel kui selle riigi mõne muu asutuse esitatud samalaadseid dokumente.

Artikkel 33

1.   Käesoleva määruse kohaldamiseks võtab liikmesriik kõik vajalikud meetmed, et:

2.   Komisjon edastab viivitamata iga liikmesriigi pädevale asutusele teabe, mille ta on saanud ja mida ta saab esitada.

VIII PEATÜKK

ÜLD- JA LÕPPSÄTTED

Artikkel 34

1.   Komisjoni abistab direktiivi 92/12/EÜ artikli 24 lõike alusel 1 loodud aktsiisikomitee.

2.   Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7.

Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 tähenduses kehtestatakse kolm kuud.

3.   Komitee võtab vastu oma töökorra.

Artikkel 35

1.   Komisjon annab Euroopa Parlamendile ja nõukogule käesoleva määruse kohaldamise kohta aru iga viie aasta järel käesoleva määruse jõustumise kuupäevast ja tuginedes eelkõige liikmesriikide poolt esitatud teabele.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva määrusega reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 36

1.   Kui pädevad asutused sõlmivad käesoleva määrusega hõlmatud kahepoolsetes küsimustes kokkuleppeid muul eesmärgil kui üksikjuhtumitega tegelemiseks, teatavad nad sellest viivitamata komisjonile. Komisjon teavitab omakorda teiste liikmesriikide pädevaid asutusi.

Artikkel 37

Käesolev määrus jõustub 1. juulil 2005. aastal.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. november 2004

Nõukogu nimel

eesistuja

G. ZALM

----

(1)  Arvamus on esitatud 1. aprillil 2004 (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

(2)ELT C 112, 30.4.2004, lk 64.

(3)EÜT L 336, 27.12.1977, lk 15. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2004/56/EÜ (ELT L 127, 29.4.2004, lk 70).

(4)ELT L 264, 15.10.2003, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 885/2004 (ELT L 168, 1.5.2004, lk 1).

(5)EÜT L 76, 23.3.1992, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 807/2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 36).

(6)  Nõukogu 18. detsembri 1997. aasta akt (EÜT C 24, 23.1.1998, lk 1).

(7)EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

(8)EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

(9)ELT L 162, 1.7.2003, lk 5.

(10)EÜT L 145, 13.6.1977, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2004/66/EÜ (ELT L 168, 1.5.2004, lk 35).

(11)EÜT L 283, 31.10.2003, lk 51. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2004/75/EÜ (ELT L 157, 30.4.2004, lk 100).

(12)EÜT L 73, 19.3.1976, lk 18. Direktiivi on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

----

----

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 2074/2004,

29. november 2004,

millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärinevate spiraalköiteseadiste impordi suhtes

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi “algmäärus”), (1) eriti selle artikli 11 lõiget 2,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis esitati pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   Kehtivad meetmed

2.   Läbivaatamistaotlus

3.   Uurimine

a)   Menetlus

b)   Huvitatud isikud ja kontrollkäigud

c)   Uurimisperiood

B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

1.   Vaatlusalune toode

2.   Samasugune toode

C.   DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

1.   Sissejuhatavad märkused

2.   Dumpingu jätkumine

a)   Metoodika

b)   Võrdlusriik

c)   Normaalväärtus

d)   Ekspordihind

e)   Võrdlus

f)   Dumpingumarginaal

g)   Järeldus dumpingu kohta

3.   Dumpingu kordumine

a)   Vaba maht ja investeeringud

b)   Koostööd tegeva Hiina eksportiva tootja käitumine kolmandate riikide turgudel

c)   Koostööd mittetegevate Hiina äriühingute käitumine (maht ja hinnad)

d)   Absorbtsioonivastane uurimine

e)   Kolmandate riikide kohaldatavad kaubanduse kaitsemeetmed

4.   Järeldus

D.   ÜHENDUSE TOOTMISHARU MÄÄRATLUS

E.   OLUKORD ÜHENDUSE TURUL

1.   Tarbimine ühenduse turul

2.   Import asjaomasest riigist

a)   Impordimaht ja turuosa

b)   Vaatlusaluse toote impordi hindade liikumine

3.   Tai päritoluga deklareeritud import

4.   Ühenduse tootmisharu majanduslik olukord (9)

a)   Tootmine, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

b)   Varud

c)   Müügimaht, turuosa ja kasv

d)   Müügihinnad ja kulud

e)   Tasuvus

f)   Investeeringud ja kapitali kaasamise võime

g)   Investeeringute tasuvus

h)   Rahakäive

i)   Tööhõive, tootlikkus ja palgad

j)   Tegeliku dumpingumarginaali suurus

5.   Järeldus

F.   KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS

1.   Dumpinguhinnaga impordi eeldatava kasvu mõju ühenduse tootmisharule

2.   Järeldus kahju kordumise tõenäosuse kohta

G.   ÜHENDUSE HUVID

1.   Sissejuhatus

2.   Ühenduse tootmisharu huvid

3.   Importijate huvid

4.   Kasutajate huvid

5.   Varustava tööstuse huvid

6.   Konkurentsi ja kaubandust moonutav mõju

7.   Järeldus ühenduse huvide kohta

H.   DUMPINGUVASTASED MEETMED

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärinevate CN-koodi ex 8305 10 00 alla kuuluvate spiraalköiteseadiste impordi suhtes.

Käesolevat määrust kohaldatakse spiraalköiteseadiste suhtes, mis koosnevad kahest ristkülikukujulisest teraslehest või -traadist, mille külge on kinnitatud vähemalt neli terastraadist valmistatud poolrõngast ja mida hoiab koos teraskate. Neid saab avada kas poolrõngastest tõmmates või spiraalköiteseadise külge kinnitatud väikese terasest päästiku abil.

2.   Lõplik dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse vaba netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu tasumist on järgmine:

Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.

Artikkel 2

Kõnealune dumpinguvastane tollimaks kehtestatakse neljaks aastaks alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. november 2004

Nõukogu nimel

eesistuja

L. J. BRINKHORST

----

(1)EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 461/2004 (ELT L 77, 13.3.2004, lk 12).

(2)EÜT L 22, 24.1.1997, lk 1.

(3)EÜT L 250, 5.10.2000, lk 1.

(4)EÜT L 150, 8.6.2002, lk 1 ja lk 17.

(5)ELT L 232, 1.7.2004, lk 1.

(6)ELT L 127, 29.4.2004, lk 67.

(7)EÜT C 122, 25.4.2001, lk 2.

(8)EÜT C 21, 24.1.2002, lk 25.

(9)  Andmed on esitatud indeksnumbrites (1998 = 100) või vahemikuna, kui on vaja konfidentsiaalsust säilitada.

----

----

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 2075/2004,

3. detsember 2004,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 4. detsembril 2004.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 3. detsember 2004

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

----

(1)EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1947/2002 (EÜT L 299, 1.11.2002, lk 17).

----

LISA

Komisjoni 3. detsembri 2004. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

----

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11). Kood 999 tähistab “muud päritolu”.

----

----

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 2076/2004,

3. detsember 2004,

millega esmakordselt kohandatakse väetisi käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2003/2003 I lisa (EDDHSA ja kolmekordne superfosfaat)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 2003/2003 väetiste kohta, (1) eriti selle artikli 31 lõikeid 1 ja 3,

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 2003/2003 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 3. detsember 2004

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Günter VERHEUGEN

----

(1)ELT L 304, 21.11.2003, lk 1. Määrust on muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 885/2004 (ELT L 168, 1.5.2004, lk 1).

----

LISA

Määruse (EÜ) nr 2003/2003 I lisa muudetakse järgmiselt:

----

----

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 2077/2004,

3. detsember 2004,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 2037/2000 seoses töötlemise abiainete kasutamisega

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. juuni 2000. aasta määrust (EÜ) nr 2037/2000 osoonikihti kahjustavate ainete kohta, (1) eriti selle artikli 2 viieteistkümnenda taande kolmandat lauset,

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 2037/2000 VI lisa asendatakse käesoleva määruse lisas sätestatud muudetud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 3. detsember 2004

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Stavros DIMAS

----

(1)EÜT L 244, 29.9.2000, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1804/2003 (ELT L 265, 16.10.2003, lk 1).

(2)  Tehnoloogia ja majanduse hindamise komisjoni aruanne, aprill 2002, 1. köide, arenguaruanne töötlemise abiainete kohta.

(3)  Montreali protokolli osapoolte kümnes kohtumine 1998. aastal, otsus X/14: töötlemise abiained.

(4)  Montreali protokolli osapoolte viieteistkümnes kohtumine 2003. aastal, otsus XV/6: kontrollitavate ainete töötlemise abiainetena kasutamise loetelu.

----

LISA

“VI LISA

Protsessid, mille puhul kontrollitavaid aineid kasutatakse artikli 2 viieteistkümnendas taandes osutatud tootmise abiainetena

----

----

NÕUKOGU DIREKTIIV 2004/106/EÜ,

16. november 2004,

millega muudetakse direktiive 77/799/EMÜ liikmesriikide pädevate asutuste vastastikuse abi kohta otsese maksustamise, teatavate aktsiisimaksude ja kindlustusmaksete maksustamise valdkonnas ning 92/12/EMÜ aktsiisiga maksustatava kauba üldise korralduse ja selle kauba valdamise, liikumise ning järelevalve kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 93,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, (1)

võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, (2)

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 77/799/EMÜ muudetakse järgmiselt:

Artikkel 2

Direktiivi 92/12/EMÜ muudetakse järgmiselt:

Artikkel 3

Aktsiisimakse käsitlevaid viiteid direktiivile 77/799/EMÜ tõlgendatakse viidetena määrusele (EÜ) nr 2073/2004.

Aktsiisimakse käsitlevaid viiteid direktiivile 92/12/EMÜ tõlgendatakse viidetena määrusele (EÜ) nr 2073/2004.

Artikkel 4

1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid enne 30. juunit 2005. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.

Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 1. juulist 2005.

Kui liikmesriigid kõnealused meetmed vastu võtavad, viidatakse nendes käesolevale direktiivile või lisatakse neile selline viide nende ametliku avaldamise korral. Sellise viitamise viisi määravad liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud siseriiklike õigusnormide teksti.

3.   Erandina direktiivi 2004/56/EÜ artiklist 2 ei ole liikmesriigid kohustatud vastu võtma ja kohaldama direktiivi 2004/56/EÜ täitmiseks vajalikke sätteid aktsiisimaksude osas.

Artikkel 5

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 6

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 16. november 2004

Nõukogu nimel

eesistuja

G. ZALM

----

(1)  Arvamus esitatud 1. aprillil 2004 (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

(2)  Arvamus esitatud 31. märtsil 2004 (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

(3)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 1.

(4)EÜT L 336, 27.12.1977, lk 15. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2004/56/EÜ (ELT L 127, 29.4.2004, lk 70).

(5)EÜT L 76, 23.3.1992, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 807/2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 36).

(6)EÜT L 73, 19.3.1976, lk 18. Direktiivi on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

(7)ELT L 127, 29.4.2004, lk 70.

(8)EÜT L 73, 19.3.1976, lk 18. Direktiivi on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

----

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Nõukogu

----

NÕUKOGU OTSUS,

2. november 2004,

Euroopa Ühenduse ja Andorra Vürstiriigi vahel nõukogu direktiivis 2003/48/EÜ hoiuste intresside maksustamise kohta sätestatud meetmetega samaväärsete meetmete kohaldamist käsitleva lepingu allakirjutamise ja sellele lisatud vastastikuse mõistmise memorandumi allakirjutamise ja sõlmimise kohta

(2004/828/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 94 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõiguga,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikke1 1

Arvestades, et edaspidi võetakse vastu otsus Euroopa Ühenduse ja Andorra Vürstiriigi vahel nõukogu direktiivis 2003/48/EÜ (1) hoiuste intresside maksustamise kohta sätestatud meetmetega samaväärsete meetmete kohaldamist käsitleva lepingu sõlmimise kohta, on nõukogu eesistujal õigus määrata isikud, kes on Euroopa Ühenduse nimel volitatud alla kirjutama lepingule ja sellele lisatud vastastikuse mõistmise memorandumile ning Euroopa Ühenduse kirjadele, millele viidatakse lepingu artikli 19 lõikes 2 ja vastastikuse mõistmise memorandumi viimases lõigus.

Nõukogu kiidab vastastikuse mõistmise memorandumi teksti heaks.

Lepingu ja sellele lisatud vastastikuse mõistmise memorandumi tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 2. november 2004

Nõukogu nimel

eesistuja

B. R. BOT

----

(1)ELT L 157, 26.6.2003, lk 38.

----

LEPING

Euroopa Ühenduse ja Andorra Vürstiriigi vahel nõukogu direktiivis 2003/48/EÜ hoiuste intresside maksustamise kohta sätestatud meetmetega samaväärsete meetmete kohaldamise kohta

EUROOPA ÜHENDUS

ja

ANDORRA VÜRSTIRIIK

edaspidi “lepingupool” või “lepingupooled”,

et näha ette nõukogu 3. juuni 2003. aasta direktiivis 2003/48/EÜ hoiuste intresside maksustamise kohta (edaspidi “direktiiv”) sätestatud meetmetega samaväärsed meetmed koostöö raames, kus arvestatakse mõlema lepingupoole õigustatud huve, ning pidades silmas, et kolmandad riigid, kelle olukord sarnaneb Andorra Vürstiriigi omaga, rakendavad samuti direktiivi meetmetega samaväärseid meetmeid,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Eesmärk

1.   Euroopa Ühenduse ja Andorra Vürstiriigi vahelise koostöö raames peab Andorra Vürstiriigi territooriumil asutatud intressi maksja hoiuste intressimaksetelt, mida tasutakse Andorra Vürstiriigis füüsilisest isikust tegelikule tulusaajale, kelle elukohaks loetakse artiklis 3 ettenähtud korra kohaselt Euroopa Ühenduse liikmesriik, kinni maksu artiklis 7 täpsustatud tingimuste kohaselt.

Maks peetakse kinni, kui ei kohaldata andmete vabatahtliku avaldamise meetmeid vastavalt artiklis 9 sätestatud eeskirjadele. Artiklite 7 ja 9 kohaselt kinnipeetud maksusummadest saadav tulu jagatakse Euroopa Ühenduse liikmesriikide ja Andorra Vürstiriigi vahel vastavalt artiklis 8 sätestatud eeskirjadele.

Selleks et tagada käesoleva lepingu vastavus direktiiviga, täiendatakse neid meetmeid artiklis 12 sätestatud taotluse alusel toimuva teabevahetuse eeskirjadega ning artiklis 13 kirjeldatud konsultatsioonide ja läbivaatamise korraga.

2.   Lepingupooled võtavad käesoleva lepingu rakendamiseks vajalikud meetmed. Andorra Vürstiriik võtab eelkõige meetmeid, mis võimaldavad tagada käesoleva lepingu rakendamiseks vajalike ülesannete täitmise tema territooriumil asutatud intressi maksjate poolt, olenemata intressi tootva võlanõude võlgniku asutamiskohast, ning sõnastab selgelt menetlusi ja trahve käsitlevad sätted.

Artikkel 2

Tegelik tulusaaja

1.   Käesolevas lepingus tähendab tegelik tulusaaja füüsilist isikut, kellele makstakse intressi või kellele intressimaksed on tagatud, kui ta ei esita tõendeid selle kohta, et intressi ei ole makstud või intressimaksed ei ole talle tagatud, see tähendab kui:

2.   Kui intressi maksjal on andmeid, mille kohaselt füüsiline isik, kellele makstakse intressi või kellele intressimaksed on tagatud, ei pruugi olla tegelik tulusaaja, võtab intressi maksja mõistlikke meetmeid, et teha kindlaks tegeliku tulusaaja isik vastavalt artikli 3 lõikele 1. Kui intressi maksja ei suuda tegeliku tulusaaja isikut kindlaks teha, käsitab ta kõnealust füüsilist isikut tegeliku tulusaajana.

Artikkel 3

Tegeliku tulusaaja isik ja elukoht

1.   Intressi maksja teeb tegeliku tulusaaja isiku, s.t tema nime, eesnime ja aadressi kindlaks vastavalt Andorra Vürstiriigis kehtivatele rahapesu tõkestamist käsitlevatele sätetele.

2.   Intressi maksja teeb tegeliku tulusaaja elukoha kindlaks sätete kohaselt, mis varieeruvad vastavalt sellele, millal on tekkinud intressi maksja ja intressi saaja vahelised suhted. Tegeliku tulusaaja elukohaks loetakse riik, kus ta alaliselt elab, arvestades allpool sätestatud tingimusi:

Artikkel 4

Intressi maksja

Käesolevas lepingus tähendab intressi maksja ettevõtjat, kes on asutatud Andorra Vürstiriigis ja kes maksab intressi või tagab intressi maksmise vahetult tegelikule tulusaajale olenemata sellest, kas ta on intressi tootva võlanõude võlgnik või ettevõtja, kellele võlgnik või tegelik tulusaaja on teinud ülesandeks intressi maksmise või intressi maksmise tagamise.

Artikkel 5

Pädev ametivõim

1.   Käesolevas lepingus tähendab lepingupoole pädev ametivõim I lisas loetletud isikuid ja asutusi.

2.   Kolmandate riikide puhul on pädev ametivõim selline isik või asutus, kes vastab maksustamisalastes kahe- või mitmepoolsetes lepingutes toodud määratlusele või sellise määratluse puudumisel muu isik või asutus, kes on pädev väljastama residentsuse tõendeid.

Artikkel 6

Intressimakse

1.   Käesolevas lepingus tähendab intressimakse:

Andorra Vürstiriik võib siiski soovi korral intressimakse määratluses arvestada punktis d nimetatud tulusid üksnes sel määral, mil need vastavad punktides a ja b määratletud intressimaksetest otse või kaudselt saadavale tulule.

2.   Kui intressi maksjal ei ole lõike 1 punktide c ja d kohaldamisel teavet selle kohta, kui suur osa tulust saadakse intressimaksetest, loetakse kogu tulu intressimakseks.

3.   Kui intressi maksjal ei ole lõike 1 punkti d kohaldamisel teavet selle kohta, kui suur osa varast on investeeritud võlanõuetesse või nimetatud lõikes määratletud osalusse, loetakse see suuremaks kui 40 %. Kui intressi maksja ei suuda teha kindlaks tegeliku tulusaaja realiseeritud tulu, loetakse tuluks osaluse müügist, tagasimaksmisest või väljaostmisest saadud summa.

4.   Lõike 1 punktides b ja d nimetatud tulude puhul võib Andorra Vürstiriik nõuda oma territooriumil asuvatelt intressi maksjatelt, et nad muudaksid intressi aasta- või lühema perioodi põhiseks ja käsitleda sellist intressi intressimaksena ka siis, kui selle ajavahemiku jooksul ei toimu müüki, tagasimaksmist või väljaostmist.

5.   Tulusid, mis pärinevad ettevõtjatest või üksustest, kes on investeerinud kuni 15 % oma varast võlanõuetesse lõike 1 punkti a tähenduses, ei loeta intressimakseteks lõike 1 punktide c ja d tähenduses.

6.   Alates 1. jaanuarist 2011 on lõike 1 punktis d ja lõikes 3 osutatud määr 25 %.

7.   Lõike 1 punktis d ja lõikes 5 nimetatud määrad määratakse kindlaks lähtudes asjaomaste ettevõtjate või üksuste fonditingimustes või põhikirjas kehtestatud investeerimispõhimõtetest, nende puudumisel asjaomaste ettevõtjate või üksuste varade tegelikust koosseisust.

Artikkel 7

Maksu kinnipidamine

1.   Kui tegeliku tulusaaja elukoht on mõnes Euroopa Ühenduse liikmesriigis, peab Andorra Vürstiriik käesoleva lepingu kolme esimese kohaldamisaasta jooksul maksuna kinni 15 %, kolme järgmise aasta jooksul 20 % ja seejärel 35 % tulust.

2.   Intressi maksja peab maksu kinni järgmisel viisil:

3.   Lõike 2 punktide a ja b kohaldamisel arvutatakse kinnipeetav summa proportsionaalselt ajavahemikuga, mil tegelikul tulusaajal võlanõue oli. Kui intressi maksja ei suuda kindlaks teha tema nõudeõiguse ajalist kestust oma käsutuses oleva teabe põhjal, siis loeb ta tegeliku tulusaaja õigustatud subjektiks kogu võlanõude olemasolu ajaks, välja arvatud juhul kui tegelik tulusaaja esitab tõendi võlanõude omandamise kuupäeva kohta.

4.   Muud intressimakselt makstavad ja kinnipeetavad maksud kui käesolevas lepingus ettenähtud maks arvatakse maha samalt intressimakselt lõigete 1 ja 3 kohaselt arvutatud kinnipeetavast maksust.

5.   Kui artiklis 10 ei ole sätestatud teisiti, ei takista maksu kinnipidamine Andorra Vürstiriigis asutatud intressi maksja poolt tegeliku tulusaaja residendiriigist Euroopa Ühenduse liikmesriigil tulu maksustamist vastavalt oma siseriiklikule õigusele.

Juhul kui maksumaksja deklareerib selle Euroopa Ühenduse liikmesriigi maksuhaldurile, kus on tema elukoht, tulu intressidest, mida on maksnud Andorra Vürstiriigis asutatud intressi maksja, maksustatakse seda tulu sama määra järgi, mida kohaldatakse selles liikmesriigis saadud intresside suhtes.

Artikkel 8

Tulu jaotamine

1.   Artiklis 7 nimetatud maksu kinnipidamisest saadud tulust jääb Andorra Vürstiriigile 25 % ning 75 % neist tuludest kannab ta üle Euroopa Ühenduse liikmesriigile, mille elanik tegelik tulusaaja on.

2.   Selliseid ülekandeid tehakse igal kalendriaastal igale liikmesriigile ühe maksena hiljemalt selle kalendriaasta lõpule järgneva kuue kuu jooksul, mil maks kinni peeti.

Andorra Vürstiriik võtab vajalikud meetmed, et tagada tulude jaotamise süsteemi nõuetekohane toimimine.

Artikkel 9

Andmete vabatahtlik avaldamine

1.   Andorra Vürstiriik sätestab menetluse, mis võimaldab tegelikel tulusaajatel vältida artiklis 7 osutatud maksu kinnipidamist, kui tegelik tulusaaja esitab oma intressi maksjale oma elukohaliikmesriigi pädeva ametivõimu poolt tema nimele välja antud tõendi, mis vastab käesoleva artikli lõikele 2.

2.   Tegeliku tulusaaja taotlusel väljastab tema elukohaliikmesriigi pädev ametivõim talle tõendi, milles on märgitud järgmised andmed:

Selline tõend kehtib kuni kolm aastat. See antakse igale tegelikule tulusaajale, kes seda taotleb, kahe kuu jooksul alates taotluse esitamisest.

Artikkel 10

Topeltmaksustamise vältimine

1.   Tegeliku tulusaaja residendiriigist Euroopa Ühenduse liikmesriik tagab artiklis 7 osutatud maksu kinnipidamisest tuleneda võiva topeltmaksustamise vältimise vastavalt käesoleva artikli lõigetele 2 ja 3.

2.   Kui tegeliku tulusaaja intressidelt on Andorra Vürstiriigis artikli 7 kohaselt peetud kinni maks, võimaldab tegeliku tulusaaja residendiriigist Euroopa Ühenduse liikmesriik talle siseriiklike õigusnormide kohaselt maksukrediiti kinnipeetud maksuga võrdses summas. Kui kinnipeetud summa ületab maksusummat, mis kuulub tasumisele tema siseriikliku õiguse kohaselt, mis käsitleb intresside kogusummat, millelt maks kinni peetakse, maksab residendiriigist liikmesriik kinnipeetud maksu ülemäärase summa tegelikule tulusaajale tagasi.

3.   Kui lisaks artiklis 7 nimetatud kinnipeetavale maksule on tegeliku tulusaaja intressidelt kinni peetud muud liiki maks ja kui residendiriigist Euroopa Ühenduse liikmesriik võimaldab sellise kinnipeetava maksu osas maksukrediiti oma siseriiklike õigusnormide või topeltmaksustamise vältimise lepingute kohaselt, krediteeritakse selline kinnipeetav maks enne lõikes 2 osutatud menetluse rakendamist.

4.   Tegeliku tulusaaja residendiriigist Euroopa Ühenduse liikmesriik võib asendada lõigetes 2 ja 3 osutatud maksukrediidi artiklis 7 nimetatud kinnipeetud maksu tagasimaksmisega.

Artikkel 11

Käibevõlakirjad

1.   Käesoleva lepingu kohaldamise kuupäevast alates ja seni kui Andorra Vürstiriik peab kinni artiklis 7 ettenähtud maksu ja vähemalt üks liikmesriik kohaldab samasugust kinnipeetavat maksu, kuid mitte kauem kui 31. detsembrini 2010, ei loeta võlanõueteks artikli 6 lõike 1 punkti a tähenduses riigisiseseid ja rahvusvahelisi võlakirju ning muid käibevõlakirju, mis on esmakordselt emiteeritud enne 1. märtsi 2001 või mille esialgsed emissiooniprospektid on enne nimetatud kuupäeva heaks kiitnud pädev ametivõim nõukogu direktiivi 80/390/EMÜ tähenduses või Andorra Vürstiriigi või kolmanda riigi asjaomased ametivõimud, tingimusel et alates 1. märtsist 2002 ei ole neid võlakirju kordagi täiendavalt emiteeritud.

2.   Niikaua kuni vähemalt üks Euroopa Ühenduse liikmesriik kohaldab samuti samaväärseid sätteid, kohaldatakse käesolevat artiklit jätkuvalt ka pärast 31. detsembrit 2010 selliste käibevõlakirjade suhtes:

Kui 1. märtsil 2002 või pärast seda toimub riigi või seotud ja avalik-õiguslikke ülesandeid täitva või rahvusvahelise lepinguga tunnustatud üksuse eespool nimetatud käibevõlakirjade täiendav emissioon, loetakse kogu selliste võlakirjade emissioon, mis koosneb esialgsest emissioonist ja täiendavatest emissioonidest, võlanõudeks artikli 6 lõike 1 punkti a tähenduses.

Kui eespool nimetatud käibevõlakirjade täiendava emissiooni teostab 1. märtsil 2002 või pärast seda eelmises lõigus nimetamata emitent, käsitatakse seda täiendavat emissiooni võlanõudena artikli 6 lõike 1 punkti a tähenduses.

3.   Käesolev artikkel ei takista Euroopa Ühenduse liikmesriikidel ja Andorra Vürstiriigil lõikes 1 osutatud võlakirjadest saadud tulu maksustamist kooskõlas oma õigusaktidega.

Artikkel 12

Teabevahetus taotluse alusel

1.   Andorra Vürstiriigi ja Euroopa Ühenduse liikmesriikide pädevad ametivõimud vahetavad käesoleva lepinguga hõlmatud tulu osas teavet käitumise kohta, mis kujutab endast taotluse saanud riigi õigusaktide kohaselt maksupettust või sarnast õigusrikkumist. “Sarnase õigusrikkumise” all mõistetakse üksnes sama raskusastmega õigusrikkumist kui käitumine, mida taotluse saanud liikmesriigi õigusaktide alusel loetakse maksupettuseks.

Kuni Andorra Vürstiriik ei ole maksupettuse mõistet lülitanud oma siseriiklikku õigusesse, kohustub ta taotluse saanud riigina esimeses lõigus nimetatud teabevahetuse eesmärgil lugema maksupettuseks käitumise, millega pettuse teel on tekitatud kahju taotluse esitanud riigi maksuhalduri varalistele huvidele ja mis kujutab endast Andorra Vürstiriigi õigusaktide kohaselt pettust.

Vastuseks nõuetekohaselt põhjendatud taotlusele esitab taotluse saanud liikmesriik teabe käesolevas artiklis eespool nimetatud käitumise juhtumite kohta, mille puhul on taotluse esitanud riigis alustatud või võidakse alustada kriminaal- või muu uurimine.

2.   Otsustades, kas taotluse alusel võib teavet edastada, peab taotluse saanud riik kohaldama taotluse esitanud riigi õigusaktide alusel kohaldatavaid aegumistähtaegu taotluse saanud riigi aegumistähtaegade asemel.

3.   Taotluse saanud riik annab teavet juhul, kui taotluse esitanud riigil on põhjendatud kahtlus, et vastav käitumine kujutab endast maksupettust või sarnast õigusrikkumist. Kui taotluse saab Andorra Vürstiriik, peavad Andorra Vürstiriigi kohtuasutused käesolevas artiklis sätestatud tingimustest lähtudes kahe kuu jooksul otsustama, kas taotlus on vastuvõetav.

4.   Taotluse esitanud riigi kahtlus, et rikkumine on toimunud, võib põhineda:

5.   Sel viisil vahetatud teave on konfidentsiaalne ja seda võib avaldada üksnes ühe lepingupoole pädevatele isikutele või ametivõimudele, kelle pädevuses on artiklis 1 osutatud intressimaksete maksustamisega seonduv, kas artiklites 7 ja 8 osutatud kinnipeetava maksu ja sellest saadava tulu või artiklis 9 osutatud andmete vabatahtliku avaldamise osas. Need isikud või ametivõimud võivad sel viisil saadud teavet avaldada kõnealuse maksustamisega seotud avalikel kohtuistungitel või kohtuotsustes.

Teavet võib muudele isikutele või ametivõimudele edastada ainult teavet andnud lepingupoole pädeva ametivõimu eelneval kirjalikul nõusolekul.

6.   Andorra Vürstiriik nõustub alustama kahepoolseid läbirääkimisi iga liikmesriigiga, kes seda soovib, et määratleda individuaalsed “sarnaste õigusrikkumiste” kategooriad vastavalt selles riigis rakendatavale menetlusele.

Artikkel 13

Konsultatsioonid ja läbivaatamine

1.   Lepingupooled konsulteerivad üksteisega vähemalt kord kolme aasta jooksul või kummagi lepingupoole taotlusel, eesmärgiga vaadata läbi ja kui lepingupooled peavad seda vajalikuks, parandada käesoleva lepingu tehnilist toimimist ning hinnata rahvusvahelist olukorda. Konsulteeritakse ühe kuu jooksul pärast taotluse esitamist või kiireloomulistel juhtudel võimalikult kiiresti.

Sellise hindamise alusel võivad lepingupooled omavahel konsulteerida, et teha kindlaks, kas rahvusvahelist olukorda arvestades on tarvis teha muudatusi käesolevasse lepingusse.

2.   Niipea kui on olemas piisavalt kogemusi lepingu artikli 7 lõike 1 täieliku rakendamise osas, konsulteerivad lepingupooled omavahel, et uurida, kas rahvusvahelist olukorda arvestades on tarvis teha muudatusi käesolevasse lepingusse.

3.   Seoses lõigetes 1 ja 2 viidatud konsultatsioonidega teavitavad lepingupooled üksteist võimalikest arengutest, mis võivad mõjutada käesoleva lepingu nõuetekohast toimimist. See hõlmab ka mis tahes asjassepuutuvat lepingut ühe lepingupoole ja kolmanda riigi vahel.

4.   Kui Andorra Vürstiriigi pädevate ametivõimude ja Euroopa Ühenduse liikmesriikide ühe või mitme käesoleva lepingu artikli 5 kohase pädeva ametivõimu vahel tekib lahkarvamus lepingu tõlgendamise või kohaldamise küsimustes, püüavad need ametivõimud lahendada erimeelsuse sõbralikult. Nad teavitavad viivitamata Euroopa Ühenduste Komisjoni ja teiste Euroopa Ühenduse liikmesriikide pädevaid ametivõime nende konsultatsioonide tulemustest. Komisjon võib pädeva ametivõimu taotlusel osaleda konsultatsioonidel tõlgendamise küsimustes.

Artikkel 14

Kohaldamine

1.   Käesoleva lepingu kohaldamine sõltub direktiivis või käesolevas lepingus hõlmatud meetmete või nendega samaväärsete meetmete vastuvõtmisest ja rakendamisest liikmesriikide sõltlas- või assotsieerunud territooriumide poolt, mida on nimetatud 19. ja 20. juunil 2000 Santa Maria da Feiras toimunud Euroopa Ülemkogule nõukogu (majandus- ja rahandusküsimused) esitatud aruandes, ning Ameerika Ühendriikide, Monaco, Liechtensteini, Šveitsi ja San Marino poolt, nähes ette samad rakendamiskuupäevad.

2.   Lepingupooled otsustavad ühise kokkuleppega vähemalt kuus kuud enne lõikes 6 osutatud kuupäeva, kas lõikes 1 sätestatud tingimus asjaomaste meetmete jõustumiskuupäevade kohta kolmandates riikides ning kõnealustel sõltlas- või assotsieerunud territooriumidel on täidetud. Kui lepingupooled ei otsusta, et tingimus on täidetud, määravad nad ühisel kokkuleppel uue kuupäeva lõike 6 kohaldamiseks.

3.   Ilma et see piiraks Andorra Vürstiriigi institutsioonilist korraldust, kohaldab Andorra Vürstiriik käesolevat lepingut lõikes 6 osutatud kuupäevast ja teatab sellest Euroopa Ühendusele.

4.   Käesoleva lepingu või selle osade kohaldamise võib üks lepingupool kohe peatada vastava teate edastamisega teisele lepingupoolele, kui direktiivi või selle osa Euroopa Ühenduse õiguse kohaselt kas ajutiselt või alaliselt ei kohaldata või kui Euroopa Ühenduse liikmesriik peatab oma rakendusaktide kohaldamise.

5.   Samuti võib kumbki lepingupool peatada käesoleva lepingu kohaldamise sellekohase teate esitamisega teisele lepingupoolele juhul, kui üks eespool nimetatud viiest riigist (Ameerika Ühendriigid, Monaco, Liechtenstein, Šveits või San Marino) või üks Euroopa Ühenduse liikmesriigi lõikes 1 osutatud sõltlas- või assotsieerunud territoorium lõpetab edaspidi direktiivis sätestatud meetmete või nendega samaväärsete meetmete kohaldamise. Kohaldamist ei saa peatada varem kui kaks kuud pärast teatamist. Käesoleva lepingu kohaldamine jätkub niipea, kui meetmete kohaldamine on taastatud.

6.   Lepingupooled võtavad käesoleva lepingu järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid vastu hiljemalt 1. juuliks 2005.

Artikkel 15

Allakirjutamine, jõustumine ja lõpetamine

1.   Lepingupooled ratifitseerivad või kiidavad käesoleva lepingu heaks oma siseriikliku menetluse kohaselt. Lepingupooled teavitavad teineteist menetluse lõpuleviimisest. Käesolev leping jõustub viimasele teatele järgneva teise kuu esimesel päeval.

2.   Kumbki lepingupool võib käesoleva lepingu täitmise lõpetada, teatades sellest teisele poolele. Sellisel juhul kaotab leping kehtivuse kaksteist kuud pärast teavitamist.

Artikkel 16

Nõuded ja lõpparuanne

1.   Käesoleva lepingu lõpetamine või täielik või osaline peatamine ei mõjuta füüsiliste isikute nõudeid.

2.   Sel juhul koostab Andorra Vürstiriik enne käesoleva lepingu kohaldamise lõppu lõpparuande ja teeb Euroopa Ühenduse liikmesriikidele lõppmakse.

Artikkel 17

Territoriaalne ulatus

Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt nende territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, nimetatud asutamislepingus sätestatud tingimustel, ja teiselt poolt Andorra Vürstiriigi territooriumi suhtes.

Artikkel 18

Lisad

1.   Lepingu kaks lisa on selle lahutamatu osa.

2.   I lisas toodud pädevate ametivõimude loetelu võib kõnealuse lisa punktis a viidatud ametivõimu osas muuta Andorra Vürstiriik ning muude ametivõimude osas Euroopa Ühendus, lihtsalt teavitades sellest teist lepingupoolt.

II lisas toodud seotud üksuste loetelu võib muuta vastastikusel kokkuleppel.

Artikkel 19

Keeled

1.   Käesolev leping on koostatud kahes eksemplaris eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, poola, portugali, prantsuse, rootsi, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi, ungari ja katalaani keeles, kusjuures kõik erinevates keeltes tekstid on võrdselt autentsed.

2.   Maltakeelne tekst kinnitatakse lepingupoolte poolt vastava kirjavahetuse põhjal. Maltakeelne tekst on autentne samal viisil nagu tekstid lõikes 1 viidatud keeltes.

SELLE KINNITUSEKS on täievolilised esindajad käesolevale lepingule alla kirjutanud.

Hecho en Bruselas, el quince de noviembre del dos mil cuatro.

V Bruselu dne patnáctého listopadu dva tisíce čtyři.

Udfærdiget i Bruxelles den femtende november to tusind og fire.

Geschehen zu Brüssel am fünfzehnten November zweitausendundvier.

Kahe tuhande neljanda aasta novembrikuu viieteistkümnendal päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα πέντε Νοεμβρίου δύο χιλιάδες τέσσερα.

Done at Brussels on the fifteenth day of November in the year two thousand and four.

Fait à Bruxelles, le quinze novembre deux mille quatre.

Fatto a Bruxelles, addì quindici novembre duemilaquattro.

Briselē, divi tūkstoši ceturtā gada piecpadsmitajā novembrī.

Pasirašyta du tūkstančiai ketvirtų metų lapkričio penkioliktą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-negyedik év november havának tizenötödik napján.

Magħmul fi Brussel fil-ħmistax il-jum ta' Novembru tas-sena elfejn u erbgħa.

Gedaan te Brussel, de vijftiende november tweeduizendvier.

Sporządzono w Brukseli w dniu piętnastego października roku dwutysięcznego czwartego.

Feito em Bruxelas, em quinze de Novembro de dois mil e quatro.

V Bruseli pätnásteho novembra dvetisícštyri.

V Bruslju, petnajstega novembra leta dva tisoč štiri.

Tehty Brysselissä viidentenätoista päivänä marraskuuta vuonna kaksituhattaneljä.

Som skedde i Bryssel den femtonde november tjugohundrafyra.

Fet a Brussel les el dia quinze de novembre de l'any dos mil quatre.

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenství

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

az Európai Közösség részéről

Għall-Komunità Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Za Európske spoločenstvo

za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

På Europeiska gemenskapens vägnar

Per la Comunitat Europea

Pel Principat d’Andorra

I LISA

LEPINGUPOOLTE PÄDEVATE AMETIVÕIMUDE LOETELU

Käesoleva lepingu kohaldamisel on pädevad ametivõimud:

II LISA

SEOTUD ÜKSUSTE LOETELU

Käesoleva lepingu artikli 11 kohaldamisel loetakse järgmisi üksusi seotud ja avalik-õiguslikke ülesandeid täitvateks või rahvusvahelise lepinguga tunnustatud üksusteks:

ÜKSUSED EUROOPA LIIDUS:

RAHVUSVAHELISED ÜKSUSED:

Artikli 11 sätted ei piira rahvusvahelisi kohustusi, mida lepingupooled võivad olla endale võtnud seoses eespool nimetatud rahvusvaheliste üksustega.

ÜKSUSED KOLMANDATES RIIKIDES

Üksused, mis vastavad järgmistele tingimustele.

----

VASTASTIKUSE MÕISTMISE MEMORANDUM

Euroopa Ühenduse, Belgia Kuningriigi, Tšehhi Vabariigi, Taani Kuningriigi, Saksa Liitvabariigi, Eesti Vabariigi, Kreeka Vabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsuse Vabariigi, Iirimaa, Itaalia Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Madalmaade Kuningriigi, Austria Vabariigi, Poola Vabariigi, Portugali Vabariigi, Sloveenia Vabariigi, Slovaki Vabariigi, Soome Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi ning Andorra Vürstiriigi vahel

EUROOPA ÜHENDUS,

BELGIA KUNINGRIIK,

TŠEHHI VABARIIK,

TAANI KUNINGRIIK,

SAKSAMAA LIITVABARIIK,

EESTI VABARIIK,

KREEKA VABARIIK,

HISPAANIA KUNINGRIIK,

PRANTSUSE VABARIIK,

IIRIMAA,

ITAALIA VABARIIK,

KÜPROSE VABARIIK,

LÄTI VABARIIK,

LEEDU VABARIIK,

LUKSEMBURGI SUURHERTSOGIRIIK,

UNGARI VABARIIK,

MALTA VABARIIK,

MADALMAADE KUNINGRIIK,

AUSTRIA VABARIIK,

POOLA VABARIIK,

PORTUGALI VABARIIK,

SLOVEENIA VABARIIK,

SLOVAKI VABARIIK,

SOOME VABARIIK,

ROOTSI KUNINGRIIK,

SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIK,

ja

ANDORRA VÜRSTIRIIK

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Nõukogu direktiivis 2003/48/EÜ hoiuste intresside maksustamise kohta (edaspidi “direktiiv”) sätestatud meetmetega samaväärsete meetmete kohaldamist käsitlevat lepingut sõlmides kirjutasid Euroopa Ühendus ja selle liikmesriigid ning Andorra Vürstiriik alla käesolevale vastastikuse mõistmise memorandumile, mis täiendab kõnealust lepingut.

Koostatud Brüssel, 15. november 2004 kahes eksemplaris eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, poola, portugali, prantsuse, rootsi, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi, ungari ja katalaani keeles, kusjuures kõik erinevates keeltes tekstid on võrdselt autentsed.

Maltakeelne tekst kinnitatakse allakirjutanute poolt vastava kirjavahetuse põhjal. Maltakeelne tekst on autentne samal viisil nagu tekstid eelmises lõigus viidatud keeltes.

Pour le Royaume de Belgique

Voor het Koninkrijk België

Für das Königreich Belgien

Za Českou republiku

På Kongeriget Danmarks vegne

Für die Bundesrepublik Deutschland

Eesti Vabariigi nimel

Για την Ελληνική Δημοκρατία

Por el Reino de España

Pour la République française

Thar cheann Na hÉireann

For Ireland

Per la Repubblica italiana

Για την Κυπριακή Δημοκρατία

Latvijas Republikas vārdā

Lietuvos Respublikos vardu

Pour le Grand-Duché de Luxembourg

A Magyar Köztársaság részéről

Għar-Repubblika ta' Malta

Voor het Koninkrijk der Nederlanden

Für die Republik Österreich

W imieniu Rzeczypospolitej Polskiej

Pela República Portuguesa

Za Republiko Slovenijo

Za Slovenskú republiku

Suomen tasavallan puolesta

För Republiken Finland

För Konungariket Sverige

For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenství

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

az Európai Közösség részéről

Għall-Komunità Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Za Európske spoločenstvo

za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

På Europeiska gemenskapens vägnar

Pel Principat d’Andorra

----

----

NÕUKOGU OTSUS,

29. november 2004,

regioonide komitee Hispaania asendusliikme ametisse nimetamise kohta

(2004/829/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 263,

võttes arvesse Hispaania valitsuse ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

Regioonide komitee asendusliikmeks nimetatakse Gema AMOR PEREZ, Consejera de Cooperación y Participación – Gobierno de la Comunidad Autónoma de Valencia, kes asendab Alejandro FONT de MORA y TURÓNI tema järelejäänud ametiajal kuni 25. jaanuarini 2006.

Brüssel, 29. november 2004

Nõukogu nimel

eesistuja

L. J. BRINKHORST

----

(1)EÜT L 24, 26.1.2002, lk 38.

----

Komisjon

----

KOMISJONI OTSUS,

18. oktoober 2004,

millega lõpetatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2164/98 (millega kehtestatakse teatavate Indiast pärit laia spektriga antibiootikumide impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks) kiirendatud korras läbivaatamine

(2004/830/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 6. oktoobri 1997. aasta määrust (EÜ) nr 2026/97 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi “baasmäärus”), eriti selle artiklit 20,

olles konsulteerinud nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   EELNENUD MENETLUS

B.   PRAEGUNE MENETLUS

1.   Läbivaatamistaotlus

2.   Kiirendatud korras läbivaatamise algatamine

3.   Asjakohased tooted

4.   Uurimisperiood

5.   Asjaomased pooled

C.   LÄBIVAATAMISE ULATUS

D.   UURIMISTULEMUSED

1.   Uue eksportija hüvitisekõlblikkus

2.   Subsideerimine

2.1.   Esialgselt uuritud ja äriühingu poolt kasutatud kavad

2.1.1.   Imporditollimaksude hüvituskava (DEPBS)

2.1.2.   Tulumaksuvabastuse kava (ITES)

2.2.   Esialgselt uuritud, kuid äriühingu poolt kasutamata kavad

2.2.1.   Passbook-kava (PBS)

2.2.2.   Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava (EPCGS)

2.2.3.   Eksportkauba tootmise eritsoonid (EPZ)/ekspordisuunitlusega üksused (EOU)

2.3.   Muud taotleja poolt asjakohaste toodetega seoses kasutatud kavad, mille kohta on kindlaks tehtud, et need on tasakaalustatavad: eellitsentside kava kohane füüsiline eksport (füüsiline ALS-eksport)

3.   Tasakaalustatavate subsiidiumide üldsumma

E.   KIIRENDATUD KORRAS LÄBIVAATAMISE LÕPETAMINE

F.   AVALIKUSTAMINE

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Ainus artikkel

Käesolevaga lõpetatakse äriühingut Nestor Pharmaceuticals Limited käsitleva määruse (EÜ) nr 2164/98 kiirendatud korras läbivaatamine.

Brüssel, 18. oktoober 2004

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Pascal LAMY

----

(1)EÜT L 288, 21.10.1997, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 461/2004 (ELT L 77, 13.3.2004, lk 12).

(2)EÜT L 273, 9.10.1998, lk 1.

(3)ELT C 102, 29.4.2003, lk 6.

(4)  India valitsuse kaubandus- ja tööstusministeeriumi teatis nr 1/2002-07, 31. märts 2002.

----

----

KOMISJONI OTSUS,

3. detsember 2004,

millega muudetakse otsust 2003/526/EÜ seoses sigade katku tõrjemeetmetega Saksamaal Nordrhein-Westfalenis ja Slovakkias

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 4506 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2004/831/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivi 90/425/EMÜ, milles käsitletakse ühendusesiseses kaubanduses teatavate elusloomade ja toodete suhtes seoses siseturu väljakujundamisega kohaldatavaid veterinaar- ja zootehnilisi kontrolle, (1) eriti selle artikli 10 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust 2003/526/EÜ muudetakse järgmiselt.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 3. detsember 2004

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

----

(1)EÜT L 224, 18.8.1990, lk 29. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2002/33/EÜ (EÜT L 315, 19.11.2002, lk 14).

(2)ELT L 183, 22.7.2003, lk 46. Otsust on viimati muudetud otsusega 2004/625/EÜ (ELT L 280, 31.8.2004, lk 36).

----

----

KOMISJONI OTSUS,

3. detsember 2004,

millega kiidetakse heaks kavad metssigadel esineva sigade katku likvideerimiseks ja metssigade erakorraliseks vaktsineerimiseks Vosges’i põhjaosas Prantsusmaal

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 4538 all)

(Ainult prantsuskeelne versioon on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2004/832/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. oktoobri 2001. aasta direktiivi 2001/89/EÜ ühenduse meetmete kohta sigade katku tõrjeks, (1) eriti artikli 16 lõike 1 teist lõiku ja artikli 20 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Kiidetakse heaks Prantsusmaa esitatud kava metssigadel esineva sigade katku likvideerimiseks lisa punktis 1 sätestatud piirkonnas.

Artikkel 2

Kiidetakse heaks Prantsusmaa esitatud kava metssigade erakorraliseks vaktsineerimiseks lisa punktis 2 sätestatud piirkonnas.

Artikkel 3

Prantsusmaa võtab viivitamata käesoleva otsuse järgimiseks vajalikud meetmed ning avaldab need. Prantsusmaa teatab sellest viivitamata komisjonile.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud Prantsuse Vabariigile.

Brüssel, 3. detsember 2004

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

----

(1)EÜT L 316, 1.12.2001, lk 5. Direktiivi on muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

(2)EÜT L 200, 30.7.2002, lk 37.

----

LISA

1.   Piirkonnad, kus rakendatakse likvideerimiskava

A.   Nakatunud tsoon

Bas-Rhini ja Moselle’i departemangude territoorium, mis asub: Saksamaa piiri (Wissembourg) ja Soultz sous forêts vahelisest teest D 264 lääne pool; Soultz sous forêts ja Reichshoffeni vahelisest teest D 28 põhja pool (kogu Reichshoffeni haldusüksuse territoorium); Reichshoffeni ja Bitche vahelisest teest D 62 ida pool ning Bitche ja Saksamaa piiri (Ohrenthal) vahelisest teest D 35 ida pool; Ohrenthali ja Wissembourgi vahele jäävast Saksamaa piirist lõuna pool ning 5–10 km laiune ala, mis ümbritseb tsooni, kus tehakse vaktsineerimine.

B.   Järelevalve tsoon

Bas-Rhini ja Moselle’i departemangude territoorium, mis asub Strasbourg’i ja Herbitzheimi vahelisest kiirteest A4 põhja pool ning Houillères’i kanalist ja Herbitzheimi ja Sarreguimemines’i vahelisest Sarre’i jõe lõigust ida pool.

2.   Piirkonnad, kus rakendatakse erakorralise vaktsineerimise kava:

Bas-Rhini ja Moselle’i departemangude territoorium, mis asub: Saksamaa piiri (Wissembourg) ja Soultz sous forêts vahelisest teest D 264 lääne pool; Soultz sous forêts ja Reichshoffeni vahelisest teest D 28 põhja pool (kogu Reichshoffeni haldusüksuse territoorium); Reichshoffeni ja Bitche vahelisest teest D 62 ida pool ning Bitche ja Saksamaa piiri (Ohrenthal) vahelisest teest D 35 ida pool; Ohrenthali ja Wissembourgi vahele jäävast Saksamaa piirist lõuna pool ning 5–10 km laiune ala, mis ümbritseb seda tsooni.

----

Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt vastuvõetud aktid

----

NÕUKOGU OTSUS 2004/833/ÜVJP,

2. detsember 2004,

ühismeetme 2002/589/ÜVJP rakendamise ja Lääne-Aafrika riikide majandusühendusele antava Euroopa Liidu toetuse kohta seoses kergrelvade moratooriumiga

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse nõukogu 12. juuli 2002. aasta ühismeedet 2002/589/ÜVJP Euroopa Liidu osalemise kohta väike- ja kergrelvade destabiliseeriva kogunemise ja leviku vastases võitluses, (1) eriti selle artiklit 3 koostoimes Euroopa Liidu lepingu artikli 23 lõikega 2,

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Euroopa Liit osaleb Lääne-Aafrika riikide majandusühenduse kergrelvade importi, eksporti ja tootmist käsitleva moratooriumiga seotud projektide teostamises.

2.   Euroopa Liit annab sel eesmärgil rahalist toetust ja tehnilist abi, et luua Lääne-Aafrika riikide majandusühenduse tehnilise sekretariaadi juurde kergrelvade üksus ning muuta moratoorium Lääne-Aafrika riikide majandusühenduse liikmesriikide vaheliseks kergrelvi käsitlevaks konventsiooniks. Selle toetuse üksikasjad esitatakse lisas.

Artikkel 2

1.   Artiklis 1 nimetatud eesmärkide saavutamiseks määrab eesistujariik projektijuhiasukohaga Abujas, Nigeerias.

2.   Projektijuht täidab oma ülesandeid eesistujariigi vastutusel.

3.   Projektijuht annab korrapäraselt aru nõukogule või selle eesistujariigi vahendusel määratud organitele, keda abistab peasekretär/ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja.

4.   Oma tegevuses teeb projektijuht vajaduse korral koostööd liikmesriikide ja komisjoni kohapealsete esindustega.

Artikkel 3

Käesoleva otsuse rahalise rakendamise eest vastutab komisjon. Sel eesmärgil sõlmib komisjon Lääne-Aafrika riikide majandusühendusega rahastamislepingu Euroopa Liidu tagastamatu abina antava rahalise toetuse kasutamise tingimuste kohta. Kõnealuse abiga kaetakse 12 kuu jooksul eelkõige töötasud, sõidukulud, kulutused varustusele ja seadmetele, mis on vajalikud selleks, et luua Lääne-Aafrika riikide majandusühenduse tehnilise sekretariaadi juurde kergrelvade üksus ning muuta moratoorium Lääne-Aafrika riikide majandusühenduse liikmesriikide vaheliseks kerg- ja väikerelvi käsitlevaks konventsiooniks. Sõlmitavas rahastamiskonventsioonis täpsustatakse, et Lääne-Aafrika riikide majandusühendus jälgib, et projektile antaval Euroopa Liidu rahalisel toetusel oleks oma tähtsusele vastav nähtavus.

Artikkel 4

1.   Artiklis 1 nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalik võrdlussumma on 515 000 eurot.

2.   Eesistujariik ja komisjon esitavad pädevatele nõukogu organitele korrapäraseid aruandeid Euroopa Liidu tegevuse ühtsuse kohta väikerelvade valdkonnas, eelkõige seoses rakendatava arengupoliitikaga, vastavalt ühismeetme 2002/589/ÜVJP artikli 9 lõikele 1. Komisjon annab täpsemalt aru artikli 3 esimeses lauses nimetatud aspektide kohta. See teave peab põhinema eelkõige Lääne-Aafrika riikide majandusühenduse korrapärastel aruannetel, mida esitatakse komisjoniga sõlmitud lepingu kohaselt.

Artikkel 5

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval. See kaotab kehtivuse 31. detsembril 2005.

Artikkel 6

Käesolev otsus vaadatakse uuesti läbi kuue kuu möödumisel alates selle vastuvõtmisest.

Artikkel 7

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 2. detsember 2004

Nõukogu nimel

eesistuja

J. P. H. DONNER

----

(1)EÜT L 191, 19.7.2002, lk 1.

----

LISA

LÄÄNE-AAFRIKA RIIKIDE MAJANDUSÜHENDUSELE ANTAVAT ELi ABI KÄSITLEV PROJEKT

Projekti eesmärk: Lääne-Aafrika riikide majandusühenduse kerg- ja väikerelvade importi, eksporti ja tootmist käsitleva moratooriumi muutmine juriidiliselt siduvaks piirkondlikuks konventsiooniks 2005. aasta detsembris, mille eesmärgiks on Lääne-Aafrika operatiivne osalemine ÜRO 2006. aasta tegevuskava läbivaatamise konverentsil.

Projekti ajakava ja rakendamine: kerg- ja väikerelvi käsitleva piirkondliku konventsiooni projekti esitamine Lääne-Aafrika riikide majandusühenduse riigipeadele detsembris 2005.

----