# Europeiska unionens L 326/29 o

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 326 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 47 årgången29 oktober 2004 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 326

Svensk utgåva

Lagstiftning

47 årgången29 oktober 2004

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1866/2004 av den 28 oktober 2004 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 1 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1867/2004 av den 28 oktober 2004 om fastställande av de representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av melass inom sockersektorn från och med den 29 oktober 2004 | 3 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1868/2004 av den 28 oktober 2004 om fastställande av exportbidrag för vitsocker och råsocker som exporteras i obearbetat skick | 5 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1869/2004 av den 28 oktober 2004 om fastställande av exportbidrag för sirap och vissa andra sockerprodukter i obearbetat skick | 7 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1870/2004 av den 28 oktober 2004 om fastställande av det maximala exportbidraget för vitsocker till vissa tredjeländer med avseende på 11:e delanbudsinfordran som genomförs inom ramen för den stående anbudsinfordran som föreskrivs i förordning (EG) nr 1327/2004 | 10 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1871/2004 av den 28 oktober 2004 om fastställande av det högsta exportbidraget för smör inom ramen för den stående anbudsinfordran som fastställs i förordning (EG) nr 581/2004 | 11 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1872/2004 av den 28 oktober 2004 om fastställande av det högsta exportbidraget för skummjölkspulver inom ramen för den stående anbudsinfordran som föreskrivs i förordning (EG) nr 582/2004 | 13 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1873/2004 av den 28 oktober 2004 om fastställande av bidragssatserna för vissa mjölkprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget | 14 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 1874/2004 av den 28 oktober 2004 om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/17/EG och 2004/18/EG avseende tröskelvärden för upphandlingsförfaranden (
  1
  ) | 17 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 1875/2004 av den 28 oktober 2004 om ändring av bilagorna II och III till rådets förordning (EEG) nr 2377/90 om inrättandet av ett gemenskapsförfarande för att fastställa gränsvärden för högsta tillåtna restmängder av veterinärmedicinska läkemedel i livsmedel med animaliskt ursprung beträffande natriumsalicylat och fenvalerat (
  1
  ) | 19 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 1876/2004 av den 28 oktober 2004 om ändring av bilaga I till förordning (EG) nr 953/2003 om förhindrande av att handeln med vissa viktiga mediciner avleds till Europeiska unionen | 22 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 1877/2004 av den 28 oktober 2004 om ändring av bilaga III B till förordning (EG) nr 517/94, beträffande kvoter för Serbien och Montenegro | 25 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 1878/2004 av den 28 oktober 2004 om undantag från rådets förordning nr 136/66/EEG och rådets förordning (EEG) nr 2261/84 med avseende på fastställandet av avkastningen av oliver och olja i Cypern, Malta och Slovenien | 27 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1879/2004 av den 28 oktober 2004 om fastställande av exportbidragen för bearbetade produkter av spannmål och ris | 28 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1880/2004 av den 28 oktober 2004 om fastställande av exportbidrag för ris och brutet ris och om att avbryta utfärdandet av exportlicenser | 31 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1881/2004 av den 28 oktober 2004 om fastställande av exportbidragen för spannmålsbaserade foderblandningar | 34 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1882/2004 av den 28 oktober 2004 om fastställande av bidragssatserna för vissa spannmåls- och risprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget | 36 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1883/2004 av den 28 oktober 2004 om fastställande av bidragssatserna för vissa sockerprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget | 40 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1884/2004 av den 28 oktober 2004 om fastställande av det högsta exportbidraget för korn inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1757/2004 | 43 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1885/2004 av den 28 oktober 2004 om fastställande av det högsta exportbidraget för havre inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1565/2004 | 44 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk

Sida

Kommissionens förordning (EG) nr 1866/2004 av den 28 oktober 2004 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

1

Kommissionens förordning (EG) nr 1867/2004 av den 28 oktober 2004 om fastställande av de representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av melass inom sockersektorn från och med den 29 oktober 2004

3

Kommissionens förordning (EG) nr 1868/2004 av den 28 oktober 2004 om fastställande av exportbidrag för vitsocker och råsocker som exporteras i obearbetat skick

5

Kommissionens förordning (EG) nr 1869/2004 av den 28 oktober 2004 om fastställande av exportbidrag för sirap och vissa andra sockerprodukter i obearbetat skick

7

Kommissionens förordning (EG) nr 1870/2004 av den 28 oktober 2004 om fastställande av det maximala exportbidraget för vitsocker till vissa tredjeländer med avseende på 11:e delanbudsinfordran som genomförs inom ramen för den stående anbudsinfordran som föreskrivs i förordning (EG) nr 1327/2004

10

Kommissionens förordning (EG) nr 1871/2004 av den 28 oktober 2004 om fastställande av det högsta exportbidraget för smör inom ramen för den stående anbudsinfordran som fastställs i förordning (EG) nr 581/2004

11

Kommissionens förordning (EG) nr 1872/2004 av den 28 oktober 2004 om fastställande av det högsta exportbidraget för skummjölkspulver inom ramen för den stående anbudsinfordran som föreskrivs i förordning (EG) nr 582/2004

13

Kommissionens förordning (EG) nr 1873/2004 av den 28 oktober 2004 om fastställande av bidragssatserna för vissa mjölkprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget

14

*

Kommissionens förordning (EG) nr 1874/2004 av den 28 oktober 2004 om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/17/EG och 2004/18/EG avseende tröskelvärden för upphandlingsförfaranden (
  1
  )

1

17

*

Kommissionens förordning (EG) nr 1875/2004 av den 28 oktober 2004 om ändring av bilagorna II och III till rådets förordning (EEG) nr 2377/90 om inrättandet av ett gemenskapsförfarande för att fastställa gränsvärden för högsta tillåtna restmängder av veterinärmedicinska läkemedel i livsmedel med animaliskt ursprung beträffande natriumsalicylat och fenvalerat (
  1
  )

1

19

*

Kommissionens förordning (EG) nr 1876/2004 av den 28 oktober 2004 om ändring av bilaga I till förordning (EG) nr 953/2003 om förhindrande av att handeln med vissa viktiga mediciner avleds till Europeiska unionen

22

*

Kommissionens förordning (EG) nr 1877/2004 av den 28 oktober 2004 om ändring av bilaga III B till förordning (EG) nr 517/94, beträffande kvoter för Serbien och Montenegro

25

*

Kommissionens förordning (EG) nr 1878/2004 av den 28 oktober 2004 om undantag från rådets förordning nr 136/66/EEG och rådets förordning (EEG) nr 2261/84 med avseende på fastställandet av avkastningen av oliver och olja i Cypern, Malta och Slovenien

27

Kommissionens förordning (EG) nr 1879/2004 av den 28 oktober 2004 om fastställande av exportbidragen för bearbetade produkter av spannmål och ris

28

Kommissionens förordning (EG) nr 1880/2004 av den 28 oktober 2004 om fastställande av exportbidrag för ris och brutet ris och om att avbryta utfärdandet av exportlicenser

31

Kommissionens förordning (EG) nr 1881/2004 av den 28 oktober 2004 om fastställande av exportbidragen för spannmålsbaserade foderblandningar

34

Kommissionens förordning (EG) nr 1882/2004 av den 28 oktober 2004 om fastställande av bidragssatserna för vissa spannmåls- och risprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget

36

Kommissionens förordning (EG) nr 1883/2004 av den 28 oktober 2004 om fastställande av bidragssatserna för vissa sockerprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget

40

Kommissionens förordning (EG) nr 1884/2004 av den 28 oktober 2004 om fastställande av det högsta exportbidraget för korn inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1757/2004

43

Kommissionens förordning (EG) nr 1885/2004 av den 28 oktober 2004 om fastställande av det högsta exportbidraget för havre inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1565/2004

44

| | | II   Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk |
| --- | --- | --- |
| | | Rådet |
| | * | 2004/740/EG:Rådets beslut av den 4 oktober 2004 om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik | 45 |
| | * | 2004/741/EG:Rådets rekommendation av den 14 oktober 2004 om genomförandet av medlemsstaternas sysselsättningspolitik | 47 |

II   Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk

Rådet

*

2004/740/EG:Rådets beslut av den 4 oktober 2004 om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik

45

*

2004/741/EG:Rådets rekommendation av den 14 oktober 2004 om genomförandet av medlemsstaternas sysselsättningspolitik

47

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk

| 29.10.2004 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 326/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2004

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 326/1

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1866/2004

av den 28 oktober 2004

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 3223/94 av den 21 december 1994 om tillämpningsföreskrifter för importordningen för frukt och grönsaker (1), särskilt artikel 4.1 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen.

| (2) | Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

(2)

Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 4 i förordning (EG) nr 3223/94 skall fastställas enligt tabellen i bilagan.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 29 oktober 2004.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 28 oktober 2004.

På kommissionens vägnar

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk

---

(1)  EGT L 337, 24.12.1994, s. 66. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1947/2002 (EGT L 299, 1.11.2002, s. 17).

1

---

BILAGA

till kommissionens förordning av den 28 oktober 2004 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | 052 | 53,1 |
| 204 | 48,2 |
| 999 | 50,7 |
| 0707 00 05 | 052 | 129,6 |
| 999 | 129,6 |
| 0709 90 70 | 052 | 97,2 |
| 204 | 41,2 |
| 388 | 34,1 |
| 628 | 48,8 |
| 999 | 55,3 |
| 0805 50 10 | 052 | 56,4 |
| 388 | 48,3 |
| 524 | 67,5 |
| 528 | 53,4 |
| 999 | 56,4 |
| 0806 10 10 | 052 | 89,0 |
| 400 | 197,7 |
| 999 | 143,4 |
| 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 | 388 | 109,3 |
| 400 | 100,7 |
| 404 | 80,1 |
| 442 | 61,0 |
| 512 | 106,6 |
| 720 | 99,6 |
| 800 | 205,7 |
| 804 | 106,5 |
| 999 | 108,7 |
| 0808 20 50 | 052 | 103,7 |
| 720 | 75,4 |
| 999 | 89,6 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

052

53,1

204

48,2

999

50,7

0707 00 05

052

129,6

999

129,6

0709 90 70

052

97,2

204

41,2

388

34,1

628

48,8

999

55,3

0805 50 10

052

56,4

388

48,3

524

67,5

528

53,4

999

56,4

0806 10 10

052

89,0

400

197,7

999

143,4

0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90

388

109,3

400

100,7

404

80,1

442

61,0

512

106,6

720

99,6

800

205,7

804

106,5

999

108,7

0808 20 50

052

103,7

720

75,4

999

89,6

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 2081/2003 (EUT L 313, 28.11.2003, s. 11). Koden ”999” betecknar ”övriga ursprung”.

---

| 29.10.2004 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 326/3 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2004

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 326/3

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1867/2004

av den 28 oktober 2004

om fastställande av de representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av melass inom sockersektorn från och med den 29 oktober 2004

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1260/2001 av den 19 juni 2001 om den gemensamma organisationen av marknaden för socker (1), särskilt artikel 24.4. i denna, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt kommissionens förordning (EG) nr 1422/95 av den 23 juni 1995 om tillämpningsföreskrifter för import av melass inom sockersektorn och om ändring av rådets förordning (EEG) nr 785/68 (2), skall cif-priset för import av melass, som fastställts enligt kommissionens förordning (EEG) nr 785/68 (3), anses vara ”det representativa priset”. Detta pris avser den standardkvalitet som definieras i artikel 1 i förordning (EEG) nr 785/68. |
| --- | --- |

(1)

Enligt kommissionens förordning (EG) nr 1422/95 av den 23 juni 1995 om tillämpningsföreskrifter för import av melass inom sockersektorn och om ändring av rådets förordning (EEG) nr 785/68 (2), skall cif-priset för import av melass, som fastställts enligt kommissionens förordning (EEG) nr 785/68 (3), anses vara ”det representativa priset”. Detta pris avser den standardkvalitet som definieras i artikel 1 i förordning (EEG) nr 785/68.

| (2) | Vid fastställandet av de representativa priserna bör hänsyn tas till all den information som avses i artikel 3 i förordning (EEG) nr 785/68, utom i de fall som avses i artikel 4 i nämnda förordning, och i tillämpliga fall bör priserna beräknas enligt den metod som fastställs i artikel 7 i förordning (EEG) nr 785/68. |
| --- | --- |

(2)

Vid fastställandet av de representativa priserna bör hänsyn tas till all den information som avses i artikel 3 i förordning (EEG) nr 785/68, utom i de fall som avses i artikel 4 i nämnda förordning, och i tillämpliga fall bör priserna beräknas enligt den metod som fastställs i artikel 7 i förordning (EEG) nr 785/68.

| (3) | Pris som inte avser standardkvaliteten bör höjas eller sänkas med hänsyn till den erbjudna melassens kvalitet, i enlighet med artikel 6 i förordning (EEG) nr 785/68. |
| --- | --- |

(3)

Pris som inte avser standardkvaliteten bör höjas eller sänkas med hänsyn till den erbjudna melassens kvalitet, i enlighet med artikel 6 i förordning (EEG) nr 785/68.

| (4) | När det finns en skillnad mellan utlösningspriset för produkten i fråga och det representativa priset bör tilläggsbeloppen för import fastställas på de villkor som anges i artikel 3 i förordning (EG) nr 1422/95. Om importtullen upphävs tillfälligt i enlighet med artikel 5 i förordning (EG) nr 1422/95 bör särskilda belopp fastställas för dessa tullar. |
| --- | --- |

(4)

När det finns en skillnad mellan utlösningspriset för produkten i fråga och det representativa priset bör tilläggsbeloppen för import fastställas på de villkor som anges i artikel 3 i förordning (EG) nr 1422/95. Om importtullen upphävs tillfälligt i enlighet med artikel 5 i förordning (EG) nr 1422/95 bör särskilda belopp fastställas för dessa tullar.

| (5) | De representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av produkterna bör fastställas i enlighet med artiklarna 1.2 och 3.1 i förordning (EG) nr 1422/95. |
| --- | --- |

(5)

De representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av produkterna bör fastställas i enlighet med artiklarna 1.2 och 3.1 i förordning (EG) nr 1422/95.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för socker. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för socker.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De representativa priser och de tilläggsbelopp som skall tillämpas vid import av den produkt som avses i artikel 1 i förordning (EG) nr 1422/95 anges i bilagan.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 29 oktober 2004.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 28 oktober 2004.

På kommissionens vägnar

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk

---

(1)  EGT L 178, 30.6.2001, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 39/2004 (EUT L 6, 10.1.2004, s. 16).

1

(2)  EGT L 141, 24.6.1995, s. 12. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 79/2003 (EGT L 13, 18.1.2003, s. 4).

2

(3)  EGT L 145, 27.6.1968, s. 12. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1422/95 (EGT L 141, 24.6.1995, s. 12).

3

---

BILAGA

Representativa priser och tilläggsbelopp för import av melass inom sockersektorn från och med 29 oktober 2004

| (EUR) |
| --- |
| KN-nummer | Representativt pris per 100 kg nettovikt av produkten i fråga | Tilläggsbelopp per 100 kg nettovikt av produkten i fråga | Den tull som skall tas ut på grund av det upphävande som avses i artikel 5 i förordning (EG) nr 1422/95 per 100 kg nettovikt av produkten i fråga (1) |
| 1703 10 00 (2) | 8,52 | — | 0 |
| 1703 90 00 (2) | 9,77 | — | 0 |

(EUR)

KN-nummer

Representativt pris per 100 kg nettovikt av produkten i fråga

Tilläggsbelopp per 100 kg nettovikt av produkten i fråga

Den tull som skall tas ut på grund av det upphävande som avses i artikel 5 i förordning (EG) nr 1422/95 per 100 kg nettovikt av produkten i fråga (1)

1703 10 00 (2)

8,52

—

0

1703 90 00 (2)

9,77

—

0

---

(1)  Detta belopp skall i enlighet med artikel 5 i förordning (EG) nr 1422/95 ersätta den tullsats som Gemensamma tulltaxan föreskrivs för dessa produkter.

(2)  Fastställande för den standardkvalitet som definieras i artikel 1 i den ändrade förordningen (EEG) nr 785/68.

---

| 29.10.2004 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 326/5 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2004

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 326/5

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1868/2004

av den 28 oktober 2004

om fastställande av exportbidrag för vitsocker och råsocker som exporteras i obearbetat skick

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1260/2001 av den 19 juni 2001 om den gemensamma organisationen av marknaden för socker (1), särskilt artikel 27.5 andra stycket, och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 27 i förordning (EG) nr 1260/2001 föreskrivs att skillnaden mellan prisnoteringarna eller priserna på världsmarknaden för de produkter som räknas upp i artikel 1.1 a i samma förordning och priserna för dessa produkter inom gemenskapen får täckas av ett exportbidrag. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 27 i förordning (EG) nr 1260/2001 föreskrivs att skillnaden mellan prisnoteringarna eller priserna på världsmarknaden för de produkter som räknas upp i artikel 1.1 a i samma förordning och priserna för dessa produkter inom gemenskapen får täckas av ett exportbidrag.

| (2) | I förordning (EG) nr 1260/2001 föreskrivs att när exportbidrag för vitsocker och råsocker som exporteras i odenaturerat och obearbetat skick fastställs måste hänsyn tas till sockersituationen i gemenskapen och på världsmarknaden, och särskilt till de pris- och kostnadsfaktorer som anges i artikel 28 i den förordningen. I samma artikel föreskrivs att hänsyn även skall tas till den ekonomiska aspekten av den föreslagna exporten. |
| --- | --- |

(2)

I förordning (EG) nr 1260/2001 föreskrivs att när exportbidrag för vitsocker och råsocker som exporteras i odenaturerat och obearbetat skick fastställs måste hänsyn tas till sockersituationen i gemenskapen och på världsmarknaden, och särskilt till de pris- och kostnadsfaktorer som anges i artikel 28 i den förordningen. I samma artikel föreskrivs att hänsyn även skall tas till den ekonomiska aspekten av den föreslagna exporten.

| (3) | Exportbidraget för råsocker måste fastställas i förhållande till standardkvaliteten. Denna definieras i punkt II i bilaga I till förordning (EG) nr 1260/2001. Dessutom bör detta exportbidrag fastställas i enlighet med artikel 28.4 i denna förordning. Kandisocker definieras i kommissionens förordning (EG) nr 2135/95 av den 7 september 1995 om tillämpningsföreskrifter för beviljande av exportbidrag vid sockerexport (2). Det exportbidrag som beräknas på detta sätt för socker som innehåller arom- eller färgtillsatser måste tillämpas på sackarosinnehållet och följaktligen fastställas per 1 % av innehållet. |
| --- | --- |

(3)

Exportbidraget för råsocker måste fastställas i förhållande till standardkvaliteten. Denna definieras i punkt II i bilaga I till förordning (EG) nr 1260/2001. Dessutom bör detta exportbidrag fastställas i enlighet med artikel 28.4 i denna förordning. Kandisocker definieras i kommissionens förordning (EG) nr 2135/95 av den 7 september 1995 om tillämpningsföreskrifter för beviljande av exportbidrag vid sockerexport (2). Det exportbidrag som beräknas på detta sätt för socker som innehåller arom- eller färgtillsatser måste tillämpas på sackarosinnehållet och följaktligen fastställas per 1 % av innehållet.

| (4) | I särskilda fall får exportbidraget fastställas genom andra rättsakter. |
| --- | --- |

(4)

I särskilda fall får exportbidraget fastställas genom andra rättsakter.

| (5) | Exportbidraget måste fastställas varannan vecka. Det får ändras under mellantiden. |
| --- | --- |

(5)

Exportbidraget måste fastställas varannan vecka. Det får ändras under mellantiden.

| (6) | Enligt artikel 27.5 första stycket i förordning (EG) nr 1260/2001 kan världsmarknadssituationen eller särskilda krav på vissa marknader göra det nödvändigt att differentiera bidraget för de produkter som avses i artikel 1 i den förordningen, beroende på produkternas destination. |
| --- | --- |

(6)

Enligt artikel 27.5 första stycket i förordning (EG) nr 1260/2001 kan världsmarknadssituationen eller särskilda krav på vissa marknader göra det nödvändigt att differentiera bidraget för de produkter som avses i artikel 1 i den förordningen, beroende på produkternas destination.

| (7) | Den avsevärda och snabba ökningen av å ena sidan förmånsimport av socker från länderna på västra Balkan sedan början av år 2001 och å andra sidan av sockerexporten från gemenskapen till dessa länder tycks vara synnerligen konstlad. |
| --- | --- |

(7)

Den avsevärda och snabba ökningen av å ena sidan förmånsimport av socker från länderna på västra Balkan sedan början av år 2001 och å andra sidan av sockerexporten från gemenskapen till dessa länder tycks vara synnerligen konstlad.

| (8) | För att undvika missbruk i form av återimport till Europeiska unionen av sockerprodukter för vilka det beviljats exportbidrag bör det inte finnas något bidrag för de produkter som avses i den här förordningen när det gäller länderna på västra Balkan. |
| --- | --- |

(8)

För att undvika missbruk i form av återimport till Europeiska unionen av sockerprodukter för vilka det beviljats exportbidrag bör det inte finnas något bidrag för de produkter som avses i den här förordningen när det gäller länderna på västra Balkan.

| (9) | Med hänsyn till detta och till det nuvarande exportbidraget på sockermarknaderna, särskilt prisnoteringar eller priser på socker i gemenskapen och på världsmarknaden, bör exportbidraget uppgå till de belopp som anses lämpliga. |
| --- | --- |

(9)

Med hänsyn till detta och till det nuvarande exportbidraget på sockermarknaderna, särskilt prisnoteringar eller priser på socker i gemenskapen och på världsmarknaden, bör exportbidraget uppgå till de belopp som anses lämpliga.

| (10) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för socker. |
| --- | --- |

(10)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för socker.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Exportbidragen för de produkter som räknas upp i artikel 1.1 a i förordning (EG) nr 1260/2001 och som exporteras i odenaturerat och obearbetat skick skall vara de belopp som anges i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 29 oktober 2004.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 28 oktober 2004.

På kommissionens vägnar

Franz FISCHLER

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 178, 30.6.2001, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 39/2004 (EUT L 6, 10.1.2004, s. 16).

1

(2)  EGT L 214, 8.9.1995, s. 16.

2

---

BILAGA

EXPORTBIDRAG FÖR VITSOCKER OCH RÅSOCKER I OBEARBETAD FORM SOM SKALL TILLÄMPAS FRÅN DEN 29 OKTOBER 2004

| Produktkod | Destination | Måttenhet | Bidragsbelopp |
| --- | --- | --- | --- |
| 1701 11 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 39,56 (1) |
| 1701 11 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 39,56 (1) |
| 1701 12 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 39,56 (1) |
| 1701 12 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 39,56 (1) |
| 1701 91 00 9000 | S00 | EUR/1 % sackaros × 100 kg nettoprodukt | 0,4300 |
| 1701 99 10 9100 | S00 | EUR/100 kg | 43,00 |
| 1701 99 10 9910 | S00 | EUR/100 kg | 43,00 |
| 1701 99 10 9950 | S00 | EUR/100 kg | 43,00 |
| 1701 99 90 9100 | S00 | EUR/1 % sackaros × 100 kg nettoprodukt | 0,4300 |
| Anm.: Produktkoderna och destinationskoderna serie ”A” fastställs i kommissionens förordning (EEG) nr 3846/87 (EGT L 366, 24.12.1987, s. 1).
  De numeriska destinationskoderna fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 2081/2003 (EUT L 313, 28.11.2003, s. 11).
  Övriga destinationer fastställs enligt följande:







  S00 | : | Alla destinationer (tredjeländer, andra territorier, försörjning och destinationer som kan jämställas med export utanför gemenskapen) med undantag för Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kroatien, Serbien och Montenegro (inklusive Kosovo, enligt definitionen i Förenta nationernas säkerhetsråds resolution 1244 av den 10 juni 1999) samt f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, utom när det gäller socker som ingår i de produkter som avses i artikel 1.2 b i rådets förordning (EG) nr 2201/96 (EGT L 297, 21.11.1996, s. 29). |

Produktkod

Destination

Måttenhet

Bidragsbelopp

1701 11 90 9100

S00

EUR/100 kg

39,56 (1)

1701 11 90 9910

S00

EUR/100 kg

39,56 (1)

1701 12 90 9100

S00

EUR/100 kg

39,56 (1)

1701 12 90 9910

S00

EUR/100 kg

39,56 (1)

1701 91 00 9000

S00

EUR/1 % sackaros × 100 kg nettoprodukt

0,4300

1701 99 10 9100

S00

EUR/100 kg

43,00

1701 99 10 9910

S00

EUR/100 kg

43,00

1701 99 10 9950

S00

EUR/100 kg

43,00

1701 99 90 9100

S00

EUR/1 % sackaros × 100 kg nettoprodukt

0,4300

Anm.: Produktkoderna och destinationskoderna serie ”A” fastställs i kommissionens förordning (EEG) nr 3846/87 (EGT L 366, 24.12.1987, s. 1).

De numeriska destinationskoderna fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 2081/2003 (EUT L 313, 28.11.2003, s. 11).

Övriga destinationer fastställs enligt följande:

S00

:

Alla destinationer (tredjeländer, andra territorier, försörjning och destinationer som kan jämställas med export utanför gemenskapen) med undantag för Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kroatien, Serbien och Montenegro (inklusive Kosovo, enligt definitionen i Förenta nationernas säkerhetsråds resolution 1244 av den 10 juni 1999) samt f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, utom när det gäller socker som ingår i de produkter som avses i artikel 1.2 b i rådets förordning (EG) nr 2201/96 (EGT L 297, 21.11.1996, s. 29).

---

(1)  Detta belopp gäller för råsocker med en avkastning på 92 %. Om avkastningen på det exporterade råsockret inte är 92 % skall exportbidraget beräknas i enlighet med artikel 28.4 i förordning (EG) nr 1260/2001.

---

| 29.10.2004 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 326/7 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2004

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 326/7

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1869/2004

av den 28 oktober 2004

om fastställande av exportbidrag för sirap och vissa andra sockerprodukter i obearbetat skick

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1260/2001 av den 19 juni 2001 om den gemensamma organisationen av marknaden för socker (1), särskilt artikel 27.5 andra stycket i denna, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 27 i förordning (EG) nr 1260/2001 kan skillnaderna mellan kurserna eller priserna på världsmarknaden för de produkter som avses i artikel 1.1 d i nämnda förordning och priserna på dessa produkter inom gemenskapen, täckas av ett exportbidrag. |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 27 i förordning (EG) nr 1260/2001 kan skillnaderna mellan kurserna eller priserna på världsmarknaden för de produkter som avses i artikel 1.1 d i nämnda förordning och priserna på dessa produkter inom gemenskapen, täckas av ett exportbidrag.

| (2) | I enlighet med artikel 3 i kommissionens förordning (EG) nr 2135/95 av den 7 september 1995 om tillämpningsföreskrifter för beviljande av exportbidrag vid sockerexport (2), skall bidraget för 100 kg av de produkter som avses i artikel 1.1 d i förordning (EG) nr 1260/2001 i samband med export vara lika med basbeloppet multiplicerat med sackarosinnehållet, i tillämpliga fall inklusive halten av andra sockerarter omräknade till sackaros. Den sackaroshalt som konstateras för produkten i fråga fastställs i enlighet med bestämmelserna i artikel 3 i kommissionens förordning (EG) nr 2135/95. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 3 i kommissionens förordning (EG) nr 2135/95 av den 7 september 1995 om tillämpningsföreskrifter för beviljande av exportbidrag vid sockerexport (2), skall bidraget för 100 kg av de produkter som avses i artikel 1.1 d i förordning (EG) nr 1260/2001 i samband med export vara lika med basbeloppet multiplicerat med sackarosinnehållet, i tillämpliga fall inklusive halten av andra sockerarter omräknade till sackaros. Den sackaroshalt som konstateras för produkten i fråga fastställs i enlighet med bestämmelserna i artikel 3 i kommissionens förordning (EG) nr 2135/95.

| (3) | I enlighet med artikel 30.3 i förordning (EG) nr 1260/2001 skall basbeloppet för bidrag för sorbos i obearbetat skick vara lika med basbeloppet för bidraget minskat med en hundradel av produktionsbidraget i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 1265/2001 av den 27 juni 2001 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1260/2001 när det gäller beviljande av produktionsbidrag för vissa sockerprodukter som används inom den kemiska industrin (3), när det gäller de produkter som avses i bilagan till den sistnämnda förordningen. |
| --- | --- |

(3)

I enlighet med artikel 30.3 i förordning (EG) nr 1260/2001 skall basbeloppet för bidrag för sorbos i obearbetat skick vara lika med basbeloppet för bidraget minskat med en hundradel av produktionsbidraget i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 1265/2001 av den 27 juni 2001 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1260/2001 när det gäller beviljande av produktionsbidrag för vissa sockerprodukter som används inom den kemiska industrin (3), när det gäller de produkter som avses i bilagan till den sistnämnda förordningen.

| (4) | I enlighet med artikel 30.1 i förordning (EG) nr 1260/2001 skall basbeloppet för bidraget för de övriga produkter som avses i artikel 1.1 d i denna förordning vid export i obearbetat skick vara lika med hundradelen av ett belopp som fastställs med hänsyn till skillnaden mellan interventionspriset för vitsocker inom områden inom gemenskapen utan underskott, under den månad för vilken basbeloppet fastställs och de kurser eller priser på vitsocker som noteras på världsmarknaden och behovet av att åstadkomma en balans mellan användningen av gemenskapens basprodukter vid export till tredje land av förädlingsprodukter och användningen av produkter importerade från dessa länder i förädlingssyfte. |
| --- | --- |

(4)

I enlighet med artikel 30.1 i förordning (EG) nr 1260/2001 skall basbeloppet för bidraget för de övriga produkter som avses i artikel 1.1 d i denna förordning vid export i obearbetat skick vara lika med hundradelen av ett belopp som fastställs med hänsyn till skillnaden mellan interventionspriset för vitsocker inom områden inom gemenskapen utan underskott, under den månad för vilken basbeloppet fastställs och de kurser eller priser på vitsocker som noteras på världsmarknaden och behovet av att åstadkomma en balans mellan användningen av gemenskapens basprodukter vid export till tredje land av förädlingsprodukter och användningen av produkter importerade från dessa länder i förädlingssyfte.

| (5) | I enlighet med artikel 30.4 i förordning (EG) nr 1260/2001 kan tillämpningen av basbeloppet begränsas till vissa av de produkter som avses i artikel 1.1 d i denna förordning. |
| --- | --- |

(5)

I enlighet med artikel 30.4 i förordning (EG) nr 1260/2001 kan tillämpningen av basbeloppet begränsas till vissa av de produkter som avses i artikel 1.1 d i denna förordning.

| (6) | I enlighet med artikel 27 i förordning (EG) nr 1260/2001 får exportbidrag ges för de produkter som avses i artikel 1.1 f, 1.1 g och 1.1 h i den förordningen. Bidragets storlek skall fastställas per 100 kg torrvara med beaktande, framför allt, av de bidrag som gäller vid export av de produkter som omfattas av KN-nummer 1702 30 91, det bidrag som är tillämpligt vid export av de produkter som avses i artikel 1.1 d i förordning (EG) nr 1260/2001 och de ekonomiska aspekter som gäller för denna export. För de produkter som avses i artikel 1.1 f och 1.1 g skall bidrag beviljas endast för de produkter som uppfyller de villkor som fastställs i artikel 5 i förordning (EG) nr 2135/95. För de produkter som avses i 1.1 h skall bidrag beviljas endast för de produkter som uppfyller villkoren i artikel 6 i förordning (EG) nr 2135/95. |
| --- | --- |

(6)

I enlighet med artikel 27 i förordning (EG) nr 1260/2001 får exportbidrag ges för de produkter som avses i artikel 1.1 f, 1.1 g och 1.1 h i den förordningen. Bidragets storlek skall fastställas per 100 kg torrvara med beaktande, framför allt, av de bidrag som gäller vid export av de produkter som omfattas av KN-nummer 1702 30 91, det bidrag som är tillämpligt vid export av de produkter som avses i artikel 1.1 d i förordning (EG) nr 1260/2001 och de ekonomiska aspekter som gäller för denna export. För de produkter som avses i artikel 1.1 f och 1.1 g skall bidrag beviljas endast för de produkter som uppfyller de villkor som fastställs i artikel 5 i förordning (EG) nr 2135/95. För de produkter som avses i 1.1 h skall bidrag beviljas endast för de produkter som uppfyller villkoren i artikel 6 i förordning (EG) nr 2135/95.

| (7) | De exportbidrag som avses ovan måste fastställas varje månad. De kan ändras däremellan. |
| --- | --- |

(7)

De exportbidrag som avses ovan måste fastställas varje månad. De kan ändras däremellan.

| (8) | Enligt artikel 27.5 första stycket i förordning (EG) nr 1260/2001 kan världsmarknadssituationen eller särskilda krav på vissa marknader göra det nödvändigt att differentiera bidraget för de produkter som avses i artikel 1 i den förordningen, beroende på produkternas destination. |
| --- | --- |

(8)

Enligt artikel 27.5 första stycket i förordning (EG) nr 1260/2001 kan världsmarknadssituationen eller särskilda krav på vissa marknader göra det nödvändigt att differentiera bidraget för de produkter som avses i artikel 1 i den förordningen, beroende på produkternas destination.

| (9) | Den avsevärda och snabba ökningen av å ena sidan förmånsimport av socker från länderna på västra Balkan sedan början av år 2001 och å andra sidan av sockerexporten från gemenskapen till dessa länder tycks vara synnerligen konstlad. |
| --- | --- |

(9)

Den avsevärda och snabba ökningen av å ena sidan förmånsimport av socker från länderna på västra Balkan sedan början av år 2001 och å andra sidan av sockerexporten från gemenskapen till dessa länder tycks vara synnerligen konstlad.

| (10) | För att undvika missbruk i form av återimport till Europeiska unionen av sockerprodukter för vilka det beviljats exportbidrag bör det inte finnas något bidrag för de produkter som avses i den här förordningen när det gäller länderna på västra Balkan. |
| --- | --- |

(10)

För att undvika missbruk i form av återimport till Europeiska unionen av sockerprodukter för vilka det beviljats exportbidrag bör det inte finnas något bidrag för de produkter som avses i den här förordningen när det gäller länderna på västra Balkan.

| (11) | Med hänsyn till detta bör exportbidragen för de ifrågavarande produkterna uppgå till de belopp som anses lämpliga. |
| --- | --- |

(11)

Med hänsyn till detta bör exportbidragen för de ifrågavarande produkterna uppgå till de belopp som anses lämpliga.

| (12) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för socker. |
| --- | --- |

(12)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för socker.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De exportbidrag som skall beviljas vid export i oarbetat skick av de produkter som avses i artikel 1.1 d, 1.1 f, 1.1 g och 1.1 h i förordning (EG) nr 1260/2001 skall fastställas i enlighet med bilagan til den här förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 29 oktober 2004.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 28 oktober 2004.

På kommissionens vägnar

Franz FISCHLER

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 178, 30.6.2001, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 39/2004 (EUT L 6, 10.1.2004, s. 6).

1

(2)  EGT L 214, 8.9.1995, s. 16.

2

(3)  EGT L 178, 30.6.2001, s. 63.

3

---

BILAGA

EXPORTBIDRAG FÖR SIRAP OCH VISSA ANDRA SOCKERPRODUKTER VID EXPORT I OBEARBETAT SKICK, TILLÄMPLIGA FRÅN OCH MED DEN 29 OKTOBER 2004

| KN-nr | Destination | Måttenhet | Bidragsbelopp |
| --- | --- | --- | --- |
| 1702 40 10 9100 | S00 | EUR/100 kg torrvara | 43,00 (1) |
| 1702 60 10 9000 | S00 | EUR/100 kg torrvara | 43,00 (1) |
| 1702 60 80 9100 | S00 | EUR/100 kg torrvara | 81,71 (2) |
| 1702 60 95 9000 | S00 | EUR/1 % sackaros × 100 kg nettoprodukt | 0,4300 (3) |
| 1702 90 30 9000 | S00 | EUR/100 kg torrvara | 43,00 (1) |
| 1702 90 60 9000 | S00 | EUR/1 % sackaros × 100 kg nettoprodukt | 0,4300 (3) |
| 1702 90 71 9000 | S00 | EUR/1 % sackaros × 100 kg nettoprodukt | 0,4300 (3) |
| 1702 90 99 9900 | S00 | EUR/1 % sackaros × 100 kg nettoprodukt | 0,4300 (3)
   (4) |
| 2106 90 30 9000 | S00 | EUR/100 kg torrvara | 43,00 (1) |
| 2106 90 59 9000 | S00 | EUR/1 % sackaros × 100 kg nettoprodukt | 0,4300 (3) |
| Anm.: Produktkoderna och destinationskoderna serie ”A” fastställs i kommissionens förordning (EEG) nr 3846/87 (EGT L 366, 24.12.1987, s. 1).
  De numeriska destinationskoderna fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 2081/2003 (EGT L 313, 28.11.2003, s. 11).
  Övriga destinationer fastställs enligt följande:







  S00 | : | alla destinationer (tredjeland, andra territorier, försörjning och destinationer som kan jämställas med export utanför gemenskapen) utom Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kroatien, Serbien och Montenegro (inklusive Kosovo, såsom anges i resolutionen 1244 från sammanträdet i FN:s säkerhetsråd den 10 juni 1999), f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, utom för socker som ingår som komponent i sådana produkter som avses i artikel 1.2 b i rådets förordning (EG) nr 2201/96 (EGT L 297, 21.11.1996, s. 29). |

KN-nr

Destination

Måttenhet

Bidragsbelopp

1702 40 10 9100

S00

EUR/100 kg torrvara

43,00 (1)

1702 60 10 9000

S00

EUR/100 kg torrvara

43,00 (1)

1702 60 80 9100

S00

EUR/100 kg torrvara

81,71 (2)

1702 60 95 9000

S00

EUR/1 % sackaros × 100 kg nettoprodukt

0,4300 (3)

1702 90 30 9000

S00

EUR/100 kg torrvara

43,00 (1)

1702 90 60 9000

S00

EUR/1 % sackaros × 100 kg nettoprodukt

0,4300 (3)

1702 90 71 9000

S00

EUR/1 % sackaros × 100 kg nettoprodukt

0,4300 (3)

1702 90 99 9900

S00

EUR/1 % sackaros × 100 kg nettoprodukt

0,4300 (3)
   (4)

2106 90 30 9000

S00

EUR/100 kg torrvara

43,00 (1)

2106 90 59 9000

S00

EUR/1 % sackaros × 100 kg nettoprodukt

0,4300 (3)

Anm.: Produktkoderna och destinationskoderna serie ”A” fastställs i kommissionens förordning (EEG) nr 3846/87 (EGT L 366, 24.12.1987, s. 1).

De numeriska destinationskoderna fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 2081/2003 (EGT L 313, 28.11.2003, s. 11).

Övriga destinationer fastställs enligt följande:

S00

:

alla destinationer (tredjeland, andra territorier, försörjning och destinationer som kan jämställas med export utanför gemenskapen) utom Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kroatien, Serbien och Montenegro (inklusive Kosovo, såsom anges i resolutionen 1244 från sammanträdet i FN:s säkerhetsråd den 10 juni 1999), f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, utom för socker som ingår som komponent i sådana produkter som avses i artikel 1.2 b i rådets förordning (EG) nr 2201/96 (EGT L 297, 21.11.1996, s. 29).

---

(1)  Endast tillämplig på produkter enligt artikel 5 i förordning (EG) nr 2135/95.

(2)  Endast tillämplig på produkter enligt artikel 6 i förordning (EG) nr 2135/95.

(3)  Basbeloppet skall inte tillämpas för sirap med en renhetsgrad under 85 % (förordning (EG) nr 2135/95). Sackaroshalten skall fastställas i enlighet med artikel 3 i förordning (EG) nr 2135/95.

(4)  Basbeloppet skall inte tillämpas på den produkt som definieras i punkt 2 i bilagan till kommissionens förordning (EEG) nr 3513/92 (EGT L 355. 5.12.1992, s. 12).

---

| 29.10.2004 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 326/10 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2004

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 326/10

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1870/2004

av den 28 oktober 2004

om fastställande av det maximala exportbidraget för vitsocker till vissa tredjeländer med avseende på 11:e delanbudsinfordran som genomförs inom ramen för den stående anbudsinfordran som föreskrivs i förordning (EG) nr 1327/2004

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1260/2001 av den 19 juni 2001 om den gemensamma organisationen av marknaden för socker (1), särskilt artikel 27.5 andra stycket, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens förordning (EG) nr 1327/2004 av den 19 juli 2004 om en stående anbudsinfordran för regleringsåret 2004/05 för fastställande av avgifter och/eller exportbidrag för vitsocker (2) krävs att delanbudsinfordringar skall genomföras för export av detta socker till vissa tredjeländer. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens förordning (EG) nr 1327/2004 av den 19 juli 2004 om en stående anbudsinfordran för regleringsåret 2004/05 för fastställande av avgifter och/eller exportbidrag för vitsocker (2) krävs att delanbudsinfordringar skall genomföras för export av detta socker till vissa tredjeländer.

| (2) | I enlighet med artikel 9.1 i förordning (EG) nr 1327/2004 skall ett maximalt exportbidrag fastställas för den aktuella delanbudsinfordran i förekommande fall, med hänsyn särskilt till situationen och den förutsebara utvecklingen i gemenskapen och på världsmarknaden i fråga om socker. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 9.1 i förordning (EG) nr 1327/2004 skall ett maximalt exportbidrag fastställas för den aktuella delanbudsinfordran i förekommande fall, med hänsyn särskilt till situationen och den förutsebara utvecklingen i gemenskapen och på världsmarknaden i fråga om socker.

| (3) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för socker. |
| --- | --- |

(3)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för socker.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Med avseende på 11:e delanbudsinfordran för vitsocker som genomförs i enlighet med förordning (EG) nr 1327/2004 skall det maximala beloppet för exportbidrag vara 46,144 EUR/100 kg.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 29 oktober 2004.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 28 oktober 2004.

På kommissionens vägnar

Franz FISCHLER

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 178, 30.6.2001, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 39/2004 (EUT L 6, 10.1.2004, s. 16).

1

(2)  EUT L 246, 20.7.2004, s. 23. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1685/2004 (EUT L 303, 30.9.2004, s. 21).

2

---

| 29.10.2004 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 326/11 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2004

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 326/11

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1871/2004

av den 28 oktober 2004

om fastställande av det högsta exportbidraget för smör inom ramen för den stående anbudsinfordran som fastställs i förordning (EG) nr 581/2004

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1255/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för mjölk och mjölkprodukter (1), särskilt artikel 31.3 tredje stycket i denna, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens förordning (EG) nr 581/2004 av den 26 mars 2004 om inledande av en stående anbudsinfordran för exportbidrag för vissa typer av smör (2) fastställs bestämmelser för en stående anbudsinfordran. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens förordning (EG) nr 581/2004 av den 26 mars 2004 om inledande av en stående anbudsinfordran för exportbidrag för vissa typer av smör (2) fastställs bestämmelser för en stående anbudsinfordran.

| (2) | Enligt artikel 5 i kommissionens förordning (EG) nr 580/2004 av den 26 mars 2004 om fastställande av ett anbudsförfarande för exportbidrag för vissa mjölkprodukter (3) och en granskning av de anbud som inlämnats inom ramen för anbudsförfarandet är det lämpligt att fastställa ett högsta exportbidrag för den anbudsperiod som löper ut den 27 oktober 2004. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 5 i kommissionens förordning (EG) nr 580/2004 av den 26 mars 2004 om fastställande av ett anbudsförfarande för exportbidrag för vissa mjölkprodukter (3) och en granskning av de anbud som inlämnats inom ramen för anbudsförfarandet är det lämpligt att fastställa ett högsta exportbidrag för den anbudsperiod som löper ut den 27 oktober 2004.

| (3) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för mjölk och mjölkprodukter. |
| --- | --- |

(3)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för mjölk och mjölkprodukter.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

För den stående anbudsinfordran som inleddes genom förordning (EG) nr 581/2004 för den anbudsperiod som löper ut den 27 oktober 2004 skall det högsta bidragsbeloppet för de produkter som avses i artikel 1.1 i den förordningen vara det som anges i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 29 oktober 2004.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 28 oktober 2004.

På kommissionens vägnar

Franz FISCHLER

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 160, 26.6.1999, s. 48. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 186/2004 (EUT L 29, 3.2.2004, s. 6).

1

(2)  EUT L 90, 27.3.2004, s. 64.

2

(3)  EUT L 90, 27.3.2004, s. 58.

3

---

BILAGA

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Produkt | Nomenklaturnummer för exportbidrag | Högsta exportbidragsbelopp |
| För export till den destination som avses i artikel 1.1 första strecksatsen i förordning (EG) nr 581/2004 | För export till de destinationer som avses i artikel 1.1 andra strecksatsen i förordning (EG) nr 581/2004 |
| Smör | ex ex 0405 10 19 9500 | — | — |
| Smör | ex ex 0405 10 19 9700 | 132,00 | 139,00 |
| Smörolja | ex ex 0405 90 10 9000 | — | 170,00 |

(EUR/100 kg)

Produkt

Nomenklaturnummer för exportbidrag

Högsta exportbidragsbelopp

För export till den destination som avses i artikel 1.1 första strecksatsen i förordning (EG) nr 581/2004

För export till de destinationer som avses i artikel 1.1 andra strecksatsen i förordning (EG) nr 581/2004

Smör

ex ex 0405 10 19 9500

—

—

Smör

ex ex 0405 10 19 9700

132,00

139,00

Smörolja

ex ex 0405 90 10 9000

—

170,00

---

| 29.10.2004 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 326/13 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2004

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 326/13

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1872/2004

av den 28 oktober 2004

om fastställande av det högsta exportbidraget för skummjölkspulver inom ramen för den stående anbudsinfordran som föreskrivs i förordning (EG) nr 582/2004

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1255/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för mjölk och mjölkprodukter (1), särskilt artikel 31.3 tredje stycket i denna, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens förordning (EG) nr 582/2004 av den 26 mars 2004 om inledande av en stående anbudsinfordran för exportbidrag för skummjölkspulver (2) föreskrivs en stående anbudsinfordran. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens förordning (EG) nr 582/2004 av den 26 mars 2004 om inledande av en stående anbudsinfordran för exportbidrag för skummjölkspulver (2) föreskrivs en stående anbudsinfordran.

| (2) | I enlighet med artikel 5 i kommissionens förordning (EG) nr 580/2004 av den 26 mars 2004 om fastställande av ett anbudsförfarande för exportbidrag för vissa mjölkprodukter (3) och efter en bedömning av de anbud som lämnats in inom ramen för anbudsinfordran bör ett högsta exportbidrag fastställas för den anbudsperiod som löper ut den 27 oktober 2004. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 5 i kommissionens förordning (EG) nr 580/2004 av den 26 mars 2004 om fastställande av ett anbudsförfarande för exportbidrag för vissa mjölkprodukter (3) och efter en bedömning av de anbud som lämnats in inom ramen för anbudsinfordran bör ett högsta exportbidrag fastställas för den anbudsperiod som löper ut den 27 oktober 2004.

| (3) | Förvaltningskommittén för mjölk och mjölkprodukter har inte yttrat sig inom den tid som ordföranden har bestämt. |
| --- | --- |

(3)

Förvaltningskommittén för mjölk och mjölkprodukter har inte yttrat sig inom den tid som ordföranden har bestämt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Inom ramen för den stående anbudsinfordran som inleds genom förordning (EG) nr 582/2004 skall det högsta exportbidraget för den produkt och de destinationer som avses i artikel 1.1 i den förordningen vara 31,00 EUR/100 kg för den anbudsperiod som löper ut den 27 oktober 2004.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 29 oktober 2004.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 28 oktober 2004.

På kommissionens vägnar

Franz FISCHLER

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 160, 26.6.1999, s. 48. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 186/2004 (EUT L 29, 3.2.2004, s. 6).

1

(2)  EUT L 90, 27.3.2004, s. 67.

2

(3)  EUT L 90, 27.3.2004, s. 58.

3

---

| 29.10.2004 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 326/14 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2004

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 326/14

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1873/2004

av den 28 oktober 2004

om fastställande av bidragssatserna för vissa mjölkprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1255/1999 av den 15 maj 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för mjölk och mjölkprodukter (1), särskilt artikel 31.3 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 31.1 i förordning (EG) nr 1255/1999 föreskrivs att skillnaden mellan priserna i internationell handel för de produkter som förtecknas i artikel 1 a–e och g i nämnda förordning och priserna inom gemenskapen får täckas av ett exportbidrag. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 31.1 i förordning (EG) nr 1255/1999 föreskrivs att skillnaden mellan priserna i internationell handel för de produkter som förtecknas i artikel 1 a–e och g i nämnda förordning och priserna inom gemenskapen får täckas av ett exportbidrag.

| (2) | I kommissionens förordning (EG) nr 1520/2000 av den 13 juli 2000 om gemensamma tillämpningsföreskrifter för beviljande av exportbidrag för vissa jordbruksprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget, och kriterier för fastställande av bidragsbeloppen (2), anges de produkter för vilka en bidragssats bör fastställas som skall tillämpas när dessa produkter exporteras i form av varor som förtecknas i bilaga II till förordning (EG) nr 1255/1999. |
| --- | --- |

(2)

I kommissionens förordning (EG) nr 1520/2000 av den 13 juli 2000 om gemensamma tillämpningsföreskrifter för beviljande av exportbidrag för vissa jordbruksprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget, och kriterier för fastställande av bidragsbeloppen (2), anges de produkter för vilka en bidragssats bör fastställas som skall tillämpas när dessa produkter exporteras i form av varor som förtecknas i bilaga II till förordning (EG) nr 1255/1999.

| (3) | Enligt artikel 4.1 första stycket i förordning (EG) nr 1520/2000 är det nödvändigt att för varje månad fastställa bidragssatsen för 100 kg av var och en av basprodukterna i fråga. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 4.1 första stycket i förordning (EG) nr 1520/2000 är det nödvändigt att för varje månad fastställa bidragssatsen för 100 kg av var och en av basprodukterna i fråga.

| (4) | När det gäller vissa mjölkprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget finns det emellertid, om det på förhand fastställs höga bidragssatser, en risk att de åtaganden som görs i samband med dessa bidrag äventyras. För att undvika detta måste lämpliga säkerhetsåtgärder vidtas utan att detta hindrar ingåendet av långtidskontrakt. Genom att en specifik bidragssats för förutfastställelse av bidrag bestäms för dessa produkter bör båda dessa syften kunna uppnås. |
| --- | --- |

(4)

När det gäller vissa mjölkprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget finns det emellertid, om det på förhand fastställs höga bidragssatser, en risk att de åtaganden som görs i samband med dessa bidrag äventyras. För att undvika detta måste lämpliga säkerhetsåtgärder vidtas utan att detta hindrar ingåendet av långtidskontrakt. Genom att en specifik bidragssats för förutfastställelse av bidrag bestäms för dessa produkter bör båda dessa syften kunna uppnås.

| (5) | I artikel 4.3 i förordning (EG) nr 1520/2000 föreskrivs att när exportbidragssatsen fastställs, bör hänsyn vid behov tas till de produktionsbidrag, stöd och andra åtgärder med motsvarande verkan, som i enlighet med förordningen om den gemensamma organisationen av marknaden för produkten i fråga, är tillämpliga i alla medlemsstater för de basprodukter som förtecknas i bilaga A till förordning (EG) nr 1520/2000 eller för likställda produkter. |
| --- | --- |

(5)

I artikel 4.3 i förordning (EG) nr 1520/2000 föreskrivs att när exportbidragssatsen fastställs, bör hänsyn vid behov tas till de produktionsbidrag, stöd och andra åtgärder med motsvarande verkan, som i enlighet med förordningen om den gemensamma organisationen av marknaden för produkten i fråga, är tillämpliga i alla medlemsstater för de basprodukter som förtecknas i bilaga A till förordning (EG) nr 1520/2000 eller för likställda produkter.

| (6) | I artikel 12.1 i förordning (EG) nr 1255/1999 föreskrivs att ett stöd skall utbetalas för gemenskapsproducerad skummjölk som bearbetas till kasein, om denna mjölk och det kasein som framställs av denna mjölk uppfyller vissa villkor. |
| --- | --- |

(6)

I artikel 12.1 i förordning (EG) nr 1255/1999 föreskrivs att ett stöd skall utbetalas för gemenskapsproducerad skummjölk som bearbetas till kasein, om denna mjölk och det kasein som framställs av denna mjölk uppfyller vissa villkor.

| (7) | I kommissionens förordning (EG) nr 2571/97 av den 15 december 1997 om försäljning av smör till reducerat pris och beviljande av stöd för grädde, smör och koncentrerat smör som används vid framställning av bakverk, glass och andra livsmedel (3), fastställs att smör och grädde till reducerat pris bör göras tillgängliga för industrier som framställer vissa produkter. |
| --- | --- |

(7)

I kommissionens förordning (EG) nr 2571/97 av den 15 december 1997 om försäljning av smör till reducerat pris och beviljande av stöd för grädde, smör och koncentrerat smör som används vid framställning av bakverk, glass och andra livsmedel (3), fastställs att smör och grädde till reducerat pris bör göras tillgängliga för industrier som framställer vissa produkter.

| (8) | Enligt rådets förordning (EG) nr 1676/2004 av den 24 september 2004 om fastställande av autonoma övergångsbestämmelser för import av vissa bearbetade jordbruksprodukter med ursprung i Bulgarien och för export av vissa bearbetade jordbruksprodukter till Bulgarien (4), som gäller från och med den 1 oktober 2004, är bearbetade jordbruksprodukter som inte förtecknas i bilaga I till fördraget och som exporteras till Bulgarien inte berättigade till exportbidrag. |
| --- | --- |

(8)

Enligt rådets förordning (EG) nr 1676/2004 av den 24 september 2004 om fastställande av autonoma övergångsbestämmelser för import av vissa bearbetade jordbruksprodukter med ursprung i Bulgarien och för export av vissa bearbetade jordbruksprodukter till Bulgarien (4), som gäller från och med den 1 oktober 2004, är bearbetade jordbruksprodukter som inte förtecknas i bilaga I till fördraget och som exporteras till Bulgarien inte berättigade till exportbidrag.

| (9) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för mjölk och mjölkprodukter. |
| --- | --- |

(9)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för mjölk och mjölkprodukter.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De exportbidragssatser som gäller för de basprodukter som anges i bilaga A till förordning (EG) nr 1520/2000 och i artikel 1 i förordning (EG) nr 1255/1999, och som exporteras i form av varor som förtecknas i bilaga II till förordning (EG) nr 1255/1999, skall för de produkter som förtecknas i bilagan till den här förordningen fastställas i överensstämmelse med denna bilaga.

Artikel 2

Genom undantag från artikel 1 och med verkan från och med den 1 oktober 2004 skall de bidragssatser som anges i bilagan inte vara tillämpliga på varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget när dessa exporteras till Bulgarien.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den 29 oktober 2004.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 28 oktober 2004.

På kommissionens vägnar

Olli REHN

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 160, 26.6.1999, s. 48. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 186/2004 (EUT L 29, 3.2.2004, s. 6).

1

(2)  EGT L 177, 15.7.2000, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 886/2004 (EUT L 168, 1.5.2004, s. 14).

2

(3)  EGT L 350, 20.12.1997, s. 3. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 921/2004 (EUT L 163, 30.4.2004, s. 94).

3

(4)  EUT L 301, 28.9.2004, s. 1.

4

---

BILAGA

Bidragssatser som från och med den 29 oktober 2004 skall tillämpas för vissa mjölkprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nummer | Varuslag | Bidragssats |
| vid förutfastställelse av bidrag | annan |
| ex 0402 10 19 | Mjölk i form av pulver eller granulat eller i annan fast form, inte försatt med socker eller annat sötningsmedel, med en fetthalt av högst 1,5 viktprocent (PG 2): | | |
| a) | Vid export av varor enligt KN-nummer 3501 |

(EUR/100 kg)

KN-nummer

Varuslag

Bidragssats

vid förutfastställelse av bidrag

annan

ex 0402 10 19

Mjölk i form av pulver eller granulat eller i annan fast form, inte försatt med socker eller annat sötningsmedel, med en fetthalt av högst 1,5 viktprocent (PG 2):

a)

Vid export av varor enligt KN-nummer 3501

—

—

| b) | Vid export av andra varor |
| --- | --- |

b)

Vid export av andra varor

29,00

29,00

ex 0402 21 19

Mjölk i form av pulver eller granulat eller i annan fast form, inte försatt med socker eller annat sötningsmedel, med en fetthalt av 26 viktprocent (PG 3):

| a) | Vid export av varor som innehåller, i form av produkter som jämställs med PG 3, smör eller grädde till reducerat pris enligt förordning (EG) nr 2571/97 |
| --- | --- |

a)

Vid export av varor som innehåller, i form av produkter som jämställs med PG 3, smör eller grädde till reducerat pris enligt förordning (EG) nr 2571/97

36,05

36,05

| b) | Vid export av andra varor |
| --- | --- |

b)

Vid export av andra varor

70,00

70,00

ex 0405 10

Smör med en fetthalt av 82 viktprocent (PG 6):

| a) | Vid export av varor som innehåller smör eller grädde till reducerat pris, framställda i enlighet med de villkor som fastställs i förordning (EG) nr 2571/97 |
| --- | --- |

a)

Vid export av varor som innehåller smör eller grädde till reducerat pris, framställda i enlighet med de villkor som fastställs i förordning (EG) nr 2571/97

46,00

46,00

| b) | Vid export av varor enligt KN-nummer 2106 90 98 som innehåller minst 40 viktprocent mjölkfett |
| --- | --- |

b)

Vid export av varor enligt KN-nummer 2106 90 98 som innehåller minst 40 viktprocent mjölkfett

138,25

138,25

| c) | Vid export av andra varor |
| --- | --- |

c)

Vid export av andra varor

131,00

131,00

---

| 29.10.2004 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 326/17 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2004

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 326/17

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1874/2004

av den 28 oktober 2004

om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/17/EG och 2004/18/EG avseende tröskelvärden för upphandlingsförfaranden

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/17/EG av den 31 mars 2004 om samordning av förfarandena vid upphandling på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster (1), särskilt artikel 69 i detta,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/18/EG av den 31 mars 2004 om samordning av förfarandena vid offentlig upphandling av varor, tjänster och byggentreprenader (2), särskilt artikel 78 i detta,

efter att ha hört rådgivande kommittén för offentlig upphandling, och

av följande skäl:

| (1) | Genom beslut 94/800/EG av den 22 december 1994 om ingående, på Europeiska gemenskapens vägnar och på dess behörighetsområden, av avtalen i de multilaterala förhandlingarna inom Uruguayrundan (1986–1994) (3), godkände rådet avtalet om offentlig upphandling, nedan kallat ”avtalet”, som är bifogat i bilaga 4. Enligt avtalet skall dess bestämmelser gälla när upphandlingens värde når eller överskrider vissa belopp, nedan kallade ”tröskelvärden”, som uttrycks i särskilda dragningsrätter. |
| --- | --- |

(1)

Genom beslut 94/800/EG av den 22 december 1994 om ingående, på Europeiska gemenskapens vägnar och på dess behörighetsområden, av avtalen i de multilaterala förhandlingarna inom Uruguayrundan (1986–1994) (3), godkände rådet avtalet om offentlig upphandling, nedan kallat ”avtalet”, som är bifogat i bilaga 4. Enligt avtalet skall dess bestämmelser gälla när upphandlingens värde når eller överskrider vissa belopp, nedan kallade ”tröskelvärden”, som uttrycks i särskilda dragningsrätter.

| (2) | Ett av syftena med direktiv 2004/17/EG och 2004/18/EG är att upphandlande enheter och myndigheter som tillämpar dessa direktiv samtidigt skall kunna uppfylla kraven i avtalet. Därför bör de tröskelvärden som fastställs i direktiven och som berörs av avtalet kontrolleras och i förekommande fall justeras uppåt eller nedåt av kommissionen, så att de skall motsvara det motvärde i euro, avrundat nedåt till närmaste tusental, som svarar mot tröskelvärdena i avtalet. De i direktiven angivna tröskelvärdena överensstämmer dock inte med de motvärden för tröskelvärdena i avtalet som omräknats för perioden 1 januari 2004–31 december 2005 (4). De bör därför justeras. |
| --- | --- |

(2)

Ett av syftena med direktiv 2004/17/EG och 2004/18/EG är att upphandlande enheter och myndigheter som tillämpar dessa direktiv samtidigt skall kunna uppfylla kraven i avtalet. Därför bör de tröskelvärden som fastställs i direktiven och som berörs av avtalet kontrolleras och i förekommande fall justeras uppåt eller nedåt av kommissionen, så att de skall motsvara det motvärde i euro, avrundat nedåt till närmaste tusental, som svarar mot tröskelvärdena i avtalet. De i direktiven angivna tröskelvärdena överensstämmer dock inte med de motvärden för tröskelvärdena i avtalet som omräknats för perioden 1 januari 2004–31 december 2005 (4). De bör därför justeras.

| (3) | I syfte att minska antalet tillämpliga tröskelvärden har man i direktiven 2004/17/EG och 2004/18/EG anpassat de tröskelvärden som inte följer av avtalet till de tröskelvärden som följer av detta. Tröskelvärdena bör därför justeras även av detta skäl. |
| --- | --- |

(3)

I syfte att minska antalet tillämpliga tröskelvärden har man i direktiven 2004/17/EG och 2004/18/EG anpassat de tröskelvärden som inte följer av avtalet till de tröskelvärden som följer av detta. Tröskelvärdena bör därför justeras även av detta skäl.

| (4) | Dessa ändringar skall inte påverka nationella bestämmelser om genomförande av direktiv 2004/17/EG och 2004/18/EG från och med de tröskelvärden som är lägre än de som anges i direktiven. |
| --- | --- |

(4)

Dessa ändringar skall inte påverka nationella bestämmelser om genomförande av direktiv 2004/17/EG och 2004/18/EG från och med de tröskelvärden som är lägre än de som anges i direktiven.

| (5) | Direktiven 2004/17/EG och 2004/18/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

Direktiven 2004/17/EG och 2004/18/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Direktiv 2004/17/EG ändras enligt följande:

| 1. | Artikel 16 ändras på följande sätt:






  a) | I led a skall beloppet ”499 000 euro” ersättas av ”473 000 euro”. |
| --- | --- | --- |

1.

Artikel 16 ändras på följande sätt:

a)

I led a skall beloppet ”499 000 euro” ersättas av ”473 000 euro”.

| b) | I led b skall beloppet ”6 242 000 euro” ersättas av ”5 923 000 euro”. |
| --- | --- |

b)

I led b skall beloppet ”6 242 000 euro” ersättas av ”5 923 000 euro”.

| 2. | Artikel 61 ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 1 skall beloppet ”499 000 euro” ersättas av ”473 000 euro”. |
| --- | --- | --- |

2.

Artikel 61 ändras på följande sätt:

a)

I punkt 1 skall beloppet ”499 000 euro” ersättas av ”473 000 euro”.

| b) | I punkt 2 skall beloppet ”499 000 euro” ersättas av ”473 000 euro”. |
| --- | --- |

b)

I punkt 2 skall beloppet ”499 000 euro” ersättas av ”473 000 euro”.

Artikel 2

Direktiv 2004/18/EG ändras enligt följande:

| 1. | Artikel 7 ändras på följande sätt:






  a) | I led a skall beloppet ”162 000 euro” ersättas av ”154 000 euro”. |
| --- | --- | --- |

1.

Artikel 7 ändras på följande sätt:

a)

I led a skall beloppet ”162 000 euro” ersättas av ”154 000 euro”.

| b) | I led b skall beloppet ”249 000 euro” ersättas av ”236 000 euro”. |
| --- | --- |

b)

I led b skall beloppet ”249 000 euro” ersättas av ”236 000 euro”.

| c) | I led c skall beloppet ”6 242 000 euro” ersättas av ”5 923 000 euro”. |
| --- | --- |

c)

I led c skall beloppet ”6 242 000 euro” ersättas av ”5 923 000 euro”.

| 2. | Artikel 8 första stycket ändras på följande sätt:






  a) | I led a skall beloppet ”6 242 000 euro” ersättas av ”5 923 000 euro”. |
| --- | --- | --- |

2.

Artikel 8 första stycket ändras på följande sätt:

a)

I led a skall beloppet ”6 242 000 euro” ersättas av ”5 923 000 euro”.

| b) | i led b skall beloppet ”249 000 euro” ersättas av ”154 000 euro”. |
| --- | --- |

b)

i led b skall beloppet ”249 000 euro” ersättas av ”154 000 euro”.

| 3. | I artikel 56 skall beloppet ”6 242 000 euro” ersättas av ”5 923 000 euro”. |
| --- | --- |

3.

I artikel 56 skall beloppet ”6 242 000 euro” ersättas av ”5 923 000 euro”.

| 4. | I artikel 63.1 första stycket skall beloppet ”6 242 000 euro” ersättas av ”5 923 000 euro”. |
| --- | --- |

4.

I artikel 63.1 första stycket skall beloppet ”6 242 000 euro” ersättas av ”5 923 000 euro”.

| 5. | Artikel 67.1 ändras på följande sätt:






  a) | I led a skall beloppet ”162 000 euro” ersättas av ”154 000 euro”. |
| --- | --- | --- |

5.

Artikel 67.1 ändras på följande sätt:

a)

I led a skall beloppet ”162 000 euro” ersättas av ”154 000 euro”.

| b) | I led b skall beloppet ”249 000 euro” ersättas av ”236 000 euro”. |
| --- | --- |

b)

I led b skall beloppet ”249 000 euro” ersättas av ”236 000 euro”.

| c) | I led c skall beloppet ”249 000 euro” ersättas av ”236 000 euro”. |
| --- | --- |

c)

I led c skall beloppet ”249 000 euro” ersättas av ”236 000 euro”.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 28 oktober 2004.

På kommissionens vägnar

Frederik BOLKESTEIN

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 134, 30.4.2004, s. 1.

1

(2)  EUT L 134, 30.4.2004, s. 114.

2

(3)  EGT L 336, 23.12.1994, s. 1.

3

(4)  EUT C 309, 19.12.2003, s. 14.

4

---

| 29.10.2004 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 326/19 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2004

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 326/19

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1875/2004

av den 28 oktober 2004

om ändring av bilagorna II och III till rådets förordning (EEG) nr 2377/90 om inrättandet av ett gemenskapsförfarande för att fastställa gränsvärden för högsta tillåtna restmängder av veterinärmedicinska läkemedel i livsmedel med animaliskt ursprung beträffande natriumsalicylat och fenvalerat

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 2377/90 av den 26 juni 1990 om inrättandet av ett gemenskapsförfarande för att fastställa gränsvärden för högsta tillåtna restmängder av veterinärmedicinska läkemedel i livsmedel med animaliskt ursprung (1), särskilt artikel 3 och artikel 4 tredje stycket i denna,

med beaktande av yttranden från Europeiska läkemedelsmyndigheten och Kommittén för veterinärmedicinska läkemedel, och

av följande skäl:

| (1) | Alla farmakologiskt verksamma ämnen som används inom gemenskapen i veterinärmedicinska läkemedel som är avsedda att ges till livsmedelsproducerande djur skall utvärderas i enlighet med förordning (EEG) nr 2377/90. |
| --- | --- |

(1)

Alla farmakologiskt verksamma ämnen som används inom gemenskapen i veterinärmedicinska läkemedel som är avsedda att ges till livsmedelsproducerande djur skall utvärderas i enlighet med förordning (EEG) nr 2377/90.

| (2) | Ämnet natriumsalicylat har förts in i bilaga II för alla livsmedelsproducerande djurarter förutom fisk, men endast för utvärtes bruk. Användningen bör utvidgas till att även omfatta oralt bruk hos nötkreatur och svin, med undantag av djur som producerar mjölk avsedd som livsmedel. |
| --- | --- |

(2)

Ämnet natriumsalicylat har förts in i bilaga II för alla livsmedelsproducerande djurarter förutom fisk, men endast för utvärtes bruk. Användningen bör utvidgas till att även omfatta oralt bruk hos nötkreatur och svin, med undantag av djur som producerar mjölk avsedd som livsmedel.

| (3) | Det preliminära gränsvärdet för högsta tillåtna restmängd av fenvalerat upphör att gälla den 1 juli 2004. Det har visat sig ändamålsenligt att möjliggöra ett slutförande av den vetenskapliga forskningen om detta ämne, och giltighetstiden för det preliminära gränsvärdet för högsta tillåtna restmängd bör därför förlängas till den 1 juli 2006. |
| --- | --- |

(3)

Det preliminära gränsvärdet för högsta tillåtna restmängd av fenvalerat upphör att gälla den 1 juli 2004. Det har visat sig ändamålsenligt att möjliggöra ett slutförande av den vetenskapliga forskningen om detta ämne, och giltighetstiden för det preliminära gränsvärdet för högsta tillåtna restmängd bör därför förlängas till den 1 juli 2006.

| (4) | Förordning (EEG) nr 2377/90 bör ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Förordning (EEG) nr 2377/90 bör ändras i enlighet med detta.

| (5) | En tillräcklig tidsfrist bör fastställas innan denna förordning blir tillämplig, så att medlemsstaterna kan göra de nödvändiga anpassningarna till bestämmelserna i denna förordning av de tillstånd att släppa ut de berörda veterinärmedicinska läkemedlen på marknaden som har beviljats enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/82/EG av den 6 november 2001 om upprättande av gemenskapsregler för veterinärmedicinska läkemedel (2). |
| --- | --- |

(5)

En tillräcklig tidsfrist bör fastställas innan denna förordning blir tillämplig, så att medlemsstaterna kan göra de nödvändiga anpassningarna till bestämmelserna i denna förordning av de tillstånd att släppa ut de berörda veterinärmedicinska läkemedlen på marknaden som har beviljats enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/82/EG av den 6 november 2001 om upprättande av gemenskapsregler för veterinärmedicinska läkemedel (2).

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Ständiga kommittén för veterinärmedicinska läkemedel. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Ständiga kommittén för veterinärmedicinska läkemedel.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagorna II och III till förordning (EEG) nr 2377/90 skall ändras i enlighet med bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den skall tillämpas från och med den 28 december 2004.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 28 oktober 2004.

På kommissionens vägnar

Olli REHN

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 224, 18.8.1990, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1851/2004 (EUT L 323, 26.10.2004, s. 6).

1

(2)  EGT L 311, 28.11.2001, s. 1. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2004/28/EG (EUT L 136, 30.4.2004, s. 58).

2

---

BILAGA

A.   Följande ämne(n) skall föras in i förordning (EEG) nr 2377/90 bilaga II

2.   Organiska föreningar

| Farmakologiskt verksamma substanser | Djurarter |
| --- | --- |
| ”Natriumsalicylat | Nötkreatur, svin (1) |

Farmakologiskt verksamma substanser

Djurarter

”Natriumsalicylat

Nötkreatur, svin (1)

B.   Följande ämne(n) skall föras in i förordning (EEG) nr 2377/90 bilaga III

2.   Antiparasitära medel

2.2   Medel mot ektoparasiter

2.2.3   Pyretroider

| Farmakologiskt verksamma substanser | Restmarkör | Djurarter | MRL | Målvävnader |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ”Fenvalerat
   (2) | Fenvalerat (summan av RR-, SS-, RS- och SR-isomererna) | Nötkreatur | 25 μg/kg | Muskel |
| 250 μg/kg | Fett |
| 25 μg/kg | Lever |
| 25 μg/kg | Njure |
| 40 μg/kg | Mjölk |

Farmakologiskt verksamma substanser

Restmarkör

Djurarter

MRL

Målvävnader

”Fenvalerat
   (2)

Fenvalerat (summan av RR-, SS-, RS- och SR-isomererna)

Nötkreatur

25 μg/kg

Muskel

250 μg/kg

Fett

25 μg/kg

Lever

25 μg/kg

Njure

40 μg/kg

Mjölk

---

(1)  Endast för oral administrering. Ej till djur som producerar mjölk för human konsumtion.”

(2)  Preliminära MRL upphör att gälla den 1.7.2006.”

---

| 29.10.2004 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 326/22 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2004

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 326/22

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1876/2004

av den 28 oktober 2004

om ändring av bilaga I till förordning (EG) nr 953/2003 om förhindrande av att handeln med vissa viktiga mediciner avleds till Europeiska unionen

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 953/2003 av den 26 maj 2003 om förhindrande av att handeln med vissa viktiga mediciner avleds till Europeiska unionen (1), särskilt artikel 4.8 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionen har mottagit ansökningar enligt artikel 4 i förordning (EG) nr 953/2003 avseende vissa läkemedel. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen har mottagit ansökningar enligt artikel 4 i förordning (EG) nr 953/2003 avseende vissa läkemedel.

| (2) | Kommissionen har fastställt att de ansökningar som inkommit uppfyller kraven i förordning (EG) nr 953/2003 i enlighet med det förfarande som föreskrivs i artikel 5.2 i den förordningen. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen har fastställt att de ansökningar som inkommit uppfyller kraven i förordning (EG) nr 953/2003 i enlighet med det förfarande som föreskrivs i artikel 5.2 i den förordningen.

| (3) | De sökande har underrättats om kommissionens beslut att godta deras ansökningar. |
| --- | --- |

(3)

De sökande har underrättats om kommissionens beslut att godta deras ansökningar.

| (4) | Bilaga I till förordning (EG) nr 953/2003 bör därför kompletteras med de berörda produkterna. |
| --- | --- |

(4)

Bilaga I till förordning (EG) nr 953/2003 bör därför kompletteras med de berörda produkterna.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga I till förordning (EG) nr 953/2003 skall kompletteras med de produkter och andra uppgifter som ingår i bilagan till denna förordning för att förhindra att handeln med vissa viktiga mediciner avleds till Europeiska unionen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 28 oktober 2004.

På kommissionens vägnar

Pascal LAMY

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 135, 3.6.2003, s. 5.

1

---

Bilaga

| Produkt | Tillverkare/exportör | Destinationsland | Utmärkande drag | Godkännandedatum | KN-nummer/TARIC-nummer (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”TRIZIVIR


  750 mg × 60 | GLAXO SMITH KLINE |
| GSK House |
| 980 Great West Road |
| BRENTFORD, MIDDX |
| TW8 9GS |
| Förenade kungariket |

Produkt

Tillverkare/exportör

Destinationsland

Utmärkande drag

Godkännandedatum

KN-nummer/TARIC-nummer (1)

”TRIZIVIR

750 mg × 60

GLAXO SMITH KLINE

GSK House

980 Great West Road

BRENTFORD, MIDDX

TW8 9GS

Förenade kungariket

Afghanistan

Angola

Armenien

Azerbajdzjan

Bangladesh

Benin

Bhutan

Botswana

Burkina Faso

Burundi

Centralafrikanska republiken

Demokratiska republiken Kongo

Djibouti

Ekvatorialguinea

Elfenbenskusten

Eritrea

Etiopien

Gambia

Ghana

Guinea

Guinea Bissau

Haiti

Honduras

Indien

Indonesien

Jemen

Kambodja

Kamerun

Kap Verde

Kenya

Kirgizistan

Kiribati

Komorerna

Kongo

Laos

Lesotho

Liberia

Madagaskar

Malawi

Maldiverna

Mali

Mauretanien

Moçambique

Moldavien

Mongoliet

Myanmar

Namibia

Nepal

Nicaragua

Niger

Nigeria

Nordkorea

Pakistan

Rwanda

Salomonöarna

Samoa

São Tomé och Príncipe

Senegal

Sierra Leone

Somalia

Särskild förpackning med text på tre språk

19.4.2004

3004 90 19

EPIVIR

150 mg × 60

| GLAXO SMITH KLINE |
| --- |
| GSK House |
| 980 Great West Road |
| BRENTFORD, MIDDX |
| TW8 9GS |
| Förenade kungariket |

GLAXO SMITH KLINE

GSK House

980 Great West Road

BRENTFORD, MIDDX

TW8 9GS

Förenade kungariket

Särskild förpackning med text på tre språk

19.4.2004

3004 90 19

RETROVIR

250 mg × 40

| GLAXO SMITH KLINE |
| --- |
| GSK House |
| 980 Great West Road |
| BRENTFORD, MIDDX |
| TW8 9GS |
| Förenade kungariket |

GLAXO SMITH KLINE

GSK House

980 Great West Road

BRENTFORD, MIDDX

TW8 9GS

Förenade kungariket

Allmän exportförpackning (blå), ej använd i EU

Förpackning för franska sjukhus – franskspråkiga länder

19.4.2004

3004 90 19

RETROVIR

300 mg × 60

| GLAXO SMITH KLINE |
| --- |
| GSK House |
| 980 Great West Road |
| BRENTFORD, MIDDX |
| TW8 9GS |
| Förenade kungariket |

GLAXO SMITH KLINE

GSK House

980 Great West Road

BRENTFORD, MIDDX

TW8 9GS

Förenade kungariket

Allmän exportförpackning (blå), ej använd i EU

Förpackning för franska sjukhus – franskspråkiga länder

19.4.2004

3004 90 19

RETROVIR

100 mg × 100

| GLAXO SMITH KLINE |
| --- |
| GSK House |
| 980 Great West Road |
| BRENTFORD, MIDDX |
| TW8 9GS |
| Förenade kungariket |

GLAXO SMITH KLINE

GSK House

980 Great West Road

BRENTFORD, MIDDX

TW8 9GS

Förenade kungariket

Allmän exportförpackning (blå), ej använd i EU

Förpackning för franska sjukhus – franskspråkiga länder

19.4.2004

3004 90 19

COMBIVIR

300/150 mg × 60

| GLAXO SMITH KLINE |
| --- |
| GSK House |
| 980 Great West Road |
| BRENTFORD, MIDDX |
| TW8 9GS |
| Förenade kungariket |

GLAXO SMITH KLINE

GSK House

980 Great West Road

BRENTFORD, MIDDX

TW8 9GS

Förenade kungariket

Särskild förpackning med text på tre språk

Flaskor (i stället för blisterförpackning) ’A22’-präglade tabletter

19.4.2004

3004 90 19

EPIVIR ORAL SOLUTION

10 mg/ml 240 ml

| GLAXO SMITH KLINE |
| --- |
| GSK House |
| 980 Great West Road |
| BRENTFORD, MIDDX |
| TW8 9GS |
| Förenade kungariket |

GLAXO SMITH KLINE

GSK House

980 Great West Road

BRENTFORD, MIDDX

TW8 9GS

Förenade kungariket

Särskild förpackning med text på tre språk

19.4.2004

3004 90 19

ZIAGEN

300 mg × 60

| GLAXO SMITH KLINE |
| --- |
| GSK House |
| 980 Great West Road |
| BRENTFORD, MIDDX |
| TW8 9GS |
| Förenade kungariket |

GLAXO SMITH KLINE

GSK House

980 Great West Road

BRENTFORD, MIDDX

TW8 9GS

Förenade kungariket

Sudan

Swaziland

Sydafrika

Tadzjikistan

Tanzania

Tchad

Togo

Tuvalu

Uganda

Vanuatu

Zambia

Zimbabwe

Östtimor

Allmän exportförpackning, ej använd i EU

Förpackning för franska sjukhus – franskspråkiga länder

20.9.2004

3004 90 19

RETROVIR ORAL SOLUTION

10 mg/ml

200 ml

| GLAXO SMITH KLINE |
| --- |
| GSK House |
| 980 Great West Road |
| BRENTFORD, MIDDX |
| TW8 9GS |
| Förenade kungariket |

GLAXO SMITH KLINE

GSK House

980 Great West Road

BRENTFORD, MIDDX

TW8 9GS

Förenade kungariket

Särskild förpackning med text på tre språk

20.9.2004

3004 90 19

---

(1)  Endast om det är tillämpligt.”

1

---

| 29.10.2004 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 326/25 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2004

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 326/25

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1877/2004

av den 28 oktober 2004

om ändring av bilaga III B till förordning (EG) nr 517/94, beträffande kvoter för Serbien och Montenegro

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 517/94 av den 7 mars 1994 om gemensamma bestämmelser för import av textilprodukter från vissa tredje länder som inte omfattas av bilaterala avtal, protokoll eller andra överenskommelser eller av andra särskilda gemenskapsbestämmelser för import (1), särskilt artikel 5 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EG) nr 517/94 fastställs årliga kvantitativa begränsningar för import till gemenskapen av vissa textilprodukter med ursprung i Serbien och Montenegro (2). |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EG) nr 517/94 fastställs årliga kvantitativa begränsningar för import till gemenskapen av vissa textilprodukter med ursprung i Serbien och Montenegro (2).

| (2) | Serbien och Montenegro befinner sig för närvarande i ett kritiskt skede i sin reformprocess. I detta skede är det viktigt att stödja de politiska och ekonomiska reformerna i landet och att se till att landet håller sig på rätt kurs med tanke på EU:s stabiliserings- och associeringsprocess. |
| --- | --- |

(2)

Serbien och Montenegro befinner sig för närvarande i ett kritiskt skede i sin reformprocess. I detta skede är det viktigt att stödja de politiska och ekonomiska reformerna i landet och att se till att landet håller sig på rätt kurs med tanke på EU:s stabiliserings- och associeringsprocess.

| (3) | Det är av stor betydelse som ett stöd för Serbien och Montenegros politiska och ekonomiska reformer och för landets integrering i europeiska strukturer att dess handelsmöjligheter på områden där det har komparativa ekonomiska fördelar förbättras. |
| --- | --- |

(3)

Det är av stor betydelse som ett stöd för Serbien och Montenegros politiska och ekonomiska reformer och för landets integrering i europeiska strukturer att dess handelsmöjligheter på områden där det har komparativa ekonomiska fördelar förbättras.

| (4) | Ökningen enligt den här förordningen av kvoterna utgör en del av en övergripande process för att främja närmare handelsförbindelser med Serbien och Montenegro vilken även omfattar förhandlingar med landet om ett textilavtal om bilateral liberalisering. |
| --- | --- |

(4)

Ökningen enligt den här förordningen av kvoterna utgör en del av en övergripande process för att främja närmare handelsförbindelser med Serbien och Montenegro vilken även omfattar förhandlingar med landet om ett textilavtal om bilateral liberalisering.

| (5) | Det rör sig således om att förbättra marknadstillträdet särskilt för textilprodukter och se över de gällande kvoterna för import av textilprodukter med ursprung i Serbien och Montenegro. Denna nya förbättring utgör en återspegling av de allmänna framsteg som uppnåtts hittills i de tekniska samtalen inför förhandlingarna om ett textilavtal och av det godkända protokoll som undertecknades den 15 juni 2004. |
| --- | --- |

(5)

Det rör sig således om att förbättra marknadstillträdet särskilt för textilprodukter och se över de gällande kvoterna för import av textilprodukter med ursprung i Serbien och Montenegro. Denna nya förbättring utgör en återspegling av de allmänna framsteg som uppnåtts hittills i de tekniska samtalen inför förhandlingarna om ett textilavtal och av det godkända protokoll som undertecknades den 15 juni 2004.

| (6) | Det är för närvarande inte längre möjligt att importera till vissa kategorier hörande textilprodukter med ursprung i Serbien och Montenegro till Europeiska unionen, eftersom kvoterna för dessa kategorier har förbrukats. Serbien och Montenegro samt vissa medlemsstater har begärt att kvoterna skall höjas. |
| --- | --- |

(6)

Det är för närvarande inte längre möjligt att importera till vissa kategorier hörande textilprodukter med ursprung i Serbien och Montenegro till Europeiska unionen, eftersom kvoterna för dessa kategorier har förbrukats. Serbien och Montenegro samt vissa medlemsstater har begärt att kvoterna skall höjas.

| (7) | Kvoterna för Serbien och Montenegro bör höjas för kategorierna 6, 7 och 15, för vilka kvoterna har förbrukats och det finns icke avgjorda ansökningar om import, och för kategori 16, för vilken kvoten i stort sett har förbrukats. |
| --- | --- |

(7)

Kvoterna för Serbien och Montenegro bör höjas för kategorierna 6, 7 och 15, för vilka kvoterna har förbrukats och det finns icke avgjorda ansökningar om import, och för kategori 16, för vilken kvoten i stort sett har förbrukats.

| (8) | Förordning (EG) nr 517/94 bör därför ändras. |
| --- | --- |

(8)

Förordning (EG) nr 517/94 bör därför ändras.

| (9) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den textilkommitté som avses i artikel 25 i förordning (EG) nr 517/94. |
| --- | --- |

(9)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den textilkommitté som avses i artikel 25 i förordning (EG) nr 517/94.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga III B till förordning (EG) nr 517/94 skall ersättas med den bilaga som finns till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 28 oktober 2004.

På kommissionens vägnar

Pascal LAMY

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 67, 10.3.1994, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 2309/2003 (EUT L 342, 30.12.2003, s. 21).

1

(2)  F.d. Förbundsrepubliken Jugoslavien.

2

---

BILAGA

”BILAGA III B

De årliga kvantitativa gemenskapsbegränsningar som avses i artikel 2.1 fjärde strecksatsen

Serbien och Montenegro

| Kategori | Enhet | Kvantitet |
| --- | --- | --- |
| 1 | ton | 2 350 |
| 2 | ton | 2 853 |
| 2a | ton | 645 |
| 3 | ton | 312 |
| 5 | 1 000 styck | 1 326 |
| 6 | 1 000 styck | 713 |
| 7 | 1 000 styck | 386 |
| 8 | 1 000 styck | 1 109 |
| 9 | ton | 292 |
| 15 | 1 000 styck | 552 |
| 16 | 1 000 styck | 279 |
| 67 | ton | 244” |

Kategori

Enhet

Kvantitet

1

ton

2 350

2

ton

2 853

2a

ton

645

3

ton

312

5

1 000 styck

1 326

6

1 000 styck

713

7

1 000 styck

386

8

1 000 styck

1 109

9

ton

292

15

1 000 styck

552

16

1 000 styck

279

67

ton

244”

---

| 29.10.2004 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 326/27 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2004

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 326/27

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1878/2004

av den 28 oktober 2004

om undantag från rådets förordning nr 136/66/EEG och rådets förordning (EEG) nr 2261/84 med avseende på fastställandet av avkastningen av oliver och olja i Cypern, Malta och Slovenien

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Anslutningsfördraget för Tjeckien, Estland, Cypern, Lettland, Litauen, Ungern, Malta, Polen, Slovenien och Slovakien,

med beaktande av Anslutningsakten för Tjeckien, Estland, Cypern, Lettland, Litauen, Ungern, Malta, Polen, Slovenien och Slovakien, särskilt artikel 41 första stycket i denna, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 18 i rådets förordning (EEG) nr 2261/84 av den 17 juli 1984 om allmänna bestämmelser om beviljande av stöd för framställning av olivolja och stöd till organisationer för producenter av olivolja (1) skall den avkastning av oliver och olja som avses i artikel 5.7 i rådets förordning nr 136/66/EEG av den 22 september 1966 om den gemensamma organisationen av marknaden för oljor och fetter (2) fastställas för enhetliga produktionsområden på grundval av uppgifter som de producerande medlemsstaterna lämnar. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 18 i rådets förordning (EEG) nr 2261/84 av den 17 juli 1984 om allmänna bestämmelser om beviljande av stöd för framställning av olivolja och stöd till organisationer för producenter av olivolja (1) skall den avkastning av oliver och olja som avses i artikel 5.7 i rådets förordning nr 136/66/EEG av den 22 september 1966 om den gemensamma organisationen av marknaden för oljor och fetter (2) fastställas för enhetliga produktionsområden på grundval av uppgifter som de producerande medlemsstaterna lämnar.

| (2) | På grund av den låga produktionen i Cypern, Malta och Slovenien skulle de statistiska resultaten i dessa länder därför fastställas för ett enda regionalt område och på grundval av ett osäkert urval som inte skulle ge tillräcklig precision på nationell nivå. Resultaten skulle därför bli osammanhängande och oanvändbara för kontrollsyften. |
| --- | --- |

(2)

På grund av den låga produktionen i Cypern, Malta och Slovenien skulle de statistiska resultaten i dessa länder därför fastställas för ett enda regionalt område och på grundval av ett osäkert urval som inte skulle ge tillräcklig precision på nationell nivå. Resultaten skulle därför bli osammanhängande och oanvändbara för kontrollsyften.

| (3) | För att befria Cypern, Malta och Slovenien från den tunga administrativa börda som införandet av metoden för beräkning av avkastning för endast regleringsåret 2004/05 skulle innebära och som under alla omständigheter skulle ge ett felaktigt resultat, bör det göras ett undantag från artikel 5.7 i förordning nr 136/66/EEG och från artikel 18 i förordning (EEG) nr 2261/84, och bör avkastningen av oliver och olja för dessa medlemsstater inte fastställas för nämnda regleringsår. |
| --- | --- |

(3)

För att befria Cypern, Malta och Slovenien från den tunga administrativa börda som införandet av metoden för beräkning av avkastning för endast regleringsåret 2004/05 skulle innebära och som under alla omständigheter skulle ge ett felaktigt resultat, bör det göras ett undantag från artikel 5.7 i förordning nr 136/66/EEG och från artikel 18 i förordning (EEG) nr 2261/84, och bör avkastningen av oliver och olja för dessa medlemsstater inte fastställas för nämnda regleringsår.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för oljor och fetter. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för oljor och fetter.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

För regleringsåret 2004/05 skall artikel 5.7 i förordning nr 136/66/EEG och artikel 18 i förordning (EEG) nr 2261/84 inte tillämpas på Cypern, Malta och Slovenien.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Bryssel den 28 oktober 2004.

På kommissionens vägnar

Franz FISCHLER

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 208, 3.8.1984, s. 3. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1639/1998 (EGT L 210, 28.7.1998, s. 38).

1

(2)  EGT 172, 30.9.1966, s. 3025/66. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 865/2004 (EUT L 161, 30.4.2004, s. 97).

2

---

| 29.10.2004 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 326/28 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2004

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 326/28

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1879/2004

av den 28 oktober 2004

om fastställande av exportbidragen för bearbetade produkter av spannmål och ris

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1784/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål (1), särskilt artikel 13.3 i denna,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 3072/95 av den 22 december 1995 om den gemensamma organisationen av marknaden för ris (2), särskilt artikel 13.3 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | Artikel 13 i förordning (EG) nr 1784/2003 och artikel 13 i förordning (EG) nr 3072/95 fastställer att skillnaden mellan noteringarna eller priserna på världsmarknaden för de produkter som anges i artikel 1 i de förordningarna och priserna för de produkterna inom gemenskapen kan täckas av ett exportbidrag. |
| --- | --- |

(1)

Artikel 13 i förordning (EG) nr 1784/2003 och artikel 13 i förordning (EG) nr 3072/95 fastställer att skillnaden mellan noteringarna eller priserna på världsmarknaden för de produkter som anges i artikel 1 i de förordningarna och priserna för de produkterna inom gemenskapen kan täckas av ett exportbidrag.

| (2) | Artikel 13 i förordning (EG) nr 3072/95 föreskriver att då exportbidragen fastställs måste hänsyn tas till den rådande situationen och den förväntade utvecklingen vad avser priser för och tillgängliga kvantiteter av spannmål, ris, brutet ris och spannmålsprodukter på gemenskapens marknad å ena sidan och priser för spannmål, ris, brutet ris och spannmålsprodukter på världsmarknaden å andra sidan. Samma artiklar föreskriver att det också är viktigt att säkerställa jämvikten hos och den naturliga utvecklingen av priserna och handeln på marknaderna för spannmål och ris och dessutom att ta hänsyn till den planerade exportens ekonomiska aspekt, och behovet av att undvika störningar på gemenskapens marknad. |
| --- | --- |

(2)

Artikel 13 i förordning (EG) nr 3072/95 föreskriver att då exportbidragen fastställs måste hänsyn tas till den rådande situationen och den förväntade utvecklingen vad avser priser för och tillgängliga kvantiteter av spannmål, ris, brutet ris och spannmålsprodukter på gemenskapens marknad å ena sidan och priser för spannmål, ris, brutet ris och spannmålsprodukter på världsmarknaden å andra sidan. Samma artiklar föreskriver att det också är viktigt att säkerställa jämvikten hos och den naturliga utvecklingen av priserna och handeln på marknaderna för spannmål och ris och dessutom att ta hänsyn till den planerade exportens ekonomiska aspekt, och behovet av att undvika störningar på gemenskapens marknad.

| (3) | Artikel 4 i kommissionens förordning (EG) nr 1518/95 (3), om import- och exportsystemet för bearbetade produkter baserade på spannmål respektive ris definierar de särskilda kriterier som det bör tas hänsyn till då exportbidraget för dessa produkter beräknas. |
| --- | --- |

(3)

Artikel 4 i kommissionens förordning (EG) nr 1518/95 (3), om import- och exportsystemet för bearbetade produkter baserade på spannmål respektive ris definierar de särskilda kriterier som det bör tas hänsyn till då exportbidraget för dessa produkter beräknas.

| (4) | Det exportbidrag som beviljas för vissa bearbetade produkter bör graderas på grundval av innehållet av aska, råfibrer, skal, proteiner, fett och stärkelse i varje enskild berörd produkt, eftersom detta innehåll är en särskilt god indikator på den kvantitet basprodukter som faktiskt ingår i den bearbetade produkten. |
| --- | --- |

(4)

Det exportbidrag som beviljas för vissa bearbetade produkter bör graderas på grundval av innehållet av aska, råfibrer, skal, proteiner, fett och stärkelse i varje enskild berörd produkt, eftersom detta innehåll är en särskilt god indikator på den kvantitet basprodukter som faktiskt ingår i den bearbetade produkten.

| (5) | Det finns för närvarande inget behov av att, på grundval av den ekonomiska aspekten av en eventuell export och särskilt produkternas natur och ursprung, fastställa ett exportbidrag för maniok, andra tropiska rötter och knölar eller finmalet mjöl erhållna av dessa. För vissa bearbetade produkter av spannmål är det, på grund av gemenskapens obetydliga deltagande i världshandeln, för närvarande onödigt att fastställa ett exportbidrag. |
| --- | --- |

(5)

Det finns för närvarande inget behov av att, på grundval av den ekonomiska aspekten av en eventuell export och särskilt produkternas natur och ursprung, fastställa ett exportbidrag för maniok, andra tropiska rötter och knölar eller finmalet mjöl erhållna av dessa. För vissa bearbetade produkter av spannmål är det, på grund av gemenskapens obetydliga deltagande i världshandeln, för närvarande onödigt att fastställa ett exportbidrag.

| (6) | Förhållandena på världsmarknaden, eller de särskilda krav som vissa marknader ställer, kan göra det nödvändigt att variera exportbidraget för vissa produkter i enlighet med destination. |
| --- | --- |

(6)

Förhållandena på världsmarknaden, eller de särskilda krav som vissa marknader ställer, kan göra det nödvändigt att variera exportbidraget för vissa produkter i enlighet med destination.

| (7) | Exportbidraget måste fastställas en gång per månad. Det kan ändras under den mellanliggande perioden. |
| --- | --- |

(7)

Exportbidraget måste fastställas en gång per månad. Det kan ändras under den mellanliggande perioden.

| (8) | Vissa bearbetade produkter av majs får undergå en värmebehandling efter vilken ett exportbidrag som inte motsvarar produktens kvalitet kanske betalas ut. Det bör därför specificeras att för dessa produkter, som innehåller förgelatinerad stärkelse, bör inget exportbidrag betalas ut. |
| --- | --- |

(8)

Vissa bearbetade produkter av majs får undergå en värmebehandling efter vilken ett exportbidrag som inte motsvarar produktens kvalitet kanske betalas ut. Det bör därför specificeras att för dessa produkter, som innehåller förgelatinerad stärkelse, bör inget exportbidrag betalas ut.

| (9) | Förvaltningskommittén för spannmål har inte yttrat sig inom den tid som ordföranden har bestämt. |
| --- | --- |

(9)

Förvaltningskommittén för spannmål har inte yttrat sig inom den tid som ordföranden har bestämt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Exportbidragen för de produkter som anges i artikel 1.1 d i förordning (EG) nr 1784/2003 och i artikel 1.1 c i förordning (EG) nr 3072/95 fastställs så som det anges i bilagan till den här förordningen, om inte annat följer av förordning (EG) nr 1518/95.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 29 oktober 2004.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 28 oktober 2004.

På kommissionens vägnar

Franz FISCHLER

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  EGT L 329, 30.12.1995, s. 18. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 411/2002 (EGT L 62, 5.3.2002, s. 27).

2

(3)  EGT L 147, 30.6.1995, s. 55. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2993/95 (EGT L 312, 23.12.1995, s. 25).

3

---

BILAGA

till kommissionens förordning av den 28 oktober 2004 om fastställande av exportbidragen för bearbetade produkter av spannmål och ris

| Produktnummer | Destination | Måttenhet | Bidragsbelopp |
| --- | --- | --- | --- |
| 1102 20 10 9200 (1) | C10 | EUR/t | 43,13 |
| 1102 20 10 9400 (1) | C10 | EUR/t | 36,97 |
| 1102 20 90 9200 (1) | C10 | EUR/t | 36,97 |
| 1102 90 10 9100 | C11 | EUR/t | 0,00 |
| 1102 90 10 9900 | C11 | EUR/t | 0,00 |
| 1102 90 30 9100 | C11 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 19 40 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 13 10 9100 (1) | C10 | EUR/t | 55,46 |
| 1103 13 10 9300 (1) | C10 | EUR/t | 43,13 |
| 1103 13 10 9500 (1) | C10 | EUR/t | 36,97 |
| 1103 13 90 9100 (1) | C10 | EUR/t | 36,97 |
| 1103 19 10 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 19 30 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 20 60 9000 | C12 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 20 20 9000 | C11 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 19 69 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 12 90 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 12 90 9300 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 19 10 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 19 50 9110 | C10 | EUR/t | 49,30 |
| 1104 19 50 9130 | C10 | EUR/t | 40,05 |
| 1104 29 01 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 03 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 05 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 05 9300 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 22 20 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 22 30 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 23 10 9100 | C10 | EUR/t | 46,22 |
| 1104 23 10 9300 | C10 | EUR/t | 35,43 |
| 1104 29 11 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 51 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 55 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 30 10 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 30 90 9000 | C10 | EUR/t | 7,70 |
| 1107 10 11 9000 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1107 10 91 9000 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 11 00 9200 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 11 00 9300 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 12 00 9200 | C10 | EUR/t | 49,30 |
| 1108 12 00 9300 | C10 | EUR/t | 49,30 |
| 1108 13 00 9200 | C10 | EUR/t | 49,30 |
| 1108 13 00 9300 | C10 | EUR/t | 49,30 |
| 1108 19 10 9200 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 19 10 9300 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1109 00 00 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1702 30 51 9000 (2) | C10 | EUR/t | 48,29 |
| 1702 30 59 9000 (2) | C10 | EUR/t | 36,97 |
| 1702 30 91 9000 | C10 | EUR/t | 48,29 |
| 1702 30 99 9000 | C10 | EUR/t | 36,97 |
| 1702 40 90 9000 | C10 | EUR/t | 36,97 |
| 1702 90 50 9100 | C10 | EUR/t | 48,29 |
| 1702 90 50 9900 | C10 | EUR/t | 36,97 |
| 1702 90 75 9000 | C10 | EUR/t | 50,61 |
| 1702 90 79 9000 | C10 | EUR/t | 35,12 |
| 2106 90 55 9000 | C10 | EUR/t | 36,97 |
| Anm.: Produktkoderna och destinationskoderna serie ”A” fastställs i kommissionens förordning (EEG) nr 3846/87 (EGT L 366, 24.12.1987, s. 1) i dess ändrade lydelse.
  De numeriska destinationskoderna fastställs i förordning (EG) nr 2081/2003 (EGT L 313, 28.11.2003, s. 11).
  De andra destinationerna fastställs enligt följande:







  C10 | : | Alla destinationer. |
| C11 | : | Alla destinationer med undantag av Bulgarien. |
| C12 | : | Alla destinationer med undantag av Rumänien. |
| C13 | : | Alla destinationer med undantag av Bulgarien och Rumänien. |

Produktnummer

Destination

Måttenhet

Bidragsbelopp

1102 20 10 9200 (1)

C10

EUR/t

43,13

1102 20 10 9400 (1)

C10

EUR/t

36,97

1102 20 90 9200 (1)

C10

EUR/t

36,97

1102 90 10 9100

C11

EUR/t

0,00

1102 90 10 9900

C11

EUR/t

0,00

1102 90 30 9100

C11

EUR/t

0,00

1103 19 40 9100

C10

EUR/t

0,00

1103 13 10 9100 (1)

C10

EUR/t

55,46

1103 13 10 9300 (1)

C10

EUR/t

43,13

1103 13 10 9500 (1)

C10

EUR/t

36,97

1103 13 90 9100 (1)

C10

EUR/t

36,97

1103 19 10 9000

C10

EUR/t

0,00

1103 19 30 9100

C10

EUR/t

0,00

1103 20 60 9000

C12

EUR/t

0,00

1103 20 20 9000

C11

EUR/t

0,00

1104 19 69 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 12 90 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 12 90 9300

C10

EUR/t

0,00

1104 19 10 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 19 50 9110

C10

EUR/t

49,30

1104 19 50 9130

C10

EUR/t

40,05

1104 29 01 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 29 03 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 29 05 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 29 05 9300

C10

EUR/t

0,00

1104 22 20 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 22 30 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 23 10 9100

C10

EUR/t

46,22

1104 23 10 9300

C10

EUR/t

35,43

1104 29 11 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 29 51 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 29 55 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 30 10 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 30 90 9000

C10

EUR/t

7,70

1107 10 11 9000

C13

EUR/t

0,00

1107 10 91 9000

C13

EUR/t

0,00

1108 11 00 9200

C10

EUR/t

0,00

1108 11 00 9300

C10

EUR/t

0,00

1108 12 00 9200

C10

EUR/t

49,30

1108 12 00 9300

C10

EUR/t

49,30

1108 13 00 9200

C10

EUR/t

49,30

1108 13 00 9300

C10

EUR/t

49,30

1108 19 10 9200

C10

EUR/t

0,00

1108 19 10 9300

C10

EUR/t

0,00

1109 00 00 9100

C10

EUR/t

0,00

1702 30 51 9000 (2)

C10

EUR/t

48,29

1702 30 59 9000 (2)

C10

EUR/t

36,97

1702 30 91 9000

C10

EUR/t

48,29

1702 30 99 9000

C10

EUR/t

36,97

1702 40 90 9000

C10

EUR/t

36,97

1702 90 50 9100

C10

EUR/t

48,29

1702 90 50 9900

C10

EUR/t

36,97

1702 90 75 9000

C10

EUR/t

50,61

1702 90 79 9000

C10

EUR/t

35,12

2106 90 55 9000

C10

EUR/t

36,97

Anm.: Produktkoderna och destinationskoderna serie ”A” fastställs i kommissionens förordning (EEG) nr 3846/87 (EGT L 366, 24.12.1987, s. 1) i dess ändrade lydelse.

De numeriska destinationskoderna fastställs i förordning (EG) nr 2081/2003 (EGT L 313, 28.11.2003, s. 11).

De andra destinationerna fastställs enligt följande:

C10

:

Alla destinationer.

C11

:

Alla destinationer med undantag av Bulgarien.

C12

:

Alla destinationer med undantag av Rumänien.

C13

:

Alla destinationer med undantag av Bulgarien och Rumänien.

---

(1)  Inget exportbidrag skall beviljas för produkter som har undergått en värmebehandling som har lett till att stärkelsen förgelatinerats.

(2)  Exportbidrag beviljas i enlighet med den ändrade rådets förordningen (EEG) nr 2730/75 (EGT L 281, 1.11.1975, s. 20).

Anm.: Produktkoderna och destinationskoderna serie ”A” fastställs i kommissionens förordning (EEG) nr 3846/87 (EGT L 366, 24.12.1987, s. 1) i dess ändrade lydelse.

De numeriska destinationskoderna fastställs i förordning (EG) nr 2081/2003 (EGT L 313, 28.11.2003, s. 11).

De andra destinationerna fastställs enligt följande:

| C10 | : | Alla destinationer. |
| --- | --- | --- |
| C11 | : | Alla destinationer med undantag av Bulgarien. |
| C12 | : | Alla destinationer med undantag av Rumänien. |
| C13 | : | Alla destinationer med undantag av Bulgarien och Rumänien. |

C10

:

Alla destinationer.

C11

:

Alla destinationer med undantag av Bulgarien.

C12

:

Alla destinationer med undantag av Rumänien.

C13

:

Alla destinationer med undantag av Bulgarien och Rumänien.

---

| 29.10.2004 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 326/31 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2004

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 326/31

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1880/2004

av den 28 oktober 2004

om fastställande av exportbidrag för ris och brutet ris och om att avbryta utfärdandet av exportlicenser

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1785/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för ris (1), särskilt artikel 14.3 och 19, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 14 i förordning (EG) nr 1785/2003 får skillnaden mellan noteringarna eller priserna på världsmarknaden för de produkter som är förtecknade i artikel 1 i den förordningen och priserna för dessa produkter inom gemenskapen täckas av ett exportbidrag. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 14 i förordning (EG) nr 1785/2003 får skillnaden mellan noteringarna eller priserna på världsmarknaden för de produkter som är förtecknade i artikel 1 i den förordningen och priserna för dessa produkter inom gemenskapen täckas av ett exportbidrag.

| (2) | Enligt artikel 14 i förordning (EG) nr 1785/2003 skall när bidragen fastställs hänsyn tas dels till den aktuella situationen och den framtida utvecklingen i fråga om priser på och tillgång till ris och brutet ris på gemenskapsmarknaden, dels till priserna på ris och brutet ris på världsmarknaden. Enligt samma artikel är det också viktigt att säkerställa jämvikt och en naturlig utveckling av priser och handel på rismarknaden och att dessutom beakta de ekonomiska aspekterna av den planerade exporten och behovet av att undvika störningar på gemenskapsmarknaden liksom de begränsninger som härrör från de avtal som slutits i överensstämmelse med artikel 300 i fördraget. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 14 i förordning (EG) nr 1785/2003 skall när bidragen fastställs hänsyn tas dels till den aktuella situationen och den framtida utvecklingen i fråga om priser på och tillgång till ris och brutet ris på gemenskapsmarknaden, dels till priserna på ris och brutet ris på världsmarknaden. Enligt samma artikel är det också viktigt att säkerställa jämvikt och en naturlig utveckling av priser och handel på rismarknaden och att dessutom beakta de ekonomiska aspekterna av den planerade exporten och behovet av att undvika störningar på gemenskapsmarknaden liksom de begränsninger som härrör från de avtal som slutits i överensstämmelse med artikel 300 i fördraget.

| (3) | I kommissionens förordning (EEG) nr 1361/76 (2) fastställs den högsta procentandel av brutet ris som är tillåten i ris för vilket exportbidrag fastställts samt anges med vilken procentandel bidraget skall minskas om proportionen brutet ris i det exporterade riset överstiger denna högsta andel. |
| --- | --- |

(3)

I kommissionens förordning (EEG) nr 1361/76 (2) fastställs den högsta procentandel av brutet ris som är tillåten i ris för vilket exportbidrag fastställts samt anges med vilken procentandel bidraget skall minskas om proportionen brutet ris i det exporterade riset överstiger denna högsta andel.

| (4) | Eftersom de stående anbudsinfordringarna för exportbidrag för ris är avslutade för det pågående regleringåret bör det inte längre fastställas några allmänna bidrag för denna produkt. Detta bör beaktas när bidragen fastställs. |
| --- | --- |

(4)

Eftersom de stående anbudsinfordringarna för exportbidrag för ris är avslutade för det pågående regleringåret bör det inte längre fastställas några allmänna bidrag för denna produkt. Detta bör beaktas när bidragen fastställs.

| (5) | I artikel 14 i förordning (EG) nr 1785/2003 anges de särskilda kriterier som skall beaktas när exportbidrag för ris och brutet ris beräknas. |
| --- | --- |

(5)

I artikel 14 i förordning (EG) nr 1785/2003 anges de särskilda kriterier som skall beaktas när exportbidrag för ris och brutet ris beräknas.

| (6) | Situationen på världsmarknaden eller de särskilda kraven för vissa marknader kan göra det nödvändigt att differentiera bidragen för vissa produkter efter destination. |
| --- | --- |

(6)

Situationen på världsmarknaden eller de särskilda kraven för vissa marknader kan göra det nödvändigt att differentiera bidragen för vissa produkter efter destination.

| (7) | Ett särskilt bidrag bör fastställas för förpackat långkornigt ris för att tillgodose den aktuella efterfrågan på vissa marknader. |
| --- | --- |

(7)

Ett särskilt bidrag bör fastställas för förpackat långkornigt ris för att tillgodose den aktuella efterfrågan på vissa marknader.

| (8) | Bidraget måste fastställas minst en gång i månaden och får ändras under månadens lopp. |
| --- | --- |

(8)

Bidraget måste fastställas minst en gång i månaden och får ändras under månadens lopp.

| (9) | Tillämpningen av dessa bestämmelser och villkor på den nuvarande situationen på rismarknaden och särskilt på noteringarna eller priserna på ris och brutet ris inom gemenskapen och på världsmarknaden medför att bidragen bör fastställas i enlighet med bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

(9)

Tillämpningen av dessa bestämmelser och villkor på den nuvarande situationen på rismarknaden och särskilt på noteringarna eller priserna på ris och brutet ris inom gemenskapen och på världsmarknaden medför att bidragen bör fastställas i enlighet med bilagan till denna förordning.

| (10) | Inom ramen för förvaltningen av de volymbegränsningar som följer av gemenskapens WTO-åtaganden är det lämpligt att avbryta utfärdandet av licenser för export med exportbidrag. |
| --- | --- |

(10)

Inom ramen för förvaltningen av de volymbegränsningar som följer av gemenskapens WTO-åtaganden är det lämpligt att avbryta utfärdandet av licenser för export med exportbidrag.

| (11) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för spannmål. |
| --- | --- |

(11)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för spannmål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Exportbidragen för de produkter som anges i artikel 1 i förordning (EG) nr 1785/2003, med undantag av produkter enligt punkt 1 c i den artikeln, och som exporteras i obearbetad form skall fastställas i enlighet med bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Utfärdandet av licenser för export med förutfastställelse av exportbidrag skall avbrytas.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den 29 oktober 2004.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 28 oktober 2004.

På kommissionens vägnar

Franz FISCHLER

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 96.

1

(2)  EGT L 154, 15.6.1976, s. 11.

2

---

BILAGA

till kommissionens förordning av den 28 oktober 2004 om fastställande av exportbidrag för ris och brutet ris och om att avbryta utfärdandet av exportlicenser

| Produktnummer | Destination | Måttenhet | Bidragsbelopp (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1006 20 11 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 20 13 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 20 15 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 20 17 9000 | — | | — |
| 1006 20 92 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 20 94 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 20 96 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 20 98 9000 | — | | — |
| 1006 30 21 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 23 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 25 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 27 9000 | — | | — |
| 1006 30 42 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 44 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 46 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 48 9000 | — | | — |
| 1006 30 61 9100 | R01 | EUR/t | 0 |
| R02 | EUR/t | 0 |
| R03 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 021 och 023 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 61 9900 | R01 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 63 9100 | R01 | EUR/t | 0 |
| R02 | EUR/t | 0 |
| R03 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 021 och 023 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 63 9900 | R01 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 65 9100 | R01 | EUR/t | 0 |
| R02 | EUR/t | 0 |
| R03 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 021 och 023 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 65 9900 | R01 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 67 9100 | 021 och 023 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 67 9900 | 066 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 92 9100 | R01 | EUR/t | 0 |
| R02 | EUR/t | 0 |
| R03 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 021 och 023 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 92 9900 | R01 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 94 9100 | R01 | EUR/t | 0 |
| R02 | EUR/t | 0 |
| R03 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 021 och 023 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 94 9900 | R01 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 96 9100 | R01 | EUR/t | 0 |
| R02 | EUR/t | 0 |
| R03 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 021 och 023 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 96 9900 | R01 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 98 9100 | 021 och 023 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 98 9900 | — | | — |
| 1006 40 00 9000 | — | | — |
| Anm.: Produktkoderna och destinationskoderna serie ”A” fastställs i kommissionens förordning (EEG) nr 3846/87 (EGT L 366, 24.12.1987, s. 1) i dess ändrade lydelse.
  De numeriska destinationskoderna fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 2081/2003 (EUT L 313, 28.11.2003, s. 11).
  De övriga destinationerna är fastställda på följande sätt:






  R01 | Schweiz, Liechtenstein och kommunerna Livigno och Campione d'Italia. |
| R02 | Marocko, Algeriet, Tunisien, Egypten, Israel, Libanon, Libyen, Syrien, f.d. Spanska Sahara, Jordanien, Irak, Iran, Yemen, Kuwait, Förenade Arabemiraten, Oman, Bahrain, Qatar, Saudiarabien, Eritrea, Västbanken och Gazaremsan, Norge, Färöarna, Island, Ryssland, Vitryssland, Bosnien och Hercegovina, Kroatien, Serbien och Montenegro, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Albanien, Bulgarien, Georgien, Armenien, Azerbajdzjan, Moldavien, Ukraina, Kazakstan, Turkmenistan, Uzbekistan, Tadzjikistan, Kirgizistan. |
| R03 | Colombia, Ecuador, Peru, Bolivia, Chile, Argentina, Uruguay, Paraguay, Brasilien, Venezuela, Kanada, Mexiko, Guatemala, Honduras, El Salvador, Nicaragua, Costa Rica, Panama, Kuba, Bermudas, Sydafrika, Australien, Nya Zeeland, Hongkong SAR, Singapore, A40 utom Nederländska Antillerna, Aruba samt Turks- och Caicosöarna, A11 utom Surinam, Guyana, Madagaskar. |

Produktnummer

Destination

Måttenhet

Bidragsbelopp (1)

1006 20 11 9000

R01

EUR/t

0

1006 20 13 9000

R01

EUR/t

0

1006 20 15 9000

R01

EUR/t

0

1006 20 17 9000

—

—

1006 20 92 9000

R01

EUR/t

0

1006 20 94 9000

R01

EUR/t

0

1006 20 96 9000

R01

EUR/t

0

1006 20 98 9000

—

—

1006 30 21 9000

R01

EUR/t

0

1006 30 23 9000

R01

EUR/t

0

1006 30 25 9000

R01

EUR/t

0

1006 30 27 9000

—

—

1006 30 42 9000

R01

EUR/t

0

1006 30 44 9000

R01

EUR/t

0

1006 30 46 9000

R01

EUR/t

0

1006 30 48 9000

—

—

1006 30 61 9100

R01

EUR/t

0

R02

EUR/t

0

R03

EUR/t

0

066

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

021 och 023

EUR/t

0

1006 30 61 9900

R01

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

066

EUR/t

0

1006 30 63 9100

R01

EUR/t

0

R02

EUR/t

0

R03

EUR/t

0

066

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

021 och 023

EUR/t

0

1006 30 63 9900

R01

EUR/t

0

066

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

1006 30 65 9100

R01

EUR/t

0

R02

EUR/t

0

R03

EUR/t

0

066

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

021 och 023

EUR/t

0

1006 30 65 9900

R01

EUR/t

0

066

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

1006 30 67 9100

021 och 023

EUR/t

0

066

EUR/t

0

1006 30 67 9900

066

EUR/t

0

1006 30 92 9100

R01

EUR/t

0

R02

EUR/t

0

R03

EUR/t

0

066

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

021 och 023

EUR/t

0

1006 30 92 9900

R01

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

066

EUR/t

0

1006 30 94 9100

R01

EUR/t

0

R02

EUR/t

0

R03

EUR/t

0

066

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

021 och 023

EUR/t

0

1006 30 94 9900

R01

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

066

EUR/t

0

1006 30 96 9100

R01

EUR/t

0

R02

EUR/t

0

R03

EUR/t

0

066

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

021 och 023

EUR/t

0

1006 30 96 9900

R01

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

066

EUR/t

0

1006 30 98 9100

021 och 023

EUR/t

0

1006 30 98 9900

—

—

1006 40 00 9000

—

—

Anm.: Produktkoderna och destinationskoderna serie ”A” fastställs i kommissionens förordning (EEG) nr 3846/87 (EGT L 366, 24.12.1987, s. 1) i dess ändrade lydelse.

De numeriska destinationskoderna fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 2081/2003 (EUT L 313, 28.11.2003, s. 11).

De övriga destinationerna är fastställda på följande sätt:

R01

Schweiz, Liechtenstein och kommunerna Livigno och Campione d'Italia.

R02

Marocko, Algeriet, Tunisien, Egypten, Israel, Libanon, Libyen, Syrien, f.d. Spanska Sahara, Jordanien, Irak, Iran, Yemen, Kuwait, Förenade Arabemiraten, Oman, Bahrain, Qatar, Saudiarabien, Eritrea, Västbanken och Gazaremsan, Norge, Färöarna, Island, Ryssland, Vitryssland, Bosnien och Hercegovina, Kroatien, Serbien och Montenegro, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Albanien, Bulgarien, Georgien, Armenien, Azerbajdzjan, Moldavien, Ukraina, Kazakstan, Turkmenistan, Uzbekistan, Tadzjikistan, Kirgizistan.

R03

Colombia, Ecuador, Peru, Bolivia, Chile, Argentina, Uruguay, Paraguay, Brasilien, Venezuela, Kanada, Mexiko, Guatemala, Honduras, El Salvador, Nicaragua, Costa Rica, Panama, Kuba, Bermudas, Sydafrika, Australien, Nya Zeeland, Hongkong SAR, Singapore, A40 utom Nederländska Antillerna, Aruba samt Turks- och Caicosöarna, A11 utom Surinam, Guyana, Madagaskar.

---

(1)  Det förfarande som fastställs i artikel 8.3 i kommissionens förordning (EG) nr 1342/2003 (EUT L 189, 29.7.2003, s. 12) skall tillämpas på licenser för vilka en ansökan lämnas in i enlighet med den förordningen för följande kvantiteter enligt destination:

| Destination R01 | 0 t. |
| --- | --- |
| Totalt destinationerna R02 och R03 | 0 t. |
| Destinationerna 021 och 023 | 0 t. |
| Destination 066 | 0 t. |
| Destination A97 | 0 t. |

Destination R01

0 t.

Totalt destinationerna R02 och R03

0 t.

Destinationerna 021 och 023

0 t.

Destination 066

0 t.

Destination A97

0 t.

Anm.: Produktkoderna och destinationskoderna serie ”A” fastställs i kommissionens förordning (EEG) nr 3846/87 (EGT L 366, 24.12.1987, s. 1) i dess ändrade lydelse.

De numeriska destinationskoderna fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 2081/2003 (EUT L 313, 28.11.2003, s. 11).

De övriga destinationerna är fastställda på följande sätt:

| R01 | Schweiz, Liechtenstein och kommunerna Livigno och Campione d'Italia. |
| --- | --- |
| R02 | Marocko, Algeriet, Tunisien, Egypten, Israel, Libanon, Libyen, Syrien, f.d. Spanska Sahara, Jordanien, Irak, Iran, Yemen, Kuwait, Förenade Arabemiraten, Oman, Bahrain, Qatar, Saudiarabien, Eritrea, Västbanken och Gazaremsan, Norge, Färöarna, Island, Ryssland, Vitryssland, Bosnien och Hercegovina, Kroatien, Serbien och Montenegro, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Albanien, Bulgarien, Georgien, Armenien, Azerbajdzjan, Moldavien, Ukraina, Kazakstan, Turkmenistan, Uzbekistan, Tadzjikistan, Kirgizistan. |
| R03 | Colombia, Ecuador, Peru, Bolivia, Chile, Argentina, Uruguay, Paraguay, Brasilien, Venezuela, Kanada, Mexiko, Guatemala, Honduras, El Salvador, Nicaragua, Costa Rica, Panama, Kuba, Bermudas, Sydafrika, Australien, Nya Zeeland, Hongkong SAR, Singapore, A40 utom Nederländska Antillerna, Aruba samt Turks- och Caicosöarna, A11 utom Surinam, Guyana, Madagaskar. |

R01

Schweiz, Liechtenstein och kommunerna Livigno och Campione d'Italia.

R02

Marocko, Algeriet, Tunisien, Egypten, Israel, Libanon, Libyen, Syrien, f.d. Spanska Sahara, Jordanien, Irak, Iran, Yemen, Kuwait, Förenade Arabemiraten, Oman, Bahrain, Qatar, Saudiarabien, Eritrea, Västbanken och Gazaremsan, Norge, Färöarna, Island, Ryssland, Vitryssland, Bosnien och Hercegovina, Kroatien, Serbien och Montenegro, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Albanien, Bulgarien, Georgien, Armenien, Azerbajdzjan, Moldavien, Ukraina, Kazakstan, Turkmenistan, Uzbekistan, Tadzjikistan, Kirgizistan.

R03

Colombia, Ecuador, Peru, Bolivia, Chile, Argentina, Uruguay, Paraguay, Brasilien, Venezuela, Kanada, Mexiko, Guatemala, Honduras, El Salvador, Nicaragua, Costa Rica, Panama, Kuba, Bermudas, Sydafrika, Australien, Nya Zeeland, Hongkong SAR, Singapore, A40 utom Nederländska Antillerna, Aruba samt Turks- och Caicosöarna, A11 utom Surinam, Guyana, Madagaskar.

---

| 29.10.2004 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 326/34 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2004

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 326/34

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1881/2004

av den 28 oktober 2004

om fastställande av exportbidragen för spannmålsbaserade foderblandningar

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1784/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål (1), särskilt artikel 13.3 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | Artikel 13 i förordning (EG) nr 1784/2003 fastställer att skillnaden mellan noteringarna eller priserna på världsmarknaden för de produkter som anges i artikel 1 i den förordningen och priserna för de produkterna inom gemenskapen kan täckas av ett exportbidrag. |
| --- | --- |

(1)

Artikel 13 i förordning (EG) nr 1784/2003 fastställer att skillnaden mellan noteringarna eller priserna på världsmarknaden för de produkter som anges i artikel 1 i den förordningen och priserna för de produkterna inom gemenskapen kan täckas av ett exportbidrag.

| (2) | I kommissionens förordning (EG) nr 1517/95 av den 29 juni 1995 om tillämpningsföreskrifter till förordning (EG) nr 1784/2003 vad gäller systemet för import och export som tillämpas för foderblandningar baserade på spannmål och om ändring av förordning (EG) nr 1162/95 om särskilda tillämpningsföreskrifter för systemet med import- och exportlicenser för spannmål och ris (2) definieras i artikel 2 de särskilda kriterier som det bör tas hänsyn till då exportbidraget för dessa produkter beräknas. |
| --- | --- |

(2)

I kommissionens förordning (EG) nr 1517/95 av den 29 juni 1995 om tillämpningsföreskrifter till förordning (EG) nr 1784/2003 vad gäller systemet för import och export som tillämpas för foderblandningar baserade på spannmål och om ändring av förordning (EG) nr 1162/95 om särskilda tillämpningsföreskrifter för systemet med import- och exportlicenser för spannmål och ris (2) definieras i artikel 2 de särskilda kriterier som det bör tas hänsyn till då exportbidraget för dessa produkter beräknas.

| (3) | Denna beräkning bör också beakta spannmålsinnehållet. För att förenkla proceduren bör exportbidraget betalas för två kategorier av spannmålsprodukter, majs som är det mest använda spannmålsslaget för tillverkning av foderblandningar för export och produkter av majs å ena sidan, och å andra sidan andra spannmålsslag där de senare är bidragsberättigande spannmålsslag med undantag av majs och majsbaserade produkter. Exportbidrag bör beviljas för den kvantitet spannmålsprodukter som ingår i foderblandningar. |
| --- | --- |

(3)

Denna beräkning bör också beakta spannmålsinnehållet. För att förenkla proceduren bör exportbidraget betalas för två kategorier av spannmålsprodukter, majs som är det mest använda spannmålsslaget för tillverkning av foderblandningar för export och produkter av majs å ena sidan, och å andra sidan andra spannmålsslag där de senare är bidragsberättigande spannmålsslag med undantag av majs och majsbaserade produkter. Exportbidrag bör beviljas för den kvantitet spannmålsprodukter som ingår i foderblandningar.

| (4) | Exportbidragsbeloppet bör också beakta de möjligheter och förhållanden som råder på världsmarknaden, nödvändigheten att undvika störningar på gemenskapens marknad och exportens ekonomiska aspekt. |
| --- | --- |

(4)

Exportbidragsbeloppet bör också beakta de möjligheter och förhållanden som råder på världsmarknaden, nödvändigheten att undvika störningar på gemenskapens marknad och exportens ekonomiska aspekt.

| (5) | Den rådande situationen på spannmålsmarknaden, och i synnerhet utsikterna när det gäller försörjningen, medför att exportbidrag inte skall betalas ut. |
| --- | --- |

(5)

Den rådande situationen på spannmålsmarknaden, och i synnerhet utsikterna när det gäller försörjningen, medför att exportbidrag inte skall betalas ut.

| (6) | Förvaltningskommittén för spannmål har inte yttrat sig inom den tid som ordföranden har bestämt. |
| --- | --- |

(6)

Förvaltningskommittén för spannmål har inte yttrat sig inom den tid som ordföranden har bestämt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Exportbidrag för foderblandningar i enlighet med förordning (EG) nr 1784/2003 och förordning (EG) nr 1517/95 skall fastställas enligt bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 29 oktober 2004.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 28 oktober 2004.

På kommissionens vägnar

Franz FISCHLER

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  EGT L 147, 30.6.1995, s. 51.

2

---

BILAGA

till kommissionens förordning av den 28 oktober 2004 om fastställande av exportbidragen för spannmålsbaserade foderblandningar

KN-nummer för produkter för vilka exportbidrag beviljas:

| | 2309 10 11 9000, |
| --- | --- |

2309 10 11 9000,

| | 2309 10 13 9000, |
| --- | --- |

2309 10 13 9000,

| | 2309 10 31 9000, |
| --- | --- |

2309 10 31 9000,

| | 2309 10 33 9000, |
| --- | --- |

2309 10 33 9000,

| | 2309 10 51 9000, |
| --- | --- |

2309 10 51 9000,

| | 2309 10 53 9000, |
| --- | --- |

2309 10 53 9000,

| | 2309 90 31 9000, |
| --- | --- |

2309 90 31 9000,

| | 2309 90 33 9000, |
| --- | --- |

2309 90 33 9000,

| | 2309 90 41 9000, |
| --- | --- |

2309 90 41 9000,

| | 2309 90 43 9000, |
| --- | --- |

2309 90 43 9000,

| | 2309 90 51 9000, |
| --- | --- |

2309 90 51 9000,

| | 2309 90 53 9000, |
| --- | --- |

2309 90 53 9000,

| Spannmålsprodukter | Destination | Måttenhet | Bidragsbelopp |
| --- | --- | --- | --- |
| Majs och majsbaserade produkter,
  KN-nummer 0709 90 60, 0712 90 19, 1005, 1102 20, 1103 13, 1103 29 40, 1104 19 50, 1104 23, 1904 10 10 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| Spannmålsprodukter, med undantag av majs och majsbaserade produkter | C10 | EUR/t | 0,00 |
| Anm.: Produktkoderna och destinationskoderna serie ”A” fastställs i kommissionens förordning (EEG) nr 3846/87 (EGT L 366, 24.12.1987, s. 1) i dess ändrade lydelse.







  C10 | : | Alla destinationer. |

Spannmålsprodukter

Destination

Måttenhet

Bidragsbelopp

Majs och majsbaserade produkter,

KN-nummer 0709 90 60, 0712 90 19, 1005, 1102 20, 1103 13, 1103 29 40, 1104 19 50, 1104 23, 1904 10 10

C10

EUR/t

0,00

Spannmålsprodukter, med undantag av majs och majsbaserade produkter

C10

EUR/t

0,00

Anm.: Produktkoderna och destinationskoderna serie ”A” fastställs i kommissionens förordning (EEG) nr 3846/87 (EGT L 366, 24.12.1987, s. 1) i dess ändrade lydelse.

C10

:

Alla destinationer.

---

| 29.10.2004 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 326/36 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2004

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 326/36

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1882/2004

av den 28 oktober 2004

om fastställande av bidragssatserna för vissa spannmåls- och risprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1784/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål (1), särskilt artikel 13.3 i denna,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1785/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för ris (2), särskilt artikel 14.3 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 13.1 i förordning (EG) nr 1784/2003 och artikel 14.1 i förordning (EG) nr 1785/2003 föreskrivs att skillnaden mellan prisnoteringarna på världsmarknaden för de produkter som förtecknas i artikel 1 i var och en av dessa förordningar och priserna inom gemenskapen får täckas av ett exportbidrag. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 13.1 i förordning (EG) nr 1784/2003 och artikel 14.1 i förordning (EG) nr 1785/2003 föreskrivs att skillnaden mellan prisnoteringarna på världsmarknaden för de produkter som förtecknas i artikel 1 i var och en av dessa förordningar och priserna inom gemenskapen får täckas av ett exportbidrag.

| (2) | I kommissionens förordning (EG) nr 1520/2000 av den 13 juli 2000 om gemensamma tillämpningsföreskrifter för beviljande av exportbidrag för vissa jordbruksprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget, och kriterier för fastställande av bidragsbeloppen (3) anges de produkter för vilka en bidragssats bör fastställas som skall tillämpas när dessa produkter exporteras i form av varor som förtecknas i bilaga III till förordning (EG) nr 1784/2003 eller i bilaga IV till förordning (EG) nr 1785/2003 alltefter omständigheterna. |
| --- | --- |

(2)

I kommissionens förordning (EG) nr 1520/2000 av den 13 juli 2000 om gemensamma tillämpningsföreskrifter för beviljande av exportbidrag för vissa jordbruksprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget, och kriterier för fastställande av bidragsbeloppen (3) anges de produkter för vilka en bidragssats bör fastställas som skall tillämpas när dessa produkter exporteras i form av varor som förtecknas i bilaga III till förordning (EG) nr 1784/2003 eller i bilaga IV till förordning (EG) nr 1785/2003 alltefter omständigheterna.

| (3) | Enligt artikel 4.1 första stycket i förordning (EG) nr 1520/2000 är det nödvändigt att för varje månad fastställa bidragssatsen per 100 kg av var och en av basprodukterna i fråga. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 4.1 första stycket i förordning (EG) nr 1520/2000 är det nödvändigt att för varje månad fastställa bidragssatsen per 100 kg av var och en av basprodukterna i fråga.

| (4) | De åtaganden som görs med avseende på bidrag som kan beviljas till export av jordbruksprodukter som ingår i varor vilka inte omfattas av bilaga I till fördraget kan äventyras av förutfastställelsen av höga bidragssatser. Därför bör säkerhetsåtgärder vidtas i sådana situationer utan att det hindrar att långtidskontrakt ingås. Genom att en specifik bidragssats för förutfastställelse av bidrag bestäms kan dessa olika mål uppnås. |
| --- | --- |

(4)

De åtaganden som görs med avseende på bidrag som kan beviljas till export av jordbruksprodukter som ingår i varor vilka inte omfattas av bilaga I till fördraget kan äventyras av förutfastställelsen av höga bidragssatser. Därför bör säkerhetsåtgärder vidtas i sådana situationer utan att det hindrar att långtidskontrakt ingås. Genom att en specifik bidragssats för förutfastställelse av bidrag bestäms kan dessa olika mål uppnås.

| (5) | Med hänsyn till överenskommelsen mellan Europeiska gemenskapen och Förenta staterna om gemenskapens export av pastaprodukter till Förenta staterna, godkänd genom rådets beslut 87/482/EEG (4), är det nödvändigt att differentiera exportbidraget för varor vilka klassificeras enligt KN-nummer 1902 11 00 och 1902 19 utifrån deras bestämmelseort. |
| --- | --- |

(5)

Med hänsyn till överenskommelsen mellan Europeiska gemenskapen och Förenta staterna om gemenskapens export av pastaprodukter till Förenta staterna, godkänd genom rådets beslut 87/482/EEG (4), är det nödvändigt att differentiera exportbidraget för varor vilka klassificeras enligt KN-nummer 1902 11 00 och 1902 19 utifrån deras bestämmelseort.

| (6) | I enlighet med artikel 4.3 och 4.5 i förordning (EG) nr 1520/2000 bör det fastställas en reducerad bidragssats, med hänsyn tagen till det produktionsbidrag som är tillämpligt i enlighet med förordning (EEG) nr 1722/93 (5), på den basprodukt som förädlats och som gällde under den period då det kan antas att varorna framställdes. |
| --- | --- |

(6)

I enlighet med artikel 4.3 och 4.5 i förordning (EG) nr 1520/2000 bör det fastställas en reducerad bidragssats, med hänsyn tagen till det produktionsbidrag som är tillämpligt i enlighet med förordning (EEG) nr 1722/93 (5), på den basprodukt som förädlats och som gällde under den period då det kan antas att varorna framställdes.

| (7) | Alkoholhaltiga drycker anses vara mindre känsliga för priset på spannmål som används för deras framställning. I protokoll nr 19 till akten om Danmarks, Irlands och Förenade kungarikets anslutning fastställs att nödvändiga åtgärder bör beslutas för att underlätta användningen av gemenskapens säd i tillverkningen av alkoholhaltiga drycker framställda ur säd. Den bidragssats som tillämpas på spannmål som exporteras i form av alkoholhaltiga drycker bör därför justeras. |
| --- | --- |

(7)

Alkoholhaltiga drycker anses vara mindre känsliga för priset på spannmål som används för deras framställning. I protokoll nr 19 till akten om Danmarks, Irlands och Förenade kungarikets anslutning fastställs att nödvändiga åtgärder bör beslutas för att underlätta användningen av gemenskapens säd i tillverkningen av alkoholhaltiga drycker framställda ur säd. Den bidragssats som tillämpas på spannmål som exporteras i form av alkoholhaltiga drycker bör därför justeras.

| (8) | Enligt rådets förordning (EG) nr 1676/2004 av den 24 september 2004 om fastsällande av autonoma övergångsbestämmelser för import av vissa bearbetade jordbrukspodukter med ursprung i Bulgarien och för export av vissa bearbetade jordbruksprodukter till Bulgarien (6), som gäller från och med den 1 oktober 2004, är bearbetade jordbruksprodukter som inte förtecknas i bilaga I till fördraget och som exporteras till Bulgarien inte berättigade till exportbidrag. |
| --- | --- |

(8)

Enligt rådets förordning (EG) nr 1676/2004 av den 24 september 2004 om fastsällande av autonoma övergångsbestämmelser för import av vissa bearbetade jordbrukspodukter med ursprung i Bulgarien och för export av vissa bearbetade jordbruksprodukter till Bulgarien (6), som gäller från och med den 1 oktober 2004, är bearbetade jordbruksprodukter som inte förtecknas i bilaga I till fördraget och som exporteras till Bulgarien inte berättigade till exportbidrag.

| (9) | Förvaltningskommittén för spannmål har inte yttrat sig inom den tid som ordföranden har bestämt. |
| --- | --- |

(9)

Förvaltningskommittén för spannmål har inte yttrat sig inom den tid som ordföranden har bestämt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De exportbidragssatser som gäller för de basprodukter som anges i bilaga A till förordning (EG) nr 1520/2000, som förtecknas i antingen artikel 1 i förordning (EG) nr 1784/2003 eller artikel 1.1 i förordning (EG) nr 1785/2003, och som exporteras i form av varor som förtecknas i bilaga III till förordning (EG) nr 1784/2003 respektive bilaga IV till den ändrade förordningen (EG) nr 1785/2003, fastställs i enlighet med vad som anges i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Genom undantag från artikel 1 och med verkan från och med den 1 oktober 2004 skall de bidragssatser som anges i bilagan inte vara tillämpliga på varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget när dessa exporteras till Bulgarien.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den 29 oktober 2004.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 28 oktober 2004.

På kommissionens vägnar

Olli REHN

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 96.

2

(3)  EGT L 177, 15.7.2000, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 886/2004 (EUT L 163, 1.5.2004, s. 14).

3

(4)  EGT L 275, 29.9.1987, s. 36.

4

(5)  EGT L 159, 1.7.1993, s. 112. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1548/2004 (EUT L 280, 31.8.2004, s. 11).

5

(6)  EUT L 301, 28.9.2004, s. 1.

6

---

BILAGA

Bidragssatser som från och med den 29 oktober 2004 skall tillämpas för vissa spannmåls- och risprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nummer | Varuslag (1) | Bidragssats per 100 kg basprodukt |
| vid förutfastställelse av bidrag | annan |
| 1001 10 00 | Durumvete: | | |
| – Vid export till USA av varor vilka klassificeras enligt KN-nummer 1902 11 och 1902 19 | — | — |
| – I andra fall | — | — |
| 1001 90 99 | Vanligt vete och blandsäd av vete och råg: | | |
| – Vid export till USA av varor vilka klassificeras enligt KN-nummer 1902 11 och 1902 19 | — | — |
| – I andra fall: | | |
| – – Vid tillämpning av artikel 4.5 i förordning (EG) nr 1520/2000 (2). | — | — |
| – – Vid export av varor vilka klassificeras enligt underavdelning 2208 (3). | — | — |
| – – I andra fall | — | — |
| 1002 00 00 | Råg | — | — |
| 1003 00 90 | Korn | | |
| – Vid export av varor vilka klassificeras enligt underavdelning 2208 (3). | — | — |
| – I andra fall | — | — |
| 1004 00 00 | Havre | — | — |
| 1005 90 00 | Majs som används i form av: | | |
| – Stärkelse: | | |
| – – Vid tillämpning av artikel 4.5 i förordning (EG) nr 1520/2000 (2). | 3,081 | 3,081 |
| – – Vid export av varor vilka klassificeras enligt underavdelning 2208 (3). | — | — |
| – – I andra fall | 3,081 | 3,081 |
| – Glukos, glukossirap, maltodextrin och sirap av maltodextrin enligt KN-nummer 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50, 1702 90 75, 1702 90 79, 2106 90 55 (4): | | |
| – – Vid tillämpning av artikel 4.5 i förordning (EG) nr 1520/2000 (2). | 2,311 | 2,311 |
| – – Vid export av varor vilka klassificeras enligt underavdelning 2208 (3). | — | — |
| – – I andra fall | 2,311 | 2,311 |
| – Vid export vilka klassificeras enligt underavdelning 2208 (3). | — | — |
| – Annat (omfattande använd i obearbetad form) | 3,081 | 3,081 |
| Potatisstärkelse enligt KN-nummer 1108 13 00 som jämställs med en produkt som uppkommit genom bearbetning av majs: | | |
| – Vid tillämpning av artikel 4.5 i förordning (EG) nr 1520/2000 (2). | 3,081 | 3,081 |
| – Vid export av varor vilka klassificeras enligt underavdelning 2208 (3). | — | — |
| – I andra fall | 3,081 | 3,081 |
| ex 1006 30 | Helt slipat ris: | | |
| – Rundkornigt | — | — |
| – Mellankornigt | — | — |
| – Långkornigt | — | — |
| 1006 40 00 | Brutet ris | — | — |
| 1007 00 90 | Sorghum, annat än hybrider för utsäde | — | — |

(EUR/100 kg)

KN-nummer

Varuslag (1)

Bidragssats per 100 kg basprodukt

vid förutfastställelse av bidrag

annan

1001 10 00

Durumvete:

– Vid export till USA av varor vilka klassificeras enligt KN-nummer 1902 11 och 1902 19

—

—

– I andra fall

—

—

1001 90 99

Vanligt vete och blandsäd av vete och råg:

– Vid export till USA av varor vilka klassificeras enligt KN-nummer 1902 11 och 1902 19

—

—

– I andra fall:

– – Vid tillämpning av artikel 4.5 i förordning (EG) nr 1520/2000 (2).

—

—

– – Vid export av varor vilka klassificeras enligt underavdelning 2208 (3).

—

—

– – I andra fall

—

—

1002 00 00

Råg

—

—

1003 00 90

Korn

– Vid export av varor vilka klassificeras enligt underavdelning 2208 (3).

—

—

– I andra fall

—

—

1004 00 00

Havre

—

—

1005 90 00

Majs som används i form av:

– Stärkelse:

– – Vid tillämpning av artikel 4.5 i förordning (EG) nr 1520/2000 (2).

3,081

3,081

– – Vid export av varor vilka klassificeras enligt underavdelning 2208 (3).

—

—

– – I andra fall

3,081

3,081

– Glukos, glukossirap, maltodextrin och sirap av maltodextrin enligt KN-nummer 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50, 1702 90 75, 1702 90 79, 2106 90 55 (4):

– – Vid tillämpning av artikel 4.5 i förordning (EG) nr 1520/2000 (2).

2,311

2,311

– – Vid export av varor vilka klassificeras enligt underavdelning 2208 (3).

—

—

– – I andra fall

2,311

2,311

– Vid export vilka klassificeras enligt underavdelning 2208 (3).

—

—

– Annat (omfattande använd i obearbetad form)

3,081

3,081

Potatisstärkelse enligt KN-nummer 1108 13 00 som jämställs med en produkt som uppkommit genom bearbetning av majs:

– Vid tillämpning av artikel 4.5 i förordning (EG) nr 1520/2000 (2).

3,081

3,081

– Vid export av varor vilka klassificeras enligt underavdelning 2208 (3).

—

—

– I andra fall

3,081

3,081

ex 1006 30

Helt slipat ris:

– Rundkornigt

—

—

– Mellankornigt

—

—

– Långkornigt

—

—

1006 40 00

Brutet ris

—

—

1007 00 90

Sorghum, annat än hybrider för utsäde

—

—

---

(1)  Kvantiteterna av de delvis bearbetade eller jämställande produkter som används skall multipliceras, med de koefficienter som anges i bilaga E till kommissionens ändrade förordning (EG) nr 1520/2000 (EGT L 177, 15.7.2000, s. 1).

(2)  Om den aktuella varan är hänförlig till KN-nummer 3505 10 50.

(3)  Varor som räknas upp i bilaga III till förordning (EG) nr 1784/2003 eller som avses i artikel 2 i förordning (EEG) nr 2825/93 (EGT L 258, 16.10.1993, s. 6).

(4)  För sirap enligt KN-nummer 1702 30 99, 1702 40 90 och 1702 60 90, som erhålls genom blandning av glukos- och fruktossirap, får exportbidrag endast beviljas för glukossirapen.

---

| 29.10.2004 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 326/40 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2004

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 326/40

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1883/2004

av den 28 oktober 2004

om fastställande av bidragssatserna för vissa sockerprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1260/2001 av den 19 juni 2001 om den gemensamma organisationen av marknaden för socker (1), särskilt artikel 27.5 a och 27.15 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 27.1 och 27.2 i förordning (EG) nr 1260/2001 föreskrivs att skillnaden mellan priserna på världsmarknaden för de produkter som förtecknas i artikel 1.1 a, c, d, f, g och h i den förordningen och priserna inom gemenskapen får täckas av ett exportbidrag då produkterna exporteras i form av varor som förtecknas i bilaga V till samma förordning. I kommissionens förordning (EG) nr 1520/2000 av den 13 juli 2000 om gemensamma tillämpningsföreskrifter för ordningen för beviljande av exportbidrag för vissa jordbruksprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget samt om kriterierna för fastställande av bidragsbeloppen (2), anges de produkter för vilka en bidragssats bör fastställas som skall tillämpas när dessa produkter exporteras i form av varor som förtecknas i bilaga I till förordning (EG) nr 1260/2001. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 27.1 och 27.2 i förordning (EG) nr 1260/2001 föreskrivs att skillnaden mellan priserna på världsmarknaden för de produkter som förtecknas i artikel 1.1 a, c, d, f, g och h i den förordningen och priserna inom gemenskapen får täckas av ett exportbidrag då produkterna exporteras i form av varor som förtecknas i bilaga V till samma förordning. I kommissionens förordning (EG) nr 1520/2000 av den 13 juli 2000 om gemensamma tillämpningsföreskrifter för ordningen för beviljande av exportbidrag för vissa jordbruksprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget samt om kriterierna för fastställande av bidragsbeloppen (2), anges de produkter för vilka en bidragssats bör fastställas som skall tillämpas när dessa produkter exporteras i form av varor som förtecknas i bilaga I till förordning (EG) nr 1260/2001.

| (2) | Enligt artikel 4.1 i förordning (EG) nr 1520/2000 är det nödvändigt att för varje månad fastställa bidragssatsen per 100 kg av var och en av basprodukterna i fråga. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 4.1 i förordning (EG) nr 1520/2000 är det nödvändigt att för varje månad fastställa bidragssatsen per 100 kg av var och en av basprodukterna i fråga.

| (3) | Artikel 27.3 i förordning (EG) nr 1260/2001 föreskriver att bidrag som beviljas för export av en produkt som ingår i en vara inte får överstiga det bidrag som tillämpas på produkten när den exporteras i obearbetad form. |
| --- | --- |

(3)

Artikel 27.3 i förordning (EG) nr 1260/2001 föreskriver att bidrag som beviljas för export av en produkt som ingår i en vara inte får överstiga det bidrag som tillämpas på produkten när den exporteras i obearbetad form.

| (4) | De bidrag som fastställs i denna förordning får förutfastställas eftersom det för närvarande inte går att förutse situationen på marknaden under de kommande månaderna. |
| --- | --- |

(4)

De bidrag som fastställs i denna förordning får förutfastställas eftersom det för närvarande inte går att förutse situationen på marknaden under de kommande månaderna.

| (5) | De åtaganden som görs med avseende på bidrag som kan beviljas till export av jordbruksprodukter som ingår i varor vilka inte omfattas av bilaga I till fördraget kan äventyras av förutfastställelsen av höga bidragssatser. Därför bör säkerhetsåtgärder vidtas i sådana situationer utan att det hindrar att långtidskontrakt ingås. Genom att en specifik bidragssats för förutfastställelse av bidrag bestäms kan dessa olika mål uppnås. |
| --- | --- |

(5)

De åtaganden som görs med avseende på bidrag som kan beviljas till export av jordbruksprodukter som ingår i varor vilka inte omfattas av bilaga I till fördraget kan äventyras av förutfastställelsen av höga bidragssatser. Därför bör säkerhetsåtgärder vidtas i sådana situationer utan att det hindrar att långtidskontrakt ingås. Genom att en specifik bidragssats för förutfastställelse av bidrag bestäms kan dessa olika mål uppnås.

| (6) | Enligt rådets förordning (EG) nr 1676/2004 av den 24 september 2004 om fastställande av autonoma övergångsbestämmelser för import av vissa bearbetade jordbruksprodukter med ursprung i Bulgarien och för export av vissa bearbetade jordbruksprodukter till Bulgarien (3), som gäller från och med den 1 oktober 2004, är bearbetade jordbruksprodukter som inte förtecknas i bilaga I till fördraget och som exporteras till Bulgarien inte berättigade till exportbidrag. |
| --- | --- |

(6)

Enligt rådets förordning (EG) nr 1676/2004 av den 24 september 2004 om fastställande av autonoma övergångsbestämmelser för import av vissa bearbetade jordbruksprodukter med ursprung i Bulgarien och för export av vissa bearbetade jordbruksprodukter till Bulgarien (3), som gäller från och med den 1 oktober 2004, är bearbetade jordbruksprodukter som inte förtecknas i bilaga I till fördraget och som exporteras till Bulgarien inte berättigade till exportbidrag.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för socker. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för socker.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De exportbidragssatser som gäller för de basprodukter som förtecknas i bilaga A till förordning (EG) nr 1520/2000, och i artikel 1.1 och 1.2 förordning (EG) nr 1260/2001 och som exporteras i form av varor som förtecknas i bilaga V till förordning (EG) nr 1260/2001, fastställs i enlighet med vad som anges i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Genom undantag från artikel 1 och med verkan från och med den 1 oktober 2004 skall de bidragssatser som anges i bilagan inte vara tillämpliga på varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget när dessa exporteras till Bulgarien.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den 29 oktober 2004.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 28 oktober 2004.

På kommissionens vägnar

Olli REHN

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 178, 30.6.2001, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 39/2004 (EUT L 6, 10.1.2004, s. 16).

1

(2)  EGT L 177, 15.7.2000, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 740/2003 (EUT L 106, 29.4.2003, s. 12).

2

(3)  EUT L 301, 28.9.2004, s. 1.

3

---

BILAGA

Bidragssatser som från och med den 29 oktober 2004 skall tillämpas för vissa sockerprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget

| KN-nummer | Varuslag | Bidragssats i EUR/100 kg |
| --- | --- | --- |
| vid förutfastställelse av bidrag | annan |
| 1701 99 10 | Vitsocker | 43,00 | 43,00 |

KN-nummer

Varuslag

Bidragssats i EUR/100 kg

vid förutfastställelse av bidrag

annan

1701 99 10

Vitsocker

43,00

43,00

---

| 29.10.2004 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 326/43 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2004

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 326/43

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1884/2004

av den 28 oktober 2004

om fastställande av det högsta exportbidraget för korn inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1757/2004

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1784/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål (1), särskilt artikel 13.3 första stycket i denna, och

av följande skäl:

| (1) | En anbudsinfordran för bidrag för export av korn till vissa tredje länder har inletts genom kommissionens förordning (EG) nr 1757/2004 (2). |
| --- | --- |

(1)

En anbudsinfordran för bidrag för export av korn till vissa tredje länder har inletts genom kommissionens förordning (EG) nr 1757/2004 (2).

| (2) | Enligt artikel 7 i kommissionens förordning (EG) nr 1501/95 av den 29 juni 1995 om vissa tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 1766/92 vad avser beviljande av exportbidrag och de åtgärder som skall vidtas vid störningar inom spannmålssektorn (3) kan kommissionen på grundval av de meddelade anbuden besluta att fastställa ett högsta exportbidrag, varvid hänsyn tas till de kriterier som avses i artikel 1 i förordning (EG) nr 1501/95. I detta fall tilldelas kontraktet den eller de anbudsgivare vars anbud är på samma nivå eller lägre än det högsta bidraget. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 7 i kommissionens förordning (EG) nr 1501/95 av den 29 juni 1995 om vissa tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 1766/92 vad avser beviljande av exportbidrag och de åtgärder som skall vidtas vid störningar inom spannmålssektorn (3) kan kommissionen på grundval av de meddelade anbuden besluta att fastställa ett högsta exportbidrag, varvid hänsyn tas till de kriterier som avses i artikel 1 i förordning (EG) nr 1501/95. I detta fall tilldelas kontraktet den eller de anbudsgivare vars anbud är på samma nivå eller lägre än det högsta bidraget.

| (3) | Tillämpningen av ovannämnda kriterier på det nuvarande marknadsläget för ifrågavarande spannmål medför att det högsta exportbidraget fastställs. |
| --- | --- |

(3)

Tillämpningen av ovannämnda kriterier på det nuvarande marknadsläget för ifrågavarande spannmål medför att det högsta exportbidraget fastställs.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för spannmål. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för spannmål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

För de anbud som meddelats från och med den 22–28 oktober 2004 inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1757/2004 är det högsta exportbidraget för korn fastställt till 18,80 euro/ton.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 29 oktober 2004.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 28 oktober 2004.

På kommissionens vägnar

Franz FISCHLER

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  EUT L 313, 12.10.2004, s. 10.

2

(3)  EGT L 147, 30.6.1995, s. 7. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 777/2004 (EUT L 123, 27.4.2004, s. 50).

3

---

| 29.10.2004 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 326/44 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2004

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 326/44

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1885/2004

av den 28 oktober 2004

om fastställande av det högsta exportbidraget för havre inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1565/2004

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1784/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål (1), särskild artikel 7 i lenna,

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1501/95 av den 29 juni 1995 om vissa tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 1766/92 vad avser beviljande av exportbidrag och de åtgärder som skall vidtas vid störningar inom spannmålssektorn (2), särskilt artikel 4 i denna,

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1565/2004 av den 3 september 2004 om en särskild interventionsåtgärd för havre i Finland och Sverige för regleringsåret 2004/05 (3), och

av följande skäl:

| (1) | En anbudsinfordran för bidrag för export av havre som producerats i Finland och Sverige för export från Finland eller Sverige till alla tredjeländer med undantag av Bulgarien, Norge, Rumänien och Schweiz har inletts genom förordning (EG) nr 1565/2004. |
| --- | --- |

(1)

En anbudsinfordran för bidrag för export av havre som producerats i Finland och Sverige för export från Finland eller Sverige till alla tredjeländer med undantag av Bulgarien, Norge, Rumänien och Schweiz har inletts genom förordning (EG) nr 1565/2004.

| (2) | Särskilt med hänsyn till de kriterier som avses i artikel 1 i förordning (EG) nr 1501/95 är det uppenbart att ett högsta exportbidrag skall fastställas. |
| --- | --- |

(2)

Särskilt med hänsyn till de kriterier som avses i artikel 1 i förordning (EG) nr 1501/95 är det uppenbart att ett högsta exportbidrag skall fastställas.

| (3) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för spannmål. |
| --- | --- |

(3)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för spannmål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

För de anbud som meddelats från och med den 22 till och med den 28 oktober 2004 inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1565/2004 är det högsta exportbidraget för havre fastställt till 31,95 euro/t.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 29 oktober 2004.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 28 oktober 2004.

På kommissionens vägnar

Franz FISCHLER

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  EGT L 147, 30.6.1995, s. 7. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1431/2003 (EÜT L 203, 12.8.2003, s. 16).

2

(3)  EUT L 285, 4.9.2004, s. 3.

3

---

II Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk

Rådet

| 29.10.2004 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 326/45 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2004

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 326/45

---

RÅDETS BESLUT

av den 4 oktober 2004

om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik

(2004/740/EG)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 128.2 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europaparlamentets yttrande (1),

efter att ha hört Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande,

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),

med beaktande av Sysselsättningskommitténs yttrande, och

av följande skäl:

| (1) | Den europeiska sysselsättningsstrategin är central för genomförandet av sysselsättnings- och arbetsmarknadsmålen i Lissabonstrategin. Genom den reformerade europeiska sysselsättningsstrategin från 2003 har tonvikten lagts vid ett perspektiv på medellång sikt och vid betydelsen av att alla politiska åtgärder som rekommenderas i sysselsättningsriktlinjerna genomförs. |
| --- | --- |

(1)

Den europeiska sysselsättningsstrategin är central för genomförandet av sysselsättnings- och arbetsmarknadsmålen i Lissabonstrategin. Genom den reformerade europeiska sysselsättningsstrategin från 2003 har tonvikten lagts vid ett perspektiv på medellång sikt och vid betydelsen av att alla politiska åtgärder som rekommenderas i sysselsättningsriktlinjerna genomförs.

| (2) | En komplett översyn av riktlinjerna för sysselsättningen bör göras endast vart tredje år. Under de mellanliggande åren bör de bara uppdateras i mycket begränsad omfattning. Den europeiska specialgruppen för sysselsättningen har rekommenderat skärpta rekommendationer och en effektivare tillämpning av ömsesidig granskning, i stället för att ytterligare ändringar görs i riktlinjerna. |
| --- | --- |

(2)

En komplett översyn av riktlinjerna för sysselsättningen bör göras endast vart tredje år. Under de mellanliggande åren bör de bara uppdateras i mycket begränsad omfattning. Den europeiska specialgruppen för sysselsättningen har rekommenderat skärpta rekommendationer och en effektivare tillämpning av ömsesidig granskning, i stället för att ytterligare ändringar görs i riktlinjerna.

| (3) | De slutsatser som dragits av den europeiska specialgruppen för sysselsättningen och genomgången av medlemsstaternas nationella handlingsplaner för sysselsättning, som båda återfinns i den gemensamma sysselsättningsrapporten 2003–2004 visar att medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter i första hand bör vidta åtgärder för att öka förmågan hos arbetstagare och företag att anpassa sig till föränderliga ekonomiska villkor och arbetsmarknadskrav, att förmå fler människor att komma ut och stanna kvar på arbetsmarknaden och att göra arbete till ett verkligt alternativ för alla, genom att bland annat underlätta för arbetslösa ungdomar att få ett första arbete och genom att uppmuntra äldre arbetstagare att stanna kvar på arbetsmarknaden, att få till stånd fler och bättre riktade investeringar i humankapital och livslångt lärande och i forskning och utveckling, inklusive i kompetensplattformar, att se till att reformerna genomförs effektivt genom bättre styre, bland annat ansträngningar som syftar till att öka medborgarnas demokratiska engagemang och till att övertyga dem om behovet av reformer samt till att förstärka kopplingarna mellan EU-finansieringen, Europeiska socialfonden i synnerhet, och genomförandet av de europeiska riktlinjerna för sysselsättningen. Dessa prioriteringar är helt förenliga med och kan eftersträvas inom ramen för de gällande riktlinjerna. |
| --- | --- |

(3)

De slutsatser som dragits av den europeiska specialgruppen för sysselsättningen och genomgången av medlemsstaternas nationella handlingsplaner för sysselsättning, som båda återfinns i den gemensamma sysselsättningsrapporten 2003–2004 visar att medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter i första hand bör vidta åtgärder för att öka förmågan hos arbetstagare och företag att anpassa sig till föränderliga ekonomiska villkor och arbetsmarknadskrav, att förmå fler människor att komma ut och stanna kvar på arbetsmarknaden och att göra arbete till ett verkligt alternativ för alla, genom att bland annat underlätta för arbetslösa ungdomar att få ett första arbete och genom att uppmuntra äldre arbetstagare att stanna kvar på arbetsmarknaden, att få till stånd fler och bättre riktade investeringar i humankapital och livslångt lärande och i forskning och utveckling, inklusive i kompetensplattformar, att se till att reformerna genomförs effektivt genom bättre styre, bland annat ansträngningar som syftar till att öka medborgarnas demokratiska engagemang och till att övertyga dem om behovet av reformer samt till att förstärka kopplingarna mellan EU-finansieringen, Europeiska socialfonden i synnerhet, och genomförandet av de europeiska riktlinjerna för sysselsättningen. Dessa prioriteringar är helt förenliga med och kan eftersträvas inom ramen för de gällande riktlinjerna.

| (4) | Riktlinjerna för sysselsättningen gäller i de nya medlemsstaterna sedan anslutningen. |
| --- | --- |

(4)

Riktlinjerna för sysselsättningen gäller i de nya medlemsstaterna sedan anslutningen.

| (5) | Förutom dessa riktlinjer för sysselsättningen bör medlemsstaterna genomföra de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken fullt ut och se till att åtgärderna är helt förenliga med upprätthållandet av sunda offentliga finanser och makroekonomisk stabilitet. |
| --- | --- |

(5)

Förutom dessa riktlinjer för sysselsättningen bör medlemsstaterna genomföra de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken fullt ut och se till att åtgärderna är helt förenliga med upprätthållandet av sunda offentliga finanser och makroekonomisk stabilitet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Enda artikel

De riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik som återfinns i bilagan till rådets beslut 2003/578/EG av den 22 juli 2003 om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (3) skall kvarstå och beaktas av medlemsstaterna i deras sysselsättningspolitik.

Utfärdat i Luxemburg den 4 oktober 2004.

På rådets vägnar

A. J. DE GEUS

Ordförande

---

(1)  Yttrandet avgivet den 22 april 2004 (ännu ej offentliggjort i EUT).

1

(2)  Yttrandet avgivet den 29 september 2004 (ännu ej offentliggjort i EUT).

2

(3)  EUT L 197, 5.8.2003, s. 13.

3

---

| 29.10.2004 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 326/47 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2004

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 326/47

---

RÅDETS REKOMMENDATION

av den 14 oktober 2004

om genomförandet av medlemsstaternas sysselsättningspolitik

(2004/741/EG)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD UTFÄRDAR DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 128.4 i detta,

med beaktande av kommissionens rekommendation,

med beaktande av Sysselsättningskommitténs yttrande, och

av följande skäl:

| (1) | Den europeiska sysselsättningsstrategin är central för genomförandet av sysselsättnings- och arbetsmarknadsmålen i Lissabonstrategin. För att Lissabonagendan skall kunna genomföras framgångsrikt måste medlemsstaternas sysselsättningspolitik på ett balanserat sätt främja tre mål som kompletterar och ömsesidigt stödjer varandra, nämligen full sysselsättning, kvalitet och produktivitet i arbetet samt social sammanhållning och integration. För att dessa mål skall uppnås krävs ytterligare strukturreformer som inriktas på tio specifika prioriteringsområden samt bättre styrelseformer. |
| --- | --- |

(1)

Den europeiska sysselsättningsstrategin är central för genomförandet av sysselsättnings- och arbetsmarknadsmålen i Lissabonstrategin. För att Lissabonagendan skall kunna genomföras framgångsrikt måste medlemsstaternas sysselsättningspolitik på ett balanserat sätt främja tre mål som kompletterar och ömsesidigt stödjer varandra, nämligen full sysselsättning, kvalitet och produktivitet i arbetet samt social sammanhållning och integration. För att dessa mål skall uppnås krävs ytterligare strukturreformer som inriktas på tio specifika prioriteringsområden samt bättre styrelseformer.

| (2) | Genom den reformerade europeiska sysselsättningsstrategin från 2003 har tonvikten lagts vid ett perspektiv på medellång sikt och vid betydelsen av att alla politiska åtgärder som rekommenderas i riktlinjerna för sysselsättningen genomförs. En komplett översyn av riktlinjerna för sysselsättningen bör därför endast göras vart tredje år. Under de mellanliggande åren bör de bara uppdateras i mycket begränsad omfattning. |
| --- | --- |

(2)

Genom den reformerade europeiska sysselsättningsstrategin från 2003 har tonvikten lagts vid ett perspektiv på medellång sikt och vid betydelsen av att alla politiska åtgärder som rekommenderas i riktlinjerna för sysselsättningen genomförs. En komplett översyn av riktlinjerna för sysselsättningen bör därför endast göras vart tredje år. Under de mellanliggande åren bör de bara uppdateras i mycket begränsad omfattning.

| (3) | Rådet antog utan ändringar riktlinjerna för medlemsstaternas sysselsättningspolitik 2004 genom beslut 2004/740/EG (1). |
| --- | --- |

(3)

Rådet antog utan ändringar riktlinjerna för medlemsstaternas sysselsättningspolitik 2004 genom beslut 2004/740/EG (1).

| (4) | Rådet antog den 22 juli 2003 en rekommendation om genomförandet av medlemsstaternas sysselsättningspolitik (2). Genomgången av medlemsstaternas nationella handlingsplaner för sysselsättning i den gemensamma rapporten om sysselsättningen 2003–2004 visar att medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter bara i begränsad utsträckning har följt dessa rekommendationer från rådet. |
| --- | --- |

(4)

Rådet antog den 22 juli 2003 en rekommendation om genomförandet av medlemsstaternas sysselsättningspolitik (2). Genomgången av medlemsstaternas nationella handlingsplaner för sysselsättning i den gemensamma rapporten om sysselsättningen 2003–2004 visar att medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter bara i begränsad utsträckning har följt dessa rekommendationer från rådet.

| (5) | Den europeiska specialgruppen för sysselsättningsfrågor har rekommenderat att EU bör skärpa rekommendationerna till medlemsstaterna. Framför allt bör åtgärder vidtas för att öka anpassningsförmågan hos arbetstagare och företag, förmå fler människor att komma in och stanna kvar på arbetsmarknaden och se till att arbete lönar sig för alla, få till stånd fler och bättre riktade investeringar i humankapital och livslångt lärande, samt säkerställa ett effektivt genomförande av reformer genom bättre styrelseformer. Rådet och kommissionen delar denna bedömning och har integrerat de politiska budskap som framförs i specialgruppens rapport i den gemensamma rapporten om sysselsättningen. |
| --- | --- |

(5)

Den europeiska specialgruppen för sysselsättningsfrågor har rekommenderat att EU bör skärpa rekommendationerna till medlemsstaterna. Framför allt bör åtgärder vidtas för att öka anpassningsförmågan hos arbetstagare och företag, förmå fler människor att komma in och stanna kvar på arbetsmarknaden och se till att arbete lönar sig för alla, få till stånd fler och bättre riktade investeringar i humankapital och livslångt lärande, samt säkerställa ett effektivt genomförande av reformer genom bättre styrelseformer. Rådet och kommissionen delar denna bedömning och har integrerat de politiska budskap som framförs i specialgruppens rapport i den gemensamma rapporten om sysselsättningen.

| (6) | Analysen av genomförandet av riktlinjerna och rådets rekommendationer från 2003 i den gemensamma rapporten om sysselsättningen samt de generella och landspecifika politiska budskapen i rapporten från specialgruppen för sysselsättningsfrågor ligger till grund för EU:s rekommendationer till nationell sysselsättningspolitik 2004. |
| --- | --- |

(6)

Analysen av genomförandet av riktlinjerna och rådets rekommendationer från 2003 i den gemensamma rapporten om sysselsättningen samt de generella och landspecifika politiska budskapen i rapporten från specialgruppen för sysselsättningsfrågor ligger till grund för EU:s rekommendationer till nationell sysselsättningspolitik 2004.

| (7) | Riktlinjerna för sysselsättningen gäller de nya medlemsstaterna sedan anslutningen. Alla nya medlemsstater har under de senaste åren avlagt rapport om genomförandet av de gemensamma utvärderingarna avseende riktlinjerna för sysselsättningen. De flesta nya medlemsstater måste tillsammans med arbetsmarknadens parter intensifiera sitt arbete med att modernisera sysselsättningspolitiken för att den pågående omstruktureringen av deras ekonomier skall kunna genomföras fullt ut. Det är mycket viktigt att det skapas en ny balans mellan flexibilitet och trygghet samt att öka sysselsättningen och investeringarna i humankapital genom ett livslångt lärande. Arbetskraftens hälsa måste också förbättras. För att uppnå en fullständig och effektiv användning av Europeiska socialfondens medel, som väsentligt bidrar till investeringarna i humankapital och livslångt lärande, är det fortfarande av yttersta vikt i flertalet av de nya medlemsstaterna att arbetsmarknadens parter samarbetar och att myndigheterna avsevärt förbättrar sin administrativa kapacitet. |
| --- | --- |

(7)

Riktlinjerna för sysselsättningen gäller de nya medlemsstaterna sedan anslutningen. Alla nya medlemsstater har under de senaste åren avlagt rapport om genomförandet av de gemensamma utvärderingarna avseende riktlinjerna för sysselsättningen. De flesta nya medlemsstater måste tillsammans med arbetsmarknadens parter intensifiera sitt arbete med att modernisera sysselsättningspolitiken för att den pågående omstruktureringen av deras ekonomier skall kunna genomföras fullt ut. Det är mycket viktigt att det skapas en ny balans mellan flexibilitet och trygghet samt att öka sysselsättningen och investeringarna i humankapital genom ett livslångt lärande. Arbetskraftens hälsa måste också förbättras. För att uppnå en fullständig och effektiv användning av Europeiska socialfondens medel, som väsentligt bidrar till investeringarna i humankapital och livslångt lärande, är det fortfarande av yttersta vikt i flertalet av de nya medlemsstaterna att arbetsmarknadens parter samarbetar och att myndigheterna avsevärt förbättrar sin administrativa kapacitet.

| (8) | De landspecifika budskapen i rapporten från den europeiska specialgruppen för sysselsättningen ligger helt i linje med den analys som gjorts av rapporterna om genomförandet av de gemensamma utvärderingarna, och kan användas som vägledning för genomförandet av riktlinjerna för sysselsättningen i de nya medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(8)

De landspecifika budskapen i rapporten från den europeiska specialgruppen för sysselsättningen ligger helt i linje med den analys som gjorts av rapporterna om genomförandet av de gemensamma utvärderingarna, och kan användas som vägledning för genomförandet av riktlinjerna för sysselsättningen i de nya medlemsstaterna.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS medlemsstaterna att särskilt vidta de åtgärder som anges i bilagan. Denna rekommendation ersätter rådets rekommendation av den 22 juli 2003.

Utfärdad i Luxemburg den 14 oktober 2004.

På rådets vägnar

P. VAN GEEL

Ordförande

---

(1)  Se sidan 45 i detta nummer av EUT.

1

(2)  EUT L 197, 5.8.2003, s. 22.

2

---

BILAGA

LANDSPECIFIKA REKOMMENDATIONER OCH PRIORITERINGAR

Att erbjuda fler och bättre arbetstillfällen är den viktigaste fråga som måste behandlas. Vid Europeiska rådets vårmöte underströks det att medlemsstaterna inom ramen för en samlad sysselsättningsstrategi snarast bör uppmärksamma fyra särskilda problem: anpassningsförmåga, åtgärder för att locka fler människor till arbetsmarknaden, förbättringar av de kvalitativa aspekterna på arbetet samt investeringar i humankapital. Europeiska rådet betonade även att det inte bara är regeringarna som skall stödja och främja förändring. För att åstadkomma detta stöd uppmanade Europeiska rådet medlemsstaterna att bilda partnerskap för reformer där arbetsmarknadens parter, det civila samhället och de offentliga myndigheterna medverkar i överensstämmelse med nationella system och traditioner.

De viktigaste budskapen från rådet (sysselsättning och socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor), som stödde den bedömning som gjorts av specialgruppen för sysselsättningen och analysen i den gemensamma rapporten om sysselsättningen av genomförandet av riktlinjerna och rådets rekommendationer från 2003, visar att alla medlemsstater och arbetsmarknadens parter omedelbart bör prioritera följande:

| — | Öka anpassningsförmågan hos arbetstagare och företag, bland annat genom att främja flexibilitet och trygghet på arbetsmarknaden, modernisera och bredda begreppet anställningstrygghet, skapa så många arbetstillfällen som möjligt och öka produktiviteten. |
| --- | --- |

—

Öka anpassningsförmågan hos arbetstagare och företag, bland annat genom att främja flexibilitet och trygghet på arbetsmarknaden, modernisera och bredda begreppet anställningstrygghet, skapa så många arbetstillfällen som möjligt och öka produktiviteten.

| — | Förmå fler människor att ta sig in och stanna kvar på arbetsmarknaden, se till att arbete lönar sig för alla, bland annat genom att utforma övergripande strategier för aktivt åldrande, ytterligare utveckla politik för att öka deltagandet på arbetsmarknaden, stärka de aktiva arbetsmarknadspolitiska insatserna med individuellt anpassade tjänster till alla arbetssökande och genomföra en politik som gör att det lönar sig att arbeta med stöd av såväl ekonomiska som icke-ekonomiska incitament. |
| --- | --- |

—

Förmå fler människor att ta sig in och stanna kvar på arbetsmarknaden, se till att arbete lönar sig för alla, bland annat genom att utforma övergripande strategier för aktivt åldrande, ytterligare utveckla politik för att öka deltagandet på arbetsmarknaden, stärka de aktiva arbetsmarknadspolitiska insatserna med individuellt anpassade tjänster till alla arbetssökande och genomföra en politik som gör att det lönar sig att arbeta med stöd av såväl ekonomiska som icke-ekonomiska incitament.

| — | Göra fler och bättre riktade investeringar i humankapital och livslångt lärande bland annat genom att dela kostnader och ansvar mellan offentliga myndigheter, företag och enskilda, och bredda utbildningsutbudet, särskilt för dem som bäst behöver det, såsom äldre eller lågutbildade arbetstagare. |
| --- | --- |

—

Göra fler och bättre riktade investeringar i humankapital och livslångt lärande bland annat genom att dela kostnader och ansvar mellan offentliga myndigheter, företag och enskilda, och bredda utbildningsutbudet, särskilt för dem som bäst behöver det, såsom äldre eller lågutbildade arbetstagare.

| — | Säkerställa ett effektivt genomförande av reformerna genom bättre styre bland annat genom att bygga upp partnerskap för reform som mobiliserar stöd från och deltagande av arbetsmarknadens parter och olika aktörer, vid behov uppställa mål som motsvarar dem som fastställts på europeisk nivå och säkerställa att offentliga medel används effektivt, främja de nationella handlingsplanernas roll och göra dem mer synliga samt stärka de landspecifika rekommendationerna och utveckla ett mer effektivt ömsesidigt lärande. |
| --- | --- |

—

Säkerställa ett effektivt genomförande av reformerna genom bättre styre bland annat genom att bygga upp partnerskap för reform som mobiliserar stöd från och deltagande av arbetsmarknadens parter och olika aktörer, vid behov uppställa mål som motsvarar dem som fastställts på europeisk nivå och säkerställa att offentliga medel används effektivt, främja de nationella handlingsplanernas roll och göra dem mer synliga samt stärka de landspecifika rekommendationerna och utveckla ett mer effektivt ömsesidigt lärande.

Inom denna ram har följande landspecifika rekommendationer och prioriteringar fastställts:

REKOMMENDATIONER TILL DE ENSKILDA LÄNDERNA

BELGIEN

Trots en positiv trend sedan 1997 ligger sysselsättningsintensiteten i Belgien tydligt under EU-genomsnittet och kraftigt under Lissabonmålen. Sysselsättningsintensiteten för äldre arbetstagare är bland de lägsta i EU-25. Sysselsättningsintensiteten för utländska medborgare är uppseendeväckande låg. Efter flera år av stadig nedgång har sysselsättningen nu börjat öka. Vuxna deltar i allt mindre grad i utbildning.

Den bedömning som gjorts av specialgruppen för sysselsättningen och den i den gemensamma rapporten om sysselsättningen gjorda analysen av genomförandet av EU:s riktlinjer och rådets rekommendationer från 2003 visar att Belgien omedelbart bör prioritera följande:

| | Öka arbetstagarnas och företagens anpassningsförmåga






  — | Föregripa och bidra till hanteringen av företagsomstruktureringar på ett bättre sätt, i synnerhet vid kollektiva uppsägningar. |
| --- | --- | --- |

Öka arbetstagarnas och företagens anpassningsförmåga

—

Föregripa och bidra till hanteringen av företagsomstruktureringar på ett bättre sätt, i synnerhet vid kollektiva uppsägningar.

| — | Minska lönebikostnaderna ytterligare, i synnerhet för lågavlönade, samtidigt som konsolideringen av de offentliga finanserna säkras. |
| --- | --- |

—

Minska lönebikostnaderna ytterligare, i synnerhet för lågavlönade, samtidigt som konsolideringen av de offentliga finanserna säkras.

| — | Förbättra samarbetet mellan regionala arbetsförmedlingar för att främja rörligheten mellan regionerna. |
| --- | --- |

—

Förbättra samarbetet mellan regionala arbetsförmedlingar för att främja rörligheten mellan regionerna.

| | Förmå fler människor att ta sig in på arbetsmarknaden och se till att arbete lönar sig för alla






  — | Se över skatte- och förmånssystemen i syfte att undanröja kvarvarande arbetslöshetsfällor och införa adekvata incitament till aktivt arbetssökande genom att se över gällande villkor för att få förmåner. |
| --- | --- | --- |

Förmå fler människor att ta sig in på arbetsmarknaden och se till att arbete lönar sig för alla

—

Se över skatte- och förmånssystemen i syfte att undanröja kvarvarande arbetslöshetsfällor och införa adekvata incitament till aktivt arbetssökande genom att se över gällande villkor för att få förmåner.

| — | Se till att arbetsförmedlingarnas insatser i ökad utsträckning även omfattar vuxna arbetslösa, mindre gynnade ungdomar och invandrare. |
| --- | --- |

—

Se till att arbetsförmedlingarnas insatser i ökad utsträckning även omfattar vuxna arbetslösa, mindre gynnade ungdomar och invandrare.

| — | Fastställa en övergripande strategi för ett aktivt åldrande, underlätta tillgången till fortbildning, främja flexibla arbetsformer och effektivt arbetssökande för äldre arbetslösa, inbegripet att med beslutsamhet minska antalet förtidspensioneringar. |
| --- | --- |

—

Fastställa en övergripande strategi för ett aktivt åldrande, underlätta tillgången till fortbildning, främja flexibla arbetsformer och effektivt arbetssökande för äldre arbetslösa, inbegripet att med beslutsamhet minska antalet förtidspensioneringar.

| | Göra fler och bättre riktade investeringar i humankapital och livslångt lärande






  — | Vidta åtgärder för att minska antalet ungdomar som lämnar skolan i förtid. |
| --- | --- | --- |

Göra fler och bättre riktade investeringar i humankapital och livslångt lärande

—

Vidta åtgärder för att minska antalet ungdomar som lämnar skolan i förtid.

| — | Följa upp aktuella branschövergripande avtal för att öka arbetstagarnas deltagande i utbildning, särskilt för lågutbildade. |
| --- | --- |

—

Följa upp aktuella branschövergripande avtal för att öka arbetstagarnas deltagande i utbildning, särskilt för lågutbildade.

DANMARK

Sysselsättningsintensiteten i Danmark ligger en bra bit över de mål för sysselsättningen som ställdes upp i Lissabon, även för kvinnor och äldre arbetstagare. Arbetslösheten har visserligen ökat på senare tid vilket särskilt har drabbat högskoleutbildade och förvärrat långtidsarbetslösheten, men den ligger fortfarande kvar på en relativt låg nivå. Med tanke på den höga sysselsättningsintensiteten är det mycket viktigt att Danmark säkrar ett adekvat arbetskraftsutbud på lång sikt.

Den bedömning som gjorts av specialgruppen för sysselsättningen och den i den gemensamma rapporten om sysselsättningen gjorda analysen av genomförandet av EU:s riktlinjer och rådets rekommendationer från 2003 visar att Danmark omedelbart bör prioritera följande:

| | Öka arbetstagarnas och företagens anpassningsförmåga






  — | Minska det totala skattetrycket på arbete ytterligare samtidigt som konsolideringen av de offentliga finanserna säkras. |
| --- | --- | --- |

Öka arbetstagarnas och företagens anpassningsförmåga

—

Minska det totala skattetrycket på arbete ytterligare samtidigt som konsolideringen av de offentliga finanserna säkras.

| | Förmå fler människor att ta sig in på arbetsmarknaden och se till att arbete lönar sig för alla






  — | Genomföra en heltäckande strategi för ett aktivt åldrande, bl.a. vid behov avveckla incitament till förtidspension. |
| --- | --- | --- |

Förmå fler människor att ta sig in på arbetsmarknaden och se till att arbete lönar sig för alla

—

Genomföra en heltäckande strategi för ett aktivt åldrande, bl.a. vid behov avveckla incitament till förtidspension.

| — | Se över skatte- och förmånssystemen för att minska marginalskattesatserna och öka incitamenten att arbeta för låginkomsttagare, arbetslösa och personer utanför arbetskraften. |
| --- | --- |

—

Se över skatte- och förmånssystemen för att minska marginalskattesatserna och öka incitamenten att arbeta för låginkomsttagare, arbetslösa och personer utanför arbetskraften.

| — | Följa upp effekterna av de nya reformerna för att integrera invandrare på arbetsmarknaden, i synnerhet satsningarna på att bygga upp de nödvändiga baskunskaper som arbetstagarna behöver för att få arbete. |
| --- | --- |

—

Följa upp effekterna av de nya reformerna för att integrera invandrare på arbetsmarknaden, i synnerhet satsningarna på att bygga upp de nödvändiga baskunskaper som arbetstagarna behöver för att få arbete.

| | Göra fler och bättre riktade investeringar i humankapital och livslångt lärande






  — | Följa utvecklingen när det gäller yrkesutbildning mot bakgrund av den senaste tidens höjningar av undervisningsavgifterna. |
| --- | --- | --- |

Göra fler och bättre riktade investeringar i humankapital och livslångt lärande

—

Följa utvecklingen när det gäller yrkesutbildning mot bakgrund av den senaste tidens höjningar av undervisningsavgifterna.

TYSKLAND

Sysselsättningsintensiteten i Tyskland ligger över EU-genomsnittet men fortfarande långt under Lissabonmålen. Sysselsättningsintensiteten för äldre arbetstagare släpar efter. Sysselsättningsintensiteten för kvinnor ligger över EU-genomsnittet men stagnerar. Situationen varierar mellan regionerna, men totalt sett gynnades den tyska arbetsmarknaden under åren av ekonomisk tillväxt i EU mellan 1997 och 2000. Under de därpå följande åren minskade sysselsättningen och arbetslösheten ökade. Arbetslösheten och speciellt långtidsarbetslösheten är fortfarande bland de högsta i EU. De regionala skillnaderna mellan de östra och västra delarna av landet är fortfarande avsevärda.

Den bedömning som gjorts av specialgruppen för sysselsättningen och den i den gemensamma rapporten om sysselsättningen gjorda analysen av genomförandet av EU:s riktlinjer och rådets rekommendationer från 2003 visar att Tyskland omedelbart bör prioritera följande:

| | Öka arbetstagarnas och företagens anpassningsförmåga






  — | Se över finansieringen av systemen för social trygghet i syfte att minska lönebikostnaderna samtidigt som konsolideringen av de offentliga finanserna säkras. |
| --- | --- | --- |

Öka arbetstagarnas och företagens anpassningsförmåga

—

Se över finansieringen av systemen för social trygghet i syfte att minska lönebikostnaderna samtidigt som konsolideringen av de offentliga finanserna säkras.

| — | Uppmuntra arbetsmarknadens parter att ta ansvaret för att lokala, regionala och sektorsvisa skillnader i produktivitet och villkor på arbetsmarknaden på ett stabilt sätt skall återspegla lönebildningen, och sträva efter ytterligare flexibilitet när det gäller arbetstider och möjligheter till utbildning, t.ex. genom utbildningskonton (se riktlinje 5 i de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken (BEPG)). |
| --- | --- |

—

Uppmuntra arbetsmarknadens parter att ta ansvaret för att lokala, regionala och sektorsvisa skillnader i produktivitet och villkor på arbetsmarknaden på ett stabilt sätt skall återspegla lönebildningen, och sträva efter ytterligare flexibilitet när det gäller arbetstider och möjligheter till utbildning, t.ex. genom utbildningskonton (se riktlinje 5 i de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken (BEPG)).

| — | Främja tillväxten av små och medelstora företag, i synnerhet genom enklare regler och bättre möjligheter att få finansiering. Förbättra villkoren för företagande, särskilt i landets östra delar. |
| --- | --- |

—

Främja tillväxten av små och medelstora företag, i synnerhet genom enklare regler och bättre möjligheter att få finansiering. Förbättra villkoren för företagande, särskilt i landets östra delar.

| | Förmå fler människor att ta sig in på arbetsmarknaden och se till att arbete lönar sig för alla






  — | Fortsätta reformera skatte- och socialbidragssystemet och i samband med detta se till att det finns tillräckliga incitament att börja arbeta. Noga övervaka och utvärdera genomförandet av Hartz-reformerna och andra arbetsmarknadsreformer för att se till att de offentliga arbetsförmedlingarnas effektivitet ständigt förbättras när det gäller att stödja arbetslösa personer. |
| --- | --- | --- |

Förmå fler människor att ta sig in på arbetsmarknaden och se till att arbete lönar sig för alla

—

Fortsätta reformera skatte- och socialbidragssystemet och i samband med detta se till att det finns tillräckliga incitament att börja arbeta. Noga övervaka och utvärdera genomförandet av Hartz-reformerna och andra arbetsmarknadsreformer för att se till att de offentliga arbetsförmedlingarnas effektivitet ständigt förbättras när det gäller att stödja arbetslösa personer.

| — | Se över eventuella skatteregler som inverkar negativt på kvinnors arbetsmarknadsdeltagande, förbättra barnomsorgen, särskilt i de västra delstaterna, och förbättra överensstämmelsen mellan skolscheman och arbetstider, uppmuntra arbetsmarknadens parter att ta sitt ansvar för att väsentligt minska löneskillnaderna mellan kvinnor och män. |
| --- | --- |

—

Se över eventuella skatteregler som inverkar negativt på kvinnors arbetsmarknadsdeltagande, förbättra barnomsorgen, särskilt i de västra delstaterna, och förbättra överensstämmelsen mellan skolscheman och arbetstider, uppmuntra arbetsmarknadens parter att ta sitt ansvar för att väsentligt minska löneskillnaderna mellan kvinnor och män.

| — | Ytterligare utveckla en heltäckande strategi för ett aktivt åldrande så att människor stannar kvar i arbete, särskilt efter 60 års ålder, fortsätta uppmuntra deltidsarbete för män och förbättra möjligheterna till utbildning för äldre arbetstagare. |
| --- | --- |

—

Ytterligare utveckla en heltäckande strategi för ett aktivt åldrande så att människor stannar kvar i arbete, särskilt efter 60 års ålder, fortsätta uppmuntra deltidsarbete för män och förbättra möjligheterna till utbildning för äldre arbetstagare.

| — | Förstärka insatserna för att integrera invandrare. |
| --- | --- |

—

Förstärka insatserna för att integrera invandrare.

| | Göra fler och bättre riktade investeringar i humankapital och livslångt lärande






  — | Höja utbildningsnivåerna i arbetskraften och stärka incitamenten för att öka deltagandet i livslångt lärande, särskilt för lågutbildade, anställda i små och medelstora företag och äldre arbetstagare. |
| --- | --- | --- |

Göra fler och bättre riktade investeringar i humankapital och livslångt lärande

—

Höja utbildningsnivåerna i arbetskraften och stärka incitamenten för att öka deltagandet i livslångt lärande, särskilt för lågutbildade, anställda i små och medelstora företag och äldre arbetstagare.

| — | Fortsätta modernisera den varvade utbildningen, minska antalet ungdomar som lämnar skolan i förtid. |
| --- | --- |

—

Fortsätta modernisera den varvade utbildningen, minska antalet ungdomar som lämnar skolan i förtid.

GREKLAND

Antalet nya arbetstillfällen har visserligen ökat på senare tid, men Grekland har fortfarande en sysselsättningsintensitet som hör till de lägsta i EU, särskilt för kvinnor. Arbetslösheten minskar, men från en hög nivå. Det svarta arbetet är omfattande. Arbetskraftens produktivitet har ökat avsevärt, men ligger fortfarande på en låg nivå. Vuxna personers deltagande i utbildning är också fortfarande synnerligen lågt, särskilt med tanke på den låga utbildningsnivån bland befolkningen i arbetsför ålder. Under senare år har den ökade invandringen bidragit till arbetskraftsutbudet.

Den bedömning som gjorts av specialgruppen för sysselsättningen och den i den gemensamma rapporten om sysselsättningen gjorda analysen av genomförandet av EU:s riktlinjer och rådets rekommendationer från 2003 visar att Grekland omedelbart bör prioritera följande:

| | Öka arbetstagarnas och företagens anpassningsförmåga






  — | Till fullo genomföra det avtalade reformpaketet för arbetsmarknaden. Göra det än mer attraktivt med deltidsarbete och etablera bemanningsföretag för att åstadkomma en större bredd när det gäller arbetsformer. |
| --- | --- | --- |

Öka arbetstagarnas och företagens anpassningsförmåga

—

Till fullo genomföra det avtalade reformpaketet för arbetsmarknaden. Göra det än mer attraktivt med deltidsarbete och etablera bemanningsföretag för att åstadkomma en större bredd när det gäller arbetsformer.

| — | Minska lönebikostnaderna samtidigt som konsolideringen av de offentliga finanserna säkras. Göra mer för att svart arbete skall omvandlas till reguljär sysselsättning genom att göra det mer attraktivt för såväl arbetsgivare som arbetstagare att ingå standardiserade och andra anställningsavtal samt höja kapaciteten att säkerställa efterlevnaden av lagarna. |
| --- | --- |

—

Minska lönebikostnaderna samtidigt som konsolideringen av de offentliga finanserna säkras. Göra mer för att svart arbete skall omvandlas till reguljär sysselsättning genom att göra det mer attraktivt för såväl arbetsgivare som arbetstagare att ingå standardiserade och andra anställningsavtal samt höja kapaciteten att säkerställa efterlevnaden av lagarna.

| — | Främja ett mer sysselsättningsvänligt företagsklimat. |
| --- | --- |

—

Främja ett mer sysselsättningsvänligt företagsklimat.

| | Förmå fler människor att ta sig in på arbetsmarknaden och se till att arbete lönar sig för alla






  — | Vidta kraftfullare åtgärder för att effektivisera och öka antalet aktiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder för att en större andel av de personer som står utanför arbetskraften och arbetslösa skall omfattas. |
| --- | --- | --- |

Förmå fler människor att ta sig in på arbetsmarknaden och se till att arbete lönar sig för alla

—

Vidta kraftfullare åtgärder för att effektivisera och öka antalet aktiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder för att en större andel av de personer som står utanför arbetskraften och arbetslösa skall omfattas.

| — | Skynda på etableringen av effektiva arbetsförmedlingar i hela landet som erbjuder förebyggande och individuellt anpassade tjänster. Uppgradera systemen för statistikuppföljning. |
| --- | --- |

—

Skynda på etableringen av effektiva arbetsförmedlingar i hela landet som erbjuder förebyggande och individuellt anpassade tjänster. Uppgradera systemen för statistikuppföljning.

| — | Ytterligare öka incitamenten för kvinnor att komma ut på arbetsmarknaden, bl.a. genom deltidsanställning. Öka utbudet av barnomsorg och anhörigvård till rimligt pris. |
| --- | --- |

—

Ytterligare öka incitamenten för kvinnor att komma ut på arbetsmarknaden, bl.a. genom deltidsanställning. Öka utbudet av barnomsorg och anhörigvård till rimligt pris.

| — | Fastställa en övergripande strategi för ett aktivt åldrande med flexibla arbetsformer, incitament som gör att äldre arbetstagare uppmuntras att stanna kvar längre i arbete och främjad kompetensutveckling. |
| --- | --- |

—

Fastställa en övergripande strategi för ett aktivt åldrande med flexibla arbetsformer, incitament som gör att äldre arbetstagare uppmuntras att stanna kvar längre i arbete och främjad kompetensutveckling.

| | Göra fler och bättre riktade investeringar i humankapital och livslångt lärande






  — | Minska antalet ungdomar som lämnar skolan i förtid och anpassa den högre utbildningen så att den bättre motsvarar behoven på arbetsmarknaden. |
| --- | --- | --- |

Göra fler och bättre riktade investeringar i humankapital och livslångt lärande

—

Minska antalet ungdomar som lämnar skolan i förtid och anpassa den högre utbildningen så att den bättre motsvarar behoven på arbetsmarknaden.

| — | Se över incitamenten för att främja ett livslångt lärande och öka deltagandet i utbildning, särskilt för lågutbildade och invandrare. |
| --- | --- |

—

Se över incitamenten för att främja ett livslångt lärande och öka deltagandet i utbildning, särskilt för lågutbildade och invandrare.

SPANIEN

Mellan 1997 och 2002 ökade sysselsättningsintensiteten mest i Spanien av alla medlemsstater och under samma period minskade den spanska arbetslösheten mest jämfört med alla medlemsstater. Arbetslösheten ligger dock en bra bit över EU-genomsnittet och sysselsättningsintensiteten en bra bit under. Situationen varierar kraftigt mellan regionerna, vilket betyder att åtgärder för att minska de regionala skillnaderna fortfarande måste prioriteras. Sysselsättningsintensiteten för kvinnor och äldre arbetstagare är fortfarande synnerligen låg. En mycket hög andel (omkring en tredjedel) av arbetstagarna är dessutom fortfarande visstidsanställda. Arbetskraftens produktivitet ligger fortfarande på låga nivåer. Utbildningsnivån är fortfarande mycket låg totalt sett och vuxna personers deltagande i yrkesutbildning är också mycket lågt. Under senare år har den ökade invandringen bidragit till arbetskraftsutbudet.

Den bedömning som gjorts av specialgruppen för sysselsättningen och den i den gemensamma rapporten om sysselsättningen gjorda analysen av genomförandet av EU:s riktlinjer och rådets rekommendationer från 2003 visar att Spanien omedelbart bör prioritera följande åtgärder:

| | Öka arbetstagarnas och företagens anpassningsförmåga






  — | Främja moderniseringen av arbetsorganisationen för att öka produktiviteten och kvaliteten i arbetet. |
| --- | --- | --- |

Öka arbetstagarnas och företagens anpassningsförmåga

—

Främja moderniseringen av arbetsorganisationen för att öka produktiviteten och kvaliteten i arbetet.

| — | Se över regelverket så att det blir mer attraktivt för arbetsgivare att anställa fast personal och så att visstidsanställning motverkas i syfte att minska segmenteringen på arbetsmarknaden. Göra det mer attraktivt för arbetstagare att arbeta för bemanningsföretag och undanröja hindren för deltidsarbete. |
| --- | --- |

—

Se över regelverket så att det blir mer attraktivt för arbetsgivare att anställa fast personal och så att visstidsanställning motverkas i syfte att minska segmenteringen på arbetsmarknaden. Göra det mer attraktivt för arbetstagare att arbeta för bemanningsföretag och undanröja hindren för deltidsarbete.

| — | Tillämpa möjligheten att differentiera löner efter produktivitetsutveckling på lokal, regional och branschmässig nivå (se riktlinje 5 i den allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken (BEPG)). |
| --- | --- |

—

Tillämpa möjligheten att differentiera löner efter produktivitetsutveckling på lokal, regional och branschmässig nivå (se riktlinje 5 i den allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken (BEPG)).

| | Förmå fler människor att ta sig in på arbetsmarknaden och se till att arbete lönar sig för alla






  — | Öka incitamenten för kvinnor att arbeta. Öka utbudet av barnomsorg och anhörigvård till rimligt pris. |
| --- | --- | --- |

Förmå fler människor att ta sig in på arbetsmarknaden och se till att arbete lönar sig för alla

—

Öka incitamenten för kvinnor att arbeta. Öka utbudet av barnomsorg och anhörigvård till rimligt pris.

| — | Se till att mindre gynnade grupper i högre grad omfattas av aktiva arbetsmarknadsåtgärder, i synnerhet ungdomar, funktionshindrade, invandrare och långtidsarbetslösa samt se till att åtgärderna är effektiva. Fullborda moderniseringen av de offentliga arbetsförmedlingarna, inklusive systemet för statistikövervakning, stärka samordningen mellan de regionala arbetsförmedlingarna och behandla de kvarstående hindren för geografisk rörlighet. |
| --- | --- |

—

Se till att mindre gynnade grupper i högre grad omfattas av aktiva arbetsmarknadsåtgärder, i synnerhet ungdomar, funktionshindrade, invandrare och långtidsarbetslösa samt se till att åtgärderna är effektiva. Fullborda moderniseringen av de offentliga arbetsförmedlingarna, inklusive systemet för statistikövervakning, stärka samordningen mellan de regionala arbetsförmedlingarna och behandla de kvarstående hindren för geografisk rörlighet.

| — | Fastställa en övergripande strategi för ett aktivt åldrande med flexibla arbetsformer, incitament för att uppmuntra äldre arbetstagare att stanna kvar längre i arbete och utbildning. |
| --- | --- |

—

Fastställa en övergripande strategi för ett aktivt åldrande med flexibla arbetsformer, incitament för att uppmuntra äldre arbetstagare att stanna kvar längre i arbete och utbildning.

| | Göra fler och bättre riktade investeringar i humankapital och livslångt lärande






  — | Minska antalet ungdomar som lämnar skolan i förtid samt säkerställa kvaliteten inom den högre utbildningen och se till att den motsvarar behoven på arbetsmarknaden. |
| --- | --- | --- |

Göra fler och bättre riktade investeringar i humankapital och livslångt lärande

—

Minska antalet ungdomar som lämnar skolan i förtid samt säkerställa kvaliteten inom den högre utbildningen och se till att den motsvarar behoven på arbetsmarknaden.

| — | Stärka incitamenten för ett livslångt lärande så att fler deltar i utbildning, i synnerhet lågutbildade. |
| --- | --- |

—

Stärka incitamenten för ett livslångt lärande så att fler deltar i utbildning, i synnerhet lågutbildade.

FRANKRIKE

I Frankrike ligger den totala sysselsättningsintensiteten under EU-genomsnittet. Sysselsättningsintensiteten för äldre arbetstagare (55–64 år) är en av de lägsta inom EU. Arbetslösheten sjönk avsevärt mellan 1997 och 2000, men har ökat igen under åren av ekonomisk nedgång. Arbetslöshetssiffrorna är fortfarande bland de högsta i EU och siffrorna är särskilt höga för ungdomar (15–24 år). Sysselsättningsintensiteten för utländska medborgare är uppseendeväckande låg, främst för kvinnor. Andelen visstidsanställningar överskrider fortfarande genomsnittet för EU-15, och vuxnas deltagande i utbildning ligger fortfarande något under genomsnittet.

Den bedömning som gjorts av specialgruppen för sysselsättningen och den i den gemensamma rapporten om sysselsättningen gjorda analysen av genomförandet av EU:s riktlinjer och rådets rekommendationer från 2003 visar att Frankrike omedelbart bör prioritera följande:

| | Öka arbetstagarnas och företagens anpassningsförmåga






  — | Underlätta en övergång från visstidsanställning till fast anställning för att undvika segmenteringen på arbetsmarknaden samt förbättra möjligheterna att stanna kvar och vidareutvecklas på arbetsmarknaden. |
| --- | --- | --- |

Öka arbetstagarnas och företagens anpassningsförmåga

—

Underlätta en övergång från visstidsanställning till fast anställning för att undvika segmenteringen på arbetsmarknaden samt förbättra möjligheterna att stanna kvar och vidareutvecklas på arbetsmarknaden.

| — | Utveckla ett effektivare system som gör det möjligt att föregripa och hantera omstruktureringar. |
| --- | --- |

—

Utveckla ett effektivare system som gör det möjligt att föregripa och hantera omstruktureringar.

| — | Främja ett företagsvänligt klimat för att utveckla små och medelstora företag och följa upp hur väl man lyckas öka antalet nya företag. |
| --- | --- |

—

Främja ett företagsvänligt klimat för att utveckla små och medelstora företag och följa upp hur väl man lyckas öka antalet nya företag.

| | Förmå fler människor att ta sig in på arbetsmarknaden och se till att arbete lönar sig för alla






  — | Följa upp vilka effekter pensionsreformen får på pensionsåldern och ta fram en heltäckande strategi för ett aktivt åldrande för att förmå äldre arbetstagare att stanna kvar längre i arbete genom att anpassa arbetsvillkor, förbättra möjligheterna till utbildning och med beslutsamhet minska antalet förtidspensioneringar. |
| --- | --- | --- |

Förmå fler människor att ta sig in på arbetsmarknaden och se till att arbete lönar sig för alla

—

Följa upp vilka effekter pensionsreformen får på pensionsåldern och ta fram en heltäckande strategi för ett aktivt åldrande för att förmå äldre arbetstagare att stanna kvar längre i arbete genom att anpassa arbetsvillkor, förbättra möjligheterna till utbildning och med beslutsamhet minska antalet förtidspensioneringar.

| — | Förbättra samordningen mellan arbetsförmedlingarna för att främja individuellt anpassade tjänster. Skapa effektiva möjligheter för arbetslösa ungdomar och för invandrare, särskilt kvinnor, att få arbete och yrkesutbildning. |
| --- | --- |

—

Förbättra samordningen mellan arbetsförmedlingarna för att främja individuellt anpassade tjänster. Skapa effektiva möjligheter för arbetslösa ungdomar och för invandrare, särskilt kvinnor, att få arbete och yrkesutbildning.

| — | Utvärdera den nyligen genomförda reformen av arbetslöshetsförsäkringen och se till att den åtföljs av adekvata krav och effektivt arbetssökande. |
| --- | --- |

—

Utvärdera den nyligen genomförda reformen av arbetslöshetsförsäkringen och se till att den åtföljs av adekvata krav och effektivt arbetssökande.

| | Göra fler och bättre riktade investeringar i humankapital och livslångt lärande






  — | Se till att avtalet om yrkesutbildning som ingåtts av arbetsmarknadens parter samt lagen om utbildning under hela yrkeslivet leder till att en större andel av befolkningen deltar i utbildning, särskilt lågutbildade och anställda i små och medelstora företag. |
| --- | --- | --- |

Göra fler och bättre riktade investeringar i humankapital och livslångt lärande

—

Se till att avtalet om yrkesutbildning som ingåtts av arbetsmarknadens parter samt lagen om utbildning under hela yrkeslivet leder till att en större andel av befolkningen deltar i utbildning, särskilt lågutbildade och anställda i små och medelstora företag.

| — | Minska antalet ungdomar som lämnar skolan i förtid. Underlätta och uppmuntra tillträde till lärlingsprogram. |
| --- | --- |

—

Minska antalet ungdomar som lämnar skolan i förtid. Underlätta och uppmuntra tillträde till lärlingsprogram.

IRLAND

Irland har gjort imponerande framsteg när det gäller sysselsättningen och produktiviteten sedan 1997. Den totala sysselsättningsintensiteten har ökat från 56,1 % till 65,3 %, arbetslösheten har sjunkit med nästan två tredjedelar och långtidsarbetslösheten har minskat från 5,6 % till 1,3 %. Arbetskraftsdeltagandet för kvinnor har visserligen ökat, men skillnaden mellan kvinnors och mäns sysselsättningsintensitet är fortfarande stor. Löneskillnaderna mellan kvinnor och män är också betydande. Bristen på arbetskraft är fortfarande ett problem som dock underlättas genom en ökad invandring. En viktig del av Irlands framgångar är landets förmåga att locka till sig utländska direktinvesteringar. Samarbetet mellan arbetsmarknadens parter, skattesystemet, ett gynnsamt regelverk och investeringarna i humankapital är också viktiga faktorer.

Den bedömning som gjorts av specialgruppen för sysselsättningen och den i den gemensamma rapporten om sysselsättningen gjorda analysen av genomförandet av EU:s riktlinjer och rådets rekommendationer från 2003 visar att Irland omedelbart bör prioritera följande:

| | Förmå fler människor att ta sig in på arbetsmarknaden och se till att arbete lönar sig för alla






  — | Öka möjligheterna för en större andel arbetslösa och personer utanför arbetskraften att delta i aktiva arbetsmarknadsåtgärder och se till att åtgärderna är verkningsfulla. |
| --- | --- | --- |

Förmå fler människor att ta sig in på arbetsmarknaden och se till att arbete lönar sig för alla

—

Öka möjligheterna för en större andel arbetslösa och personer utanför arbetskraften att delta i aktiva arbetsmarknadsåtgärder och se till att åtgärderna är verkningsfulla.

| — | Öka utbudet av barnomsorg till rimligt pris och vidta omedelbara åtgärder för att ta itu med orsakerna till löneskillnaderna mellan könen. |
| --- | --- |

—

Öka utbudet av barnomsorg till rimligt pris och vidta omedelbara åtgärder för att ta itu med orsakerna till löneskillnaderna mellan könen.

| | Göra fler och bättre riktade investeringar i humankapital och livslångt lärande






  — | Genomföra en samlad strategi för livslångt lärande för att minska antalet ungdomar som lämnar skolan i förtid och öka deltagandet i yrkesutbildning, särskilt för lågutbildade och äldre arbetstagare. |
| --- | --- | --- |

Göra fler och bättre riktade investeringar i humankapital och livslångt lärande

—

Genomföra en samlad strategi för livslångt lärande för att minska antalet ungdomar som lämnar skolan i förtid och öka deltagandet i yrkesutbildning, särskilt för lågutbildade och äldre arbetstagare.

ITALIEN

Trots de svaga ekonomiska förutsättningarna är sysselsättningstillväxten fortfarande positiv och bekräftar de framsteg som gjorts sedan 1997. Sysselsättningsintensiteten hör dock fortfarande till de lägsta i EU. Kvinnors arbetskraftsdeltagande och sysselsättningsintensiteten för äldre arbetstagare hör också fortfarande till de lägsta i EU-25. Arbetslösheten minskade under den senaste perioden, men den ligger fortfarande över genomsnittet för EU-15. Med en arbetslöshet på omkring 5 % i de centrala och norra delarna, jämfört med 18 % i de södra, är det mycket viktigt att åtgärda de regionala skillnaderna. Svart arbete är fortfarande synnerligen utbrett även om sysselsättningssituationen för 700 000 invandrare har normaliserats. Utbildningsnivån är fortfarande mycket låg totalt sett och deltagandet i yrkesutbildning är också mycket lågt.

Den bedömning som gjorts av specialgruppen för sysselsättningen och den i den gemensamma rapporten om sysselsättningen gjorda analysen av genomförandet av EU:s riktlinjer och rådets rekommendationer från 2003 visar att Italien omedelbart bör prioritera följande åtgärder:

| | Öka arbetstagarnas och företagens anpassningsförmåga






  — | Nära övervaka reformerna av regelverket för att minska obalanserna mellan tillsvidareanställningar och visstidsanställningar och segmenteringen på arbetsmarknaden. Bygga ut och effektivisera arbetslöshetsförsäkringen. |
| --- | --- | --- |

Öka arbetstagarnas och företagens anpassningsförmåga

—

Nära övervaka reformerna av regelverket för att minska obalanserna mellan tillsvidareanställningar och visstidsanställningar och segmenteringen på arbetsmarknaden. Bygga ut och effektivisera arbetslöshetsförsäkringen.

| — | Minska lönebikostnaderna ytterligare, särskilt för lågavlönade, samtidigt som konsolideringen av de offentliga finanserna säkerställs. Göra mer för att omvandla svart arbete till reguljär sysselsättning genom att avlägsna negativt inverkande skatteregler och förbättra kapaciteten att kontrollera att lagstiftningen efterlevs. |
| --- | --- |

—

Minska lönebikostnaderna ytterligare, särskilt för lågavlönade, samtidigt som konsolideringen av de offentliga finanserna säkerställs. Göra mer för att omvandla svart arbete till reguljär sysselsättning genom att avlägsna negativt inverkande skatteregler och förbättra kapaciteten att kontrollera att lagstiftningen efterlevs.

| — | Uppmuntra arbetsmarknadens parter att se över systemen för löneförhandling så att de anpassas till regionala skillnader på arbetsmarknaden (se riktlinje 5 i de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken (BEPG)). |
| --- | --- |

—

Uppmuntra arbetsmarknadens parter att se över systemen för löneförhandling så att de anpassas till regionala skillnader på arbetsmarknaden (se riktlinje 5 i de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken (BEPG)).

| | Förmå fler människor att ta sig in på arbetsmarknaden och se till att arbete lönar sig för alla






  — | Tillsammans med regionala myndigheter säkerställa en effektiv arbetsförmedling i hela landet och genomföra partnerskap mellan offentliga och privata operatörer. Förbättra möjligheterna att få tillgång till effektiva individuellt anpassade tjänster och öka deltagandet i aktiva arbetsmarknadsåtgärder, särskilt i landets södra delar. Särskilt beakta situationen för ungdomar, mindre gynnade grupper och lågutbildade. Införa ett nationellt datoriserat system för arbetsmarknadsinformation utan ytterligare dröjsmål. |
| --- | --- | --- |

Förmå fler människor att ta sig in på arbetsmarknaden och se till att arbete lönar sig för alla

—

Tillsammans med regionala myndigheter säkerställa en effektiv arbetsförmedling i hela landet och genomföra partnerskap mellan offentliga och privata operatörer. Förbättra möjligheterna att få tillgång till effektiva individuellt anpassade tjänster och öka deltagandet i aktiva arbetsmarknadsåtgärder, särskilt i landets södra delar. Särskilt beakta situationen för ungdomar, mindre gynnade grupper och lågutbildade. Införa ett nationellt datoriserat system för arbetsmarknadsinformation utan ytterligare dröjsmål.

| — | Öka utbudet av barnomsorg, särskilt för barn under tre år, och annan anhörigvård till rimligt pris, så att det blir enklare för kvinnor att ta sig ut på arbetsmarknaden, inbegripet genom deltidsarbete. |
| --- | --- |

—

Öka utbudet av barnomsorg, särskilt för barn under tre år, och annan anhörigvård till rimligt pris, så att det blir enklare för kvinnor att ta sig ut på arbetsmarknaden, inbegripet genom deltidsarbete.

| — | Utveckla den fastställda strategin för aktivt åldrande och säkerställa att de planerade reformerna ger tillräckliga incitament till fortsatt arbete för arbetstagarna och motverkar förtidspensionering. |
| --- | --- |

—

Utveckla den fastställda strategin för aktivt åldrande och säkerställa att de planerade reformerna ger tillräckliga incitament till fortsatt arbete för arbetstagarna och motverkar förtidspensionering.

| | Göra fler och bättre riktade investeringar i humankapital och livslångt lärande






  — | Kontrollera de senaste reformerna för att säkerställa att de höjer utbildningsnivån i arbetskraften, minskar antalet unga som lämnar skolan i förtid och leder till att den högre utbildningen anpassas till behoven på arbetsmarknaden för att underlätta övergången till arbetslivet. |
| --- | --- | --- |

Göra fler och bättre riktade investeringar i humankapital och livslångt lärande

—

Kontrollera de senaste reformerna för att säkerställa att de höjer utbildningsnivån i arbetskraften, minskar antalet unga som lämnar skolan i förtid och leder till att den högre utbildningen anpassas till behoven på arbetsmarknaden för att underlätta övergången till arbetslivet.

| — | Säkerställa effektiva incitament till ett livslångt lärande och, tillsammans med arbetsmarknadens parter, öka deltagandet i utbildning, i synnerhet för lågutbildade, bl.a. genom att effektivt utveckla yrkesövergripande fonder. |
| --- | --- |

—

Säkerställa effektiva incitament till ett livslångt lärande och, tillsammans med arbetsmarknadens parter, öka deltagandet i utbildning, i synnerhet för lågutbildade, bl.a. genom att effektivt utveckla yrkesövergripande fonder.

LUXEMBURG

Sysselsättningsintensiteten i Luxemburg ligger nära EU-genomsnittet men fortfarande under EU:s mål. Arbetslösheten är fortfarande låg och långtidsarbetslösheten är en av de lägsta i EU.

Den ekonomiska högkonjunkturen under senare delen av 1990-talet har dock inte lett till en genomgående högre sysselsättningsintensitet. De nya arbetstillfällena har främst gått till gränsarbetare och kvinnor, medan sysselsättningen för äldre arbetstagare forfarande ligger kvar på en mycket låg nivå. Deltagandet i utbildning ligger fortfarande under genomsnittet för EU-15.

Den bedömning som gjorts av specialgruppen för sysselsättningen och den i den gemensamma rapporten om sysselsättningen gjorda analysen av genomförandet av EU:s riktlinjer och rådets rekommendationer från 2003 visar att Luxemburg omedelbart bör prioritera följande:

| | Öka arbetstagarnas och företagens anpassningsförmåga






  — | Främja tillväxten av nystartade företag och främja företagsutbildning i syfte att gynna alternativa källor till skapande av sysselsättning. |
| --- | --- | --- |

Öka arbetstagarnas och företagens anpassningsförmåga

—

Främja tillväxten av nystartade företag och främja företagsutbildning i syfte att gynna alternativa källor till skapande av sysselsättning.

| | Förmå fler människor att ta sig in på arbetsmarknaden och se till att arbete lönar sig för alla






  — | Utveckla en heltäckande strategi för ett aktivt åldrande, i synnerhet inom den privata sektorn, och förstärka de nya initiativen som har till syfte att förmå arbetstagare att stanna kvar längre på arbetsmarknaden genom att kraftfullt minska antalet förtidspensioneringar. |
| --- | --- | --- |

Förmå fler människor att ta sig in på arbetsmarknaden och se till att arbete lönar sig för alla

—

Utveckla en heltäckande strategi för ett aktivt åldrande, i synnerhet inom den privata sektorn, och förstärka de nya initiativen som har till syfte att förmå arbetstagare att stanna kvar längre på arbetsmarknaden genom att kraftfullt minska antalet förtidspensioneringar.

| — | Främja arbetsinriktade lösningar för personer som omfattas av invaliditetspensionssystemet, men som kan arbeta. |
| --- | --- |

—

Främja arbetsinriktade lösningar för personer som omfattas av invaliditetspensionssystemet, men som kan arbeta.

| — | Förbättra tjänsteutbudet så att det blir enklare att förena yrkesliv och privatliv samt uppmuntra kvinnor att återgå till arbete efter långa perioder utanför arbetsmarknaden; åtgärda orsakerna till löneskillnaderna mellan könen. |
| --- | --- |

—

Förbättra tjänsteutbudet så att det blir enklare att förena yrkesliv och privatliv samt uppmuntra kvinnor att återgå till arbete efter långa perioder utanför arbetsmarknaden; åtgärda orsakerna till löneskillnaderna mellan könen.

| | Göra fler och bättre riktade investeringar i humankapital och livslångt lärande






  — | Säkerställa ett effektivt genomförande av ramlagstiftningen om fortbildning i syfte att stärka incitamenten till ett livslångt lärande och öka deltagandet i utbildning, i synnerhet för lågutbildade. |
| --- | --- | --- |

Göra fler och bättre riktade investeringar i humankapital och livslångt lärande

—

Säkerställa ett effektivt genomförande av ramlagstiftningen om fortbildning i syfte att stärka incitamenten till ett livslångt lärande och öka deltagandet i utbildning, i synnerhet för lågutbildade.

| — | Se över hela systemet för livslångt lärande så att den allmänna och den yrkesinriktade utbildningen bättre överensstämmer. Minska antalet ungdomar som lämnar skolan i förtid. |
| --- | --- |

—

Se över hela systemet för livslångt lärande så att den allmänna och den yrkesinriktade utbildningen bättre överensstämmer. Minska antalet ungdomar som lämnar skolan i förtid.

NEDERLÄNDERNA

Sysselsättningsintensiteten för både kvinnor och män ligger klart över Lissabonmålen, men sysselsättningsintensiteten för invandrare är fortfarande låg. Arbetsmarknaden präglas av en exceptionellt hög andel deltidsarbetande (omkring 44 % av arbetskraften) och ett stort antal människor med invaliditetspension. Sysselsättningsintensiteten för äldre arbetstagare ligger över EU-genomsnittet men fortfarande långt under EU-målet. Arbetslösheten har ökat betydligt sedan 2001, men är fortfarande en av de lägsta i EU. Regering och arbetsmarknadens parter undertecknade hösten 2003 en överenskommelse som bl.a. innebär att lönerna fryses under 2004 och 2005.

Den bedömning som gjorts av specialgruppen för sysselsättningen och den i den gemensamma rapporten om sysselsättningen gjorda analysen av genomförandet av EU:s riktlinjer och rådets rekommendationer från 2003 visar att Nederländerna omedelbart bör prioritera följande:

| | Öka arbetstagarnas och företagens anpassningsförmåga






  — | Genomföra och noga följa löneutvecklingen i linje med ”höstöverenskommelsen” mellan regering och arbetsmarknadens parter (se riktlinje 5 i de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken (BEPG)). |
| --- | --- | --- |

Öka arbetstagarnas och företagens anpassningsförmåga

—

Genomföra och noga följa löneutvecklingen i linje med ”höstöverenskommelsen” mellan regering och arbetsmarknadens parter (se riktlinje 5 i de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken (BEPG)).

| | Förmå fler människor att ta sig in på arbetsmarknaden och se till att arbete lönar sig för alla






  — | Systematiskt undersöka arbetsförmågan hos personer som uppbär invaliditetspension och bistå de arbetsföra med att förbereda sig för och hitta ett lämpligt arbete. Särskilt inrikta sig på överrepresenterade grupper som uppbär sådana förmåner, t.ex. kvinnor under 40 år. |
| --- | --- | --- |

Förmå fler människor att ta sig in på arbetsmarknaden och se till att arbete lönar sig för alla

—

Systematiskt undersöka arbetsförmågan hos personer som uppbär invaliditetspension och bistå de arbetsföra med att förbereda sig för och hitta ett lämpligt arbete. Särskilt inrikta sig på överrepresenterade grupper som uppbär sådana förmåner, t.ex. kvinnor under 40 år.

| — | Stärka det förebyggande arbetet för vuxna. Effektivisera de aktiva arbetsmarknadsåtgärderna för personer som uppbär sociala förmåner och personer som löper störst risk att hamna utanför arbetskraften och förbättra möjligheterna att få tillgång till dessa åtgärder. Underlätta integrationen av invandrare. |
| --- | --- |

—

Stärka det förebyggande arbetet för vuxna. Effektivisera de aktiva arbetsmarknadsåtgärderna för personer som uppbär sociala förmåner och personer som löper störst risk att hamna utanför arbetskraften och förbättra möjligheterna att få tillgång till dessa åtgärder. Underlätta integrationen av invandrare.

| — | Kombinera avvecklingen av systemen för förtidspension med incitament för arbetstagare att arbeta längre eller delta i utibildning, i synnerhet för lågutbildade äldre arbetstagare. |
| --- | --- |

—

Kombinera avvecklingen av systemen för förtidspension med incitament för arbetstagare att arbeta längre eller delta i utibildning, i synnerhet för lågutbildade äldre arbetstagare.

| — | Underlätta övergången från deltidsanställning till heltidsanställning. Vidta omedelbara åtgärder för att ta itu med orsakerna till löneskillnaderna mellan kvinnor och män. Se till att det blir billigare med barnomsorg. |
| --- | --- |

—

Underlätta övergången från deltidsanställning till heltidsanställning. Vidta omedelbara åtgärder för att ta itu med orsakerna till löneskillnaderna mellan kvinnor och män. Se till att det blir billigare med barnomsorg.

| | Göra fler och bättre riktade investeringar i humankapital och livslångt lärande






  — | Vidta åtgärder för att minska antalet ungdomar som lämnar skolan i förtid. Stärka incitamenten till livslångt lärande och öka deltagandet i utbildning, särskilt för lågutbildade och personer utanför arbetskraften. |
| --- | --- | --- |

Göra fler och bättre riktade investeringar i humankapital och livslångt lärande

—

Vidta åtgärder för att minska antalet ungdomar som lämnar skolan i förtid. Stärka incitamenten till livslångt lärande och öka deltagandet i utbildning, särskilt för lågutbildade och personer utanför arbetskraften.

ÖSTERRIKE

Österrike har i linje med Lissabonmålen uppnått en hög sysselsättningsintensitet totalt sett och en relativt hög sysselsättningsintensitet för kvinnor. Arbetslösheten är en av de lägsta i EU. Samarbetet mellan arbetsmarknadens parter spelar en viktig roll för moderniseringen av arbetsorganisationen, den förbättrade arbetslagstiftningen och en tillfredsställande löneutveckling. Sysselsättningsintensiteten för äldre arbetstagare är dock synnerligen låg. Sysselsättningstillväxten har mattats av och arbetslösheten har börjat stiga. Vuxnas deltagande i utbildning ligger under EU-genomsnittet. Löneskillnaderna mellan kvinnor och män hör fortfarande till de största i EU.

Den bedömning som gjorts av specialgruppen för sysselsättningen och den i den gemensamma rapporten om sysselsättningen gjorda analysen av genomförandet av EU:s riktlinjer och rådets rekommendationer från 2003 visar att Österrike omedelbart bör prioritera följande:

| | Öka arbetstagarnas och företagens anpassningsförmåga






  — | Följa upp och vid behov komplettera den reformerade lagstiftningen om avgångsvederlag och framstegen med det planerade genomförandet av rätten till förmåner vid arbetslöshet för egenföretagare för att främja den yrkesmässiga rörligheten. |
| --- | --- | --- |

Öka arbetstagarnas och företagens anpassningsförmåga

—

Följa upp och vid behov komplettera den reformerade lagstiftningen om avgångsvederlag och framstegen med det planerade genomförandet av rätten till förmåner vid arbetslöshet för egenföretagare för att främja den yrkesmässiga rörligheten.

| | Förmå fler människor att ta sig in på arbetsmarknaden och se till att arbete lönar sig för alla






  — | Utveckla en heltäckande strategi för ett aktivt åldrande och avveckla systemen för förtidspension med fler incitament för äldre arbetstagare att stanna kvar längre på arbetsmarknaden, i synnerhet för äldre kvinnor; följa upp det reviderade pensionssystemets inverkan på den faktiska pensionsåldern och framstegen när det gäller att uppfylla de nationella målen. |
| --- | --- | --- |

Förmå fler människor att ta sig in på arbetsmarknaden och se till att arbete lönar sig för alla

—

Utveckla en heltäckande strategi för ett aktivt åldrande och avveckla systemen för förtidspension med fler incitament för äldre arbetstagare att stanna kvar längre på arbetsmarknaden, i synnerhet för äldre kvinnor; följa upp det reviderade pensionssystemets inverkan på den faktiska pensionsåldern och framstegen när det gäller att uppfylla de nationella målen.

| — | Åtgärda orsakerna till löneskillnaderna mellan kvinnor och män; öka utbudet av barnomsorg till rimligt pris och utvärdera hur det nuvarande barnomsorgsbidraget kvantitativt och kvalitativt påverkar kvinnors förvärvsverksamhet. |
| --- | --- |

—

Åtgärda orsakerna till löneskillnaderna mellan kvinnor och män; öka utbudet av barnomsorg till rimligt pris och utvärdera hur det nuvarande barnomsorgsbidraget kvantitativt och kvalitativt påverkar kvinnors förvärvsverksamhet.

| | Göra fler och bättre riktade investeringar i humankapital och livslångt lärande






  — | Se över incitamenten till ökat deltagande i yrkesutbildning, särskilt för lågutbildade och invandrare. |
| --- | --- | --- |

Göra fler och bättre riktade investeringar i humankapital och livslångt lärande

—

Se över incitamenten till ökat deltagande i yrkesutbildning, särskilt för lågutbildade och invandrare.

PORTUGAL

Portugal har nästan nått Lissabonmålet för den totala sysselsättningen och ligger lite över sysselsättningsmålen för kvinnor och äldre arbetstagare. Den senaste tidens konjunkturnedgång har lett till att arbetslösheten börjar öka, men den ligger fortfarande på en relativt låg nivå i ett EU-perspektiv. Produktiviteten är liksom utbildningsnivån totalt sett fortfarande synnerligen låg. Deltagandet i utbildning ligger ännu på en mycket låg nivå. Vidare är en betydande andel (mer än 20 %) visstidsanställda. Under senare år har en ökad invandring bidragit till arbetskraftsutbudet.

Den bedömning som gjorts av specialgruppen för sysselsättningen och den i den gemensamma rapporten om sysselsättningen gjorda analysen av genomförandet av EU:s riktlinjer och rådets rekommendationer från 2003 visar att Portugal omedelbart bör prioritera följande:

| | Öka arbetstagarnas och företagens anpassningsförmåga






  — | Främja moderniseringen av arbetsorganisationen för att öka produktiviteten och kvaliteten i arbetet. |
| --- | --- | --- |

Öka arbetstagarnas och företagens anpassningsförmåga

—

Främja moderniseringen av arbetsorganisationen för att öka produktiviteten och kvaliteten i arbetet.

| — | Vidareutveckla den nya arbetslagstiftningen, göra tillsvidareanställning mer attraktivt för både arbetsgivare och arbetstagare samt motverka segmenteringen på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

—

Vidareutveckla den nya arbetslagstiftningen, göra tillsvidareanställning mer attraktivt för både arbetsgivare och arbetstagare samt motverka segmenteringen på arbetsmarknaden.

| — | Utveckla ett effektivare system för att föregripa och hantera omstruktureringar. |
| --- | --- |

—

Utveckla ett effektivare system för att föregripa och hantera omstruktureringar.

| | Förmå fler människor att ta sig in på arbetsmarknaden och se till att arbete lönar sig för alla






  — | Intensifiera de aktiva arbetsmarknadsåtgärderna för arbetslösa och personer utanför arbetskraften och se till att åtgärderna är effektiva. Intensifiera arbetet med att integrera invandrare. |
| --- | --- | --- |

Förmå fler människor att ta sig in på arbetsmarknaden och se till att arbete lönar sig för alla

—

Intensifiera de aktiva arbetsmarknadsåtgärderna för arbetslösa och personer utanför arbetskraften och se till att åtgärderna är effektiva. Intensifiera arbetet med att integrera invandrare.

| — | Åtgärda orsakerna till löneskillnaderna mellan kvinnor och män inom den privata sektorn och öka utbudet av barnomsorg och annan anhörigvård till rimligt pris. |
| --- | --- |

—

Åtgärda orsakerna till löneskillnaderna mellan kvinnor och män inom den privata sektorn och öka utbudet av barnomsorg och annan anhörigvård till rimligt pris.

| — | Utarbeta en övergripande strategi för ett aktivt åldrande och i samband med detta avveckla incitament till förtidspensionering, förbättra möjligheterna till utbildning samt tillhandahålla adekvata arbetsformer. |
| --- | --- |

—

Utarbeta en övergripande strategi för ett aktivt åldrande och i samband med detta avveckla incitament till förtidspensionering, förbättra möjligheterna till utbildning samt tillhandahålla adekvata arbetsformer.

| | Göra fler och bättre riktade investeringar i humankapital och livslångt lärande






  — | Se till att den nationella strategin för ett livslångt lärande verkligen leder till att utbildningsnivån ökar i hela arbetskraften, att incitamenten till ett livslångt lärande stärks och att deltagandet i utbildning ökar, särskilt för lågutbildade. |
| --- | --- | --- |

Göra fler och bättre riktade investeringar i humankapital och livslångt lärande

—

Se till att den nationella strategin för ett livslångt lärande verkligen leder till att utbildningsnivån ökar i hela arbetskraften, att incitamenten till ett livslångt lärande stärks och att deltagandet i utbildning ökar, särskilt för lågutbildade.

| — | Minska antalet ungdomar som lämnar skolan i förtid och anpassa den högre utbildningen så att den bättre motsvarar behoven på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

—

Minska antalet ungdomar som lämnar skolan i förtid och anpassa den högre utbildningen så att den bättre motsvarar behoven på arbetsmarknaden.

FINLAND

Finland når nästan sysselsättningsmålet för befolkningen som helhet och ligger över sysselsättningsmålet för kvinnor. Under de senaste tio åren har Finland lyckats öka sysselsättningsintensiteten för äldre arbetstagare betydligt och ligger därmed nära EU-målet för äldre arbetstagare. Arbetslösheten ligger över EU-genomsnittet och är särskilt hög bland ungdomar.

Den bedömning som gjorts av specialgruppen för sysselsättningen och den i den gemensamma rapporten om sysselsättningen gjorda analysen av genomförandet av EU:s riktlinjer och rådets rekommendationer från 2003 visar att Finland omedelbart bör prioritera följande:

| | Öka arbetstagarnas och företagens anpassningsförmåga






  — | Minska lönebikostnaderna för lågavlönade samtidigt som sunda offentliga finanser upprätthålls. |
| --- | --- | --- |

Öka arbetstagarnas och företagens anpassningsförmåga

—

Minska lönebikostnaderna för lågavlönade samtidigt som sunda offentliga finanser upprätthålls.

| | Förmå fler människor att ta sig in på arbetsmarknaden och se till att arbete lönar sig för alla






  — | Följa upp vilken verkan den nyligen reformerade aktiva arbetsmarknadspolitiken får på den strukturella arbetslösheten och de regionala skillnaderna. Vidta särskilda åtgärder för att underlätta aktivering och integrering av mindre gynnade ungdomar, funktionshindrade och invandrare. |
| --- | --- | --- |

Förmå fler människor att ta sig in på arbetsmarknaden och se till att arbete lönar sig för alla

—

Följa upp vilken verkan den nyligen reformerade aktiva arbetsmarknadspolitiken får på den strukturella arbetslösheten och de regionala skillnaderna. Vidta särskilda åtgärder för att underlätta aktivering och integrering av mindre gynnade ungdomar, funktionshindrade och invandrare.

| — | Fortsätta reformera skatte- och förmånssystemen för att undanröja arbetslöshetsfällor. |
| --- | --- |

—

Fortsätta reformera skatte- och förmånssystemen för att undanröja arbetslöshetsfällor.

| — | Följa upp den nationella strategin för ett aktivt åldrande genom att förbättra arbetsvillkoren, incitamenten till och utbudet av utbildning för lågutbildade och äldre arbetstagare. |
| --- | --- |

—

Följa upp den nationella strategin för ett aktivt åldrande genom att förbättra arbetsvillkoren, incitamenten till och utbudet av utbildning för lågutbildade och äldre arbetstagare.

| | Göra fler och bättre riktade investeringar i humankapital och livslångt lärande






  — | Vidta åtgärder för att minska antalet ungdomar som lämnar skolan i förtid och intensifiera utbildningen för lågutbildade. |
| --- | --- | --- |

Göra fler och bättre riktade investeringar i humankapital och livslångt lärande

—

Vidta åtgärder för att minska antalet ungdomar som lämnar skolan i förtid och intensifiera utbildningen för lågutbildade.

SVERIGE

Sverige ligger över EU:s samtliga mål för sysselsättningen, även de mål som ställts upp för kvinnor och äldre arbetstagare. Den totala arbetslösheten ligger på omkring 5 %. Insatserna bör fortsätta så att arbetskraftsutbudet säkras. När det gäller den åldrande befolkningen kommer arbetskraftsutbudet att behöva säkras genom en mobilisering av arbetskraftspotentialen bland invandrare, ungdomar och långtidssjukskrivna och genom ökade incitament att arbeta.

Den bedömning som gjorts av specialgruppen för sysselsättningen och den i den gemensamma rapporten om sysselsättningen gjorda analysen av genomförandet av EU:s riktlinjer och rådets rekommendationer från 2003 visar att Sverige omedelbart bör prioritera följande:

| | Öka arbetstagarnas och företagens anpassningsförmåga






  — | Underlätta tillväxten av små och medelstora företag, i synnerhet genom att minska de administrativa bördorna. |
| --- | --- | --- |

Öka arbetstagarnas och företagens anpassningsförmåga

—

Underlätta tillväxten av små och medelstora företag, i synnerhet genom att minska de administrativa bördorna.

| | Förmå fler människor att ta sig in på arbetsmarknaden och se till att arbete lönar sig för alla






  — | Motverka det ökande antalet långtidssjukskrivna genom att främja arbetsinriktade lösningar och förbättra arbetsvillkoren. |
| --- | --- | --- |

Förmå fler människor att ta sig in på arbetsmarknaden och se till att arbete lönar sig för alla

—

Motverka det ökande antalet långtidssjukskrivna genom att främja arbetsinriktade lösningar och förbättra arbetsvillkoren.

| — | Undanröja återstående arbetslöshetsfällor och motsvarande som gör att man hellre stannar utanför arbetskraften. |
| --- | --- |

—

Undanröja återstående arbetslöshetsfällor och motsvarande som gör att man hellre stannar utanför arbetskraften.

| — | Noga följa upp resultaten av insatserna för att integrera invandrare i arbetskraften. |
| --- | --- |

—

Noga följa upp resultaten av insatserna för att integrera invandrare i arbetskraften.

| | Göra fler och bättre riktade investeringar i humankapital och livslångt lärande






  — | Minska antalet ungdomar som lämnar skolan i förtid och förbättra möjligheterna till utbildning för lågutbildade och personer utanför arbetskraften. Åtgärda problemen med begynnande flaskhalsar och bristande överensstämmelse mellan utbud och efterfrågan när det gäller arbetskraftens kompetens inom sektorerna där kort eller medellång utbildning krävs. |
| --- | --- | --- |

Göra fler och bättre riktade investeringar i humankapital och livslångt lärande

—

Minska antalet ungdomar som lämnar skolan i förtid och förbättra möjligheterna till utbildning för lågutbildade och personer utanför arbetskraften. Åtgärda problemen med begynnande flaskhalsar och bristande överensstämmelse mellan utbud och efterfrågan när det gäller arbetskraftens kompetens inom sektorerna där kort eller medellång utbildning krävs.

FÖRENADE KUNGARIKET

Förenade kungariket ligger över samtliga mål för sysselsättningen, även de mål som ställts upp för kvinnor och äldre arbetstagare. Trots den globala konjunkturnedgången har sysselsättningsintensiteten varit relativt stabil, och arbetslösheten ligger klart under EU-genomsnittet. Personer utanför arbetskraften och i mindre utsträckning de arbetslösa är dock fortfarande koncentrerade till vissa samfund och vissa grupper. Produktivitetsnivåerna, i synnerhet uttryckt per arbetad timme, är fortfarande jämförelsevis låga. Detta beror delvis på den relativt höga andelen lågutbildade i arbetskraften, inbegripet personer med otillräcklig grundutbildning. Löneskillnaderna mellan kvinnor och män hör fortfarande till de största i EU.

Den bedömning som gjorts av specialgruppen för sysselsättningen och den i den gemensamma rapporten om sysselsättningen gjorda analysen av genomförandet av EU:s riktlinjer och rådets rekommendationer från 2003 visar att Förenade kungariket omedelbart bör prioritera följande:

| | Öka arbetstagarnas och företagens anpassningsförmåga






  — | Se till att lönerna inte ökar snabbare än produktiviteten (se riktlinje 3 i de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken (BEPG)). |
| --- | --- | --- |

Öka arbetstagarnas och företagens anpassningsförmåga

—

Se till att lönerna inte ökar snabbare än produktiviteten (se riktlinje 3 i de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken (BEPG)).

| | Förmå fler människor att ta sig in på arbetsmarknaden och se till att arbete lönar sig för alla






  — | Se till att den aktiva arbetsmarknadspolitiken och förmånssystemen motverkar kunskapsförluster och främjar kvalitet i arbetet genom att förbättra incitamenten att arbeta och understödja en långsiktig integration och sysselsättningsmöjligheter på arbetsmarknaden för personer utanför arbetskraften och arbetslösa. Angripa problemet med det ökande antalet personer som uppbär förmåner på grund av sjukdom eller invaliditet och särskilt uppmärksamma ensamstående föräldrar och personer som bor i eftersatta områden. |
| --- | --- | --- |

Förmå fler människor att ta sig in på arbetsmarknaden och se till att arbete lönar sig för alla

—

Se till att den aktiva arbetsmarknadspolitiken och förmånssystemen motverkar kunskapsförluster och främjar kvalitet i arbetet genom att förbättra incitamenten att arbeta och understödja en långsiktig integration och sysselsättningsmöjligheter på arbetsmarknaden för personer utanför arbetskraften och arbetslösa. Angripa problemet med det ökande antalet personer som uppbär förmåner på grund av sjukdom eller invaliditet och särskilt uppmärksamma ensamstående föräldrar och personer som bor i eftersatta områden.

| — | Förbättra utbudet av barnomsorg och annan anhörigvård till rimligt pris, öka möjligheterna till utbildning för lågavlönade deltidsarbetande kvinnor samt snarast åtgärda orsakerna till löneskillnaderna mellan kvinnor och män. |
| --- | --- |

—

Förbättra utbudet av barnomsorg och annan anhörigvård till rimligt pris, öka möjligheterna till utbildning för lågavlönade deltidsarbetande kvinnor samt snarast åtgärda orsakerna till löneskillnaderna mellan kvinnor och män.

| | Göra fler och bättre riktade investeringar i humankapital och livslångt lärande






  — | Genomföra nationella och regionala strategier för kompetensutveckling för att i ökad utsträckning främja ett livslångt lärande och därigenom öka produktiviteten och kvaliteten i arbetet. Lägga särskild tonvikt vid att förbättra arbetskraftens läs- och skrivkunnighet och räknekunnighet samt få 16–19-åringar och lågutbildade vuxna med lågavlönade arbeten att i ökad grad delta i utbildning och uppnå goda resultat. |
| --- | --- | --- |

Göra fler och bättre riktade investeringar i humankapital och livslångt lärande

—

Genomföra nationella och regionala strategier för kompetensutveckling för att i ökad utsträckning främja ett livslångt lärande och därigenom öka produktiviteten och kvaliteten i arbetet. Lägga särskild tonvikt vid att förbättra arbetskraftens läs- och skrivkunnighet och räknekunnighet samt få 16–19-åringar och lågutbildade vuxna med lågavlönade arbeten att i ökad grad delta i utbildning och uppnå goda resultat.

PRIORITERADE OMRÅDEN FÖR DE NYA MEDLEMSSTATERNA

CYPERN

Sysselsättningsintensiteten i Cypern ligger klart över genomsnittet för EU-15, och arbetslösheten är låg. Andelen utländska arbetstagare, som ofta är visstidsanställda, har ökat kraftigt under de senaste åren till följd av behoven på arbetsmarknaden.

| | Öka arbetstagarnas och företagens anpassningsförmåga






  — | En särskild utmaning för Cypern är att öka innovationskapaciteten och få till stånd en större diversifiering inom tjänstesektorn. |
| --- | --- | --- |

Öka arbetstagarnas och företagens anpassningsförmåga

—

En särskild utmaning för Cypern är att öka innovationskapaciteten och få till stånd en större diversifiering inom tjänstesektorn.

| | Förmå fler människor att ta sig in på arbetsmarknaden och se till att arbete lönar sig för alla






  — | Förvärvsfrekvensen för kvinnor ligger över EU-genomsnittet, men mer kan göras för att utjämna skillnaderna mellan kvinnor och män. Insatserna bör bl.a. vara inriktade på att förbättra de olika formerna av omsorg, öka kvinnors deltagande i utbildning och göra det mer attraktivt med deltidsarbete. |
| --- | --- | --- |

Förmå fler människor att ta sig in på arbetsmarknaden och se till att arbete lönar sig för alla

—

Förvärvsfrekvensen för kvinnor ligger över EU-genomsnittet, men mer kan göras för att utjämna skillnaderna mellan kvinnor och män. Insatserna bör bl.a. vara inriktade på att förbättra de olika formerna av omsorg, öka kvinnors deltagande i utbildning och göra det mer attraktivt med deltidsarbete.

| — | Utländska arbetstagare som kommer till Cypern för tillfälligt arbete utgör en stor andel av arbetskraften. Politiken för anställning av utländsk arbetskraft bör därför ses över, både när det gäller dessa arbetstagares bidrag till flexibiliteten på arbetsmarknaden och deras rättigheter och möjligheter. |
| --- | --- |

—

Utländska arbetstagare som kommer till Cypern för tillfälligt arbete utgör en stor andel av arbetskraften. Politiken för anställning av utländsk arbetskraft bör därför ses över, både när det gäller dessa arbetstagares bidrag till flexibiliteten på arbetsmarknaden och deras rättigheter och möjligheter.

| — | De förebyggande och aktiva arbetsmarknadsåtgärderna bör stärkas och inriktas mer på individuella behov och omfatta en större andel av de arbetslösa och funktionshindrade, äldre arbetssökande och kvinnor. Det är också mycket viktigt att de offentliga arbetsförmedlingarna byggs ut och moderniseras. |
| --- | --- |

—

De förebyggande och aktiva arbetsmarknadsåtgärderna bör stärkas och inriktas mer på individuella behov och omfatta en större andel av de arbetslösa och funktionshindrade, äldre arbetssökande och kvinnor. Det är också mycket viktigt att de offentliga arbetsförmedlingarna byggs ut och moderniseras.

| | Få till stånd fler och bättre riktade investeringar i humankapital och livslångt lärande






  — | Cypern behöver inom ramen för den omorganisation av utbildningssystemet som pågått sedan 2000 utveckla en heltäckande nationell strategi för livslångt lärande så att färre ungdomar lämnar skolan i förtid, samverkan mellan grundutbildning och fortbildning förbättras och deltagandet i utbildning ökar. |
| --- | --- | --- |

Få till stånd fler och bättre riktade investeringar i humankapital och livslångt lärande

—

Cypern behöver inom ramen för den omorganisation av utbildningssystemet som pågått sedan 2000 utveckla en heltäckande nationell strategi för livslångt lärande så att färre ungdomar lämnar skolan i förtid, samverkan mellan grundutbildning och fortbildning förbättras och deltagandet i utbildning ökar.

TJECKIEN

Sysselsättningsintensiteten i Tjeckien ligger något över genomsnittet för EU-15. Arbetslösheten ligger ungefär på samma nivå som genomsnittet för EU-15, men har sakta ökat sedan mitten på 1990-talet. Sysselsättningsintensiteten för äldre arbetstagare ligger nära EU-genomsnittet, men är låg, i synnerhet för kvinnor, med tanke på den tidiga pensionsålder som medges enligt lagstiftningen. De regionala obalanserna är markanta.

| | Öka arbetstagarnas och företagens anpassningsförmåga






  — | Tjeckien behöver, när man genomför sin strategi för ekonomisk tillväxt och ökad sysselsättning, se till att lönerna inte ökar snabbare än produktiviteten. |
| --- | --- | --- |

Öka arbetstagarnas och företagens anpassningsförmåga

—

Tjeckien behöver, när man genomför sin strategi för ekonomisk tillväxt och ökad sysselsättning, se till att lönerna inte ökar snabbare än produktiviteten.

| — | Den relativt höga skattekilen på arbete och lönebikostnader hämmar skapande av sysselsättning och gör lågutbildad arbetskraft så dyr att den drivs ut från arbetsmarknaden till sociala förmåner och/eller svart arbete. En konsekvent genomförd reform av skatte- och förmånssystemen torde därför ytterligare avskräcka från bidragsberoendet och säkerställa att reguljärt arbete lönar sig. |
| --- | --- |

—

Den relativt höga skattekilen på arbete och lönebikostnader hämmar skapande av sysselsättning och gör lågutbildad arbetskraft så dyr att den drivs ut från arbetsmarknaden till sociala förmåner och/eller svart arbete. En konsekvent genomförd reform av skatte- och förmånssystemen torde därför ytterligare avskräcka från bidragsberoendet och säkerställa att reguljärt arbete lönar sig.

| | Förmå fler människor att ta sig in på arbetsmarknaden och se till att arbete lönar sig för alla






  — | Även om Tjeckien ligger över EU-genomsnittet bör det ändå vara ett prioriterat område att få fler kvinnor och äldre arbetstagare att komma ut på arbetsmarknaden. En förstärkning av incitamenten för deltidsarbete torde bidra till detta. |
| --- | --- | --- |

Förmå fler människor att ta sig in på arbetsmarknaden och se till att arbete lönar sig för alla

—

Även om Tjeckien ligger över EU-genomsnittet bör det ändå vara ett prioriterat område att få fler kvinnor och äldre arbetstagare att komma ut på arbetsmarknaden. En förstärkning av incitamenten för deltidsarbete torde bidra till detta.

| — | Större insatser krävs för att integrera de mest utsatta grupperna på arbetsmarknaden. Detta gäller särskilt hela landet utom Prag samt för romerna. För detta krävs förebyggande och aktiva arbetsmarknadsåtgärder i kombination med insatser för att motverka diskriminering och med stark tonvikt på utbildning, stöd till företagaranda och skapande av nya arbetstillfällen. Att modernisera de offentliga arbetsförmedlingarna är att betrakta som en prioritet. |
| --- | --- |

—

Större insatser krävs för att integrera de mest utsatta grupperna på arbetsmarknaden. Detta gäller särskilt hela landet utom Prag samt för romerna. För detta krävs förebyggande och aktiva arbetsmarknadsåtgärder i kombination med insatser för att motverka diskriminering och med stark tonvikt på utbildning, stöd till företagaranda och skapande av nya arbetstillfällen. Att modernisera de offentliga arbetsförmedlingarna är att betrakta som en prioritet.

| | Göra fler och bättre riktade investeringar i humankapital och livslångt lärande






  — | Att bygga vidare på den nya strategin för utveckling av mänskliga resurser och öka deltagandet i högre utbildning och yrkesutbildning, både generellt och för lågutbildade, förefaller vara av största vikt för att stödja skapande av arbetstillfällen och främja yrkesmässig och geografisk och yrkesmässig rörlighet. |
| --- | --- | --- |

Göra fler och bättre riktade investeringar i humankapital och livslångt lärande

—

Att bygga vidare på den nya strategin för utveckling av mänskliga resurser och öka deltagandet i högre utbildning och yrkesutbildning, både generellt och för lågutbildade, förefaller vara av största vikt för att stödja skapande av arbetstillfällen och främja yrkesmässig och geografisk och yrkesmässig rörlighet.

ESTLAND

Sysselsättningsintensiteten i Estland ligger en liten bit under genomsnittet för EU-15. Arbetslösheten har minskat under de senaste åren, men är fortfarande högre än EU-genomsnittet. Andelen långtidsarbetslösa är hög. Estland väntas bli kraftigt påverkat av den minskande andelen personer i arbetsför ålder till följd av den demografiska utvecklingen.

| | Öka arbetstagarnas och företagens anpassningsförmåga






  — | Fler arbetstillfällen skulle kunna skapas om man minskar skattekilen på arbete, särskilt för lågavlönade, och arbetar för en större bredd när det gäller anställningsavtal och arbetstider. Detta bör gå hand i hand med insatser för att förbättra skattesystemet och omvandla svart arbete till reguljära arbetstillfällen. Det är också viktigt att lönerna inte utvecklas snabbare än produktiviteten. |
| --- | --- | --- |

Öka arbetstagarnas och företagens anpassningsförmåga

—

Fler arbetstillfällen skulle kunna skapas om man minskar skattekilen på arbete, särskilt för lågavlönade, och arbetar för en större bredd när det gäller anställningsavtal och arbetstider. Detta bör gå hand i hand med insatser för att förbättra skattesystemet och omvandla svart arbete till reguljära arbetstillfällen. Det är också viktigt att lönerna inte utvecklas snabbare än produktiviteten.

| | Förmå fler människor att ta sig in på arbetsmarknaden och se till att arbete lönar sig för alla






  — | Med tanke på den snabbt minskande andelen personer i arbetsför ålder bör Estland försöka minska andelen personer utanför arbetskraften och förmå fler människor att komma ut respektive stanna kvar på arbetsmarknaden. Det är fortfarande nödvändigt att Estland får ännu fler kvinnor, äldre arbetstagare och lågutbildade att komma i arbete. |
| --- | --- | --- |

Förmå fler människor att ta sig in på arbetsmarknaden och se till att arbete lönar sig för alla

—

Med tanke på den snabbt minskande andelen personer i arbetsför ålder bör Estland försöka minska andelen personer utanför arbetskraften och förmå fler människor att komma ut respektive stanna kvar på arbetsmarknaden. Det är fortfarande nödvändigt att Estland får ännu fler kvinnor, äldre arbetstagare och lågutbildade att komma i arbete.

| — | Som ett komplement till den nya estländska lagen om arbetslöshetsföräkring förefaller det väsentligt att man intensifierar de aktiva arbetsmarknadsåtgärderna för att främja aktivt arbetssökande, förbättrar möjligheterna till utbildning för arbetslösa och ser till att arbetsmarknaden står öppen för alla. De offentliga arbetsförmedlingarna bör också få ökade resurser. Mindre gynnade grupper som långtidsarbetslösa, ungdomar, funktionshindrade och äldre arbetssökande behöver uppmärksammas särskilt. Personer som hör till etniska minoriteter eller som inte har tillräckliga kunskaper i landets språk utgör särskilda riskgrupper. |
| --- | --- |

—

Som ett komplement till den nya estländska lagen om arbetslöshetsföräkring förefaller det väsentligt att man intensifierar de aktiva arbetsmarknadsåtgärderna för att främja aktivt arbetssökande, förbättrar möjligheterna till utbildning för arbetslösa och ser till att arbetsmarknaden står öppen för alla. De offentliga arbetsförmedlingarna bör också få ökade resurser. Mindre gynnade grupper som långtidsarbetslösa, ungdomar, funktionshindrade och äldre arbetssökande behöver uppmärksammas särskilt. Personer som hör till etniska minoriteter eller som inte har tillräckliga kunskaper i landets språk utgör särskilda riskgrupper.

| | Göra fler och bättre riktade investeringar i humankapital och livslångt lärande






  — | Med tanke på risken för obalans bör Estland uppmuntras att förbättra möjligheterna till utbildning för alla arbetstagare, särskilt de lågutbildade. Särskilda uppgifter som man måste ta itu med är att minska antalet ungdomar som lämnar skolan i förtid och att säkerställa kvaliteten inom utbildningen. Att bygga upp ett system för livslångt lärande måste stå högt upp på dagordningen. |
| --- | --- | --- |

Göra fler och bättre riktade investeringar i humankapital och livslångt lärande

—

Med tanke på risken för obalans bör Estland uppmuntras att förbättra möjligheterna till utbildning för alla arbetstagare, särskilt de lågutbildade. Särskilda uppgifter som man måste ta itu med är att minska antalet ungdomar som lämnar skolan i förtid och att säkerställa kvaliteten inom utbildningen. Att bygga upp ett system för livslångt lärande måste stå högt upp på dagordningen.

UNGERN

Sysselsättningsintensiteten i Ungern är låg, särskilt för lågutbildade, mindre gynnade grupper, kvinnor och äldre arbetstagare. Samtidigt ligger arbetslösheten klart under genomsnittet för EU-15. Förklaringen till detta är ett lågt arbetskraftsdeltagande med en stor del av befolkningen i arbetsför ålder utanför arbetskraften. Kraftiga obalanser råder på arbetsmarknaden mellan å ena sidan de centrala och västra regionerna, där den ”moderna ekonomin” är koncentrerad, och resten av landet å den andra. Rörligheten mellan regioner och sektorer är låg, samtidigt som kunskapsgapen är uttryck både för att det råder brist på kvalificerad arbetskraft och för att utbildningssystemen inte är tillräckligt anpassade till behoven på arbetsmarknaden.

| | Öka arbetstagarnas och företagens anpassningsförmåga






  — | Skattekilen på arbete är fortfarande stor vilket utgör ett hinder för skapandet av ny sysselsättning och sannolikt bidrar till svart arbete. Med tanke på avmattningen i den ekonomiska tillväxten krävs ytterligare insatser, i samarbete med arbetsmarknadens parter, för att garantera en mer sysselsättningsvänlig löneutveckling. Denna drivs på av de mer konkurrenskraftiga delarna av ekonomin och bidrar därför inte nödvändigtvis till möjligheterna att skapa ny sysselsättning i de svagare delarna. |
| --- | --- | --- |

Öka arbetstagarnas och företagens anpassningsförmåga

—

Skattekilen på arbete är fortfarande stor vilket utgör ett hinder för skapandet av ny sysselsättning och sannolikt bidrar till svart arbete. Med tanke på avmattningen i den ekonomiska tillväxten krävs ytterligare insatser, i samarbete med arbetsmarknadens parter, för att garantera en mer sysselsättningsvänlig löneutveckling. Denna drivs på av de mer konkurrenskraftiga delarna av ekonomin och bidrar därför inte nödvändigtvis till möjligheterna att skapa ny sysselsättning i de svagare delarna.

| | Förmå fler människor att ta sig in på arbetsmarknaden och se till att arbete lönar sig för alla






  — | Arbetstagarnas hälsa ger anledning till oro, vilket delvis kan förklara den låga andelen yrkesverksamma. Det krävs därför en politik för bättre arbetsmiljö och bättre hälso- och sjukvård, även förebyggande sådan. Reformerna av socialförsäkringssystemen, inklusive förmånerna vid sjukdom, bör fortsätta med siktet inställt på att arbete skall löna sig och det svarta arbetet minska. |
| --- | --- | --- |

Förmå fler människor att ta sig in på arbetsmarknaden och se till att arbete lönar sig för alla

—

Arbetstagarnas hälsa ger anledning till oro, vilket delvis kan förklara den låga andelen yrkesverksamma. Det krävs därför en politik för bättre arbetsmiljö och bättre hälso- och sjukvård, även förebyggande sådan. Reformerna av socialförsäkringssystemen, inklusive förmånerna vid sjukdom, bör fortsätta med siktet inställt på att arbete skall löna sig och det svarta arbetet minska.

| — | Detta bör kompletteras med mer flexibla och familjevänliga arbetsformer, bl.a. attraktivare deltidsarbete, i synnerhet för kvinnor och äldre arbetstagare. Det är också nödvändigt med förstärkta förebyggande och aktiva arbetsmarknadsåtgärder för arbetslösa och personer utanför arbetskraften, särskilt i de allra minst gynnade regionerna. För detta krävs moderna offentliga arbetsförmedlingar som kan främja yrkesmässig och geografisk rörlighet. Inom ramen för integrationsstrategin krävs insatser för att förbättra romernas möjligheter att få arbete. |
| --- | --- |

—

Detta bör kompletteras med mer flexibla och familjevänliga arbetsformer, bl.a. attraktivare deltidsarbete, i synnerhet för kvinnor och äldre arbetstagare. Det är också nödvändigt med förstärkta förebyggande och aktiva arbetsmarknadsåtgärder för arbetslösa och personer utanför arbetskraften, särskilt i de allra minst gynnade regionerna. För detta krävs moderna offentliga arbetsförmedlingar som kan främja yrkesmässig och geografisk rörlighet. Inom ramen för integrationsstrategin krävs insatser för att förbättra romernas möjligheter att få arbete.

| | Göra fler och bättre riktade investeringar i humankapital och livslångt lärande






  — | Satsningarna på strategier för ett livslångt lärande bör fortsätta och omfatta åtgärder för att minska antalet ungdomar som lämnar skolan i förtid, främja lika tillgång till universitetsutbildning och bredda tillgången till fortbildning, i synnerhet för lågutbildade och mindre gynnade grupper. Det är viktigt att utbildningssystemets effektivitet och flexibilitet ökas för en bättre anpassning till arbetsmarknadens behov av kvalifikationer. |
| --- | --- | --- |

Göra fler och bättre riktade investeringar i humankapital och livslångt lärande

—

Satsningarna på strategier för ett livslångt lärande bör fortsätta och omfatta åtgärder för att minska antalet ungdomar som lämnar skolan i förtid, främja lika tillgång till universitetsutbildning och bredda tillgången till fortbildning, i synnerhet för lågutbildade och mindre gynnade grupper. Det är viktigt att utbildningssystemets effektivitet och flexibilitet ökas för en bättre anpassning till arbetsmarknadens behov av kvalifikationer.

LITAUEN

Sysselsättningsintensiteten i Litauen har ökat något på senare tid, men ligger fortfarande klart under genomsnittet för EU-15. Arbetslösheten har minskat avsevärt, men ligger fortfarande en bra bit över EU-genomsnittet.

| | Öka arbetstagarnas och företagens anpassningsförmåga






  — | Den fortsatt jämförelsevis låga sysselsättningsandelen inom tjänstesektorn är en utmaning. Åtgärder har visserligen vidtagits för att lätta på skattebördan, men skattekilen är fortfarande hög på lågavlönat arbete, vilket hämmar skapandet av sysselsättning. Arbetsmarknadens parter har en viktig uppgift när det gäller att föregripa och bidra till hanteringen av omstruktureringar. |
| --- | --- | --- |

Öka arbetstagarnas och företagens anpassningsförmåga

—

Den fortsatt jämförelsevis låga sysselsättningsandelen inom tjänstesektorn är en utmaning. Åtgärder har visserligen vidtagits för att lätta på skattebördan, men skattekilen är fortfarande hög på lågavlönat arbete, vilket hämmar skapandet av sysselsättning. Arbetsmarknadens parter har en viktig uppgift när det gäller att föregripa och bidra till hanteringen av omstruktureringar.

| | Förmå fler människor att ta sig in på arbetsmarknaden och se till att arbete lönar sig för alla






  — | I syfte att bygga vidare på reformen av det sociala biståndet och andra åtgärder för att se till att arbete lönar sig, förefaller det viktigt att stärka den aktiva arbetsmarknadspolitiken för att hjälpa arbetslösa och personer utanför arbetskraften tillbaka in på arbetsmarknaden. Främst bör man inrikta sig på att skapa större möjligheter till utbildning, erbjuda hjälp med att söka arbete, främja yrkesmässig rörlighet och modernisera de offentliga arbetsförmedlingarna. |
| --- | --- | --- |

Förmå fler människor att ta sig in på arbetsmarknaden och se till att arbete lönar sig för alla

—

I syfte att bygga vidare på reformen av det sociala biståndet och andra åtgärder för att se till att arbete lönar sig, förefaller det viktigt att stärka den aktiva arbetsmarknadspolitiken för att hjälpa arbetslösa och personer utanför arbetskraften tillbaka in på arbetsmarknaden. Främst bör man inrikta sig på att skapa större möjligheter till utbildning, erbjuda hjälp med att söka arbete, främja yrkesmässig rörlighet och modernisera de offentliga arbetsförmedlingarna.

| — | Kvinnors och äldre arbetstagares arbetskraftsdeltagande är visserligen relativt högt jämfört med EU-genomsnittet, men om hindren för deltidsarbete undanröjs torde nivåerna kunna stiga ytterligare. |
| --- | --- |

—

Kvinnors och äldre arbetstagares arbetskraftsdeltagande är visserligen relativt högt jämfört med EU-genomsnittet, men om hindren för deltidsarbete undanröjs torde nivåerna kunna stiga ytterligare.

| | Göra fler och bättre riktade investeringar i humankapital och livslångt lärande






  — | Avsevärda satsningar krävs för att öka det livslånga lärandet och särskilt för att ytterligare modernisera utbildningssystemet, minska antalet ungdomar som lämnar skolan i förtid och öka deltagandet i fortbildning, särskilt för lågutbildade. Arbetsgivarnas deltagande i fortbildning, inbegripet deras bidrag till arbetstagarnas fortsatta yrkesutbildning, är ringa. |
| --- | --- | --- |

Göra fler och bättre riktade investeringar i humankapital och livslångt lärande

—

Avsevärda satsningar krävs för att öka det livslånga lärandet och särskilt för att ytterligare modernisera utbildningssystemet, minska antalet ungdomar som lämnar skolan i förtid och öka deltagandet i fortbildning, särskilt för lågutbildade. Arbetsgivarnas deltagande i fortbildning, inbegripet deras bidrag till arbetstagarnas fortsatta yrkesutbildning, är ringa.

LETTLAND

En stark ekonomisk tillväxt har medfört att sysselsättningen i Lettland har ökat ganska kraftigt under de senaste två åren. Den totala sysselsättningsintensiteten ligger emellertid under genomsnittet för EU-15. Arbetslösheten ligger fortfarande över genomsnittet för EU-15, men med stora regionala skillnader. I Riga råder det brist på arbetskraft och kvalificerade arbetstagare.

| | Öka arbetstagarnas och företagens anpassningsförmåga






  — | För att skapa fler nya arbetstillfällen är det viktigt att vidareutveckla tjänstesektorn, i synnerhet i mindre gynnade regioner, och åtgärda problemet med svart arbete. Det svarta arbetet är omfattande, vilket minskar inbetalningarna av socialförsäkringsavgifter och i sin tur leder till högre skatt på arbete. |
| --- | --- | --- |

Öka arbetstagarnas och företagens anpassningsförmåga

—

För att skapa fler nya arbetstillfällen är det viktigt att vidareutveckla tjänstesektorn, i synnerhet i mindre gynnade regioner, och åtgärda problemet med svart arbete. Det svarta arbetet är omfattande, vilket minskar inbetalningarna av socialförsäkringsavgifter och i sin tur leder till högre skatt på arbete.

| | Förmå fler människor att ta sig in på arbetsmarknaden och se till att arbete lönar sig för alla






  — | Reglerna om minimilön och skatte- och förmånssystemen bör utformas på ett sätt som sammantaget gör det tillräckligt attraktivt för människor att ta ett arbete inom den formella ekonomin. I synnerhet måste man se till att kvinnor uppmuntras att stanna kvar på arbetsmarknaden. |
| --- | --- | --- |

Förmå fler människor att ta sig in på arbetsmarknaden och se till att arbete lönar sig för alla

—

Reglerna om minimilön och skatte- och förmånssystemen bör utformas på ett sätt som sammantaget gör det tillräckligt attraktivt för människor att ta ett arbete inom den formella ekonomin. I synnerhet måste man se till att kvinnor uppmuntras att stanna kvar på arbetsmarknaden.

| — | Detta kräver också större satsningar på aktiva och förebyggande politiska åtgärder för arbetslösa, i synnerhet åtgärder till stöd för arbetssökande, företagande, geografisk rörlighet och bättre möjligheter till utbildning. Att modernisera de offentliga arbetsförmedlingarna är att betrakta som en prioritet. Man behöver i synnerhet säkerställa en mer rättvis arbetsmarknad som i högre grad står öppen för ungdomar och lågutbildade. Personer som hör till etniska minoriteter eller som inte har tillräckliga kunskaper i landets språk är särskilda riskgrupper. |
| --- | --- |

—

Detta kräver också större satsningar på aktiva och förebyggande politiska åtgärder för arbetslösa, i synnerhet åtgärder till stöd för arbetssökande, företagande, geografisk rörlighet och bättre möjligheter till utbildning. Att modernisera de offentliga arbetsförmedlingarna är att betrakta som en prioritet. Man behöver i synnerhet säkerställa en mer rättvis arbetsmarknad som i högre grad står öppen för ungdomar och lågutbildade. Personer som hör till etniska minoriteter eller som inte har tillräckliga kunskaper i landets språk är särskilda riskgrupper.

| | Göra fler och bättre riktade investeringar i humankapital och livslångt lärande






  — | Att överbrygga kunskapsgapen och den bristande överensstämmelsen mellan utbud och efterfrågan när det gäller arbetstagarnas kompetens är en viktig uppgift. Fler insatser krävs för att öka möjligheterna till utbildning, minska antalet ungdomar som lämnar skolan i förtid och öka tillgången till fortbildning, särskilt för lågutbildade. Detta bör ingå som ett led i en övergripande strategi för främjande av ett livslångt lärande. |
| --- | --- | --- |

Göra fler och bättre riktade investeringar i humankapital och livslångt lärande

—

Att överbrygga kunskapsgapen och den bristande överensstämmelsen mellan utbud och efterfrågan när det gäller arbetstagarnas kompetens är en viktig uppgift. Fler insatser krävs för att öka möjligheterna till utbildning, minska antalet ungdomar som lämnar skolan i förtid och öka tillgången till fortbildning, särskilt för lågutbildade. Detta bör ingå som ett led i en övergripande strategi för främjande av ett livslångt lärande.

MALTA

Sysselsättningsintensiteten i Malta är särskilt låg jämfört med genomsnittet för EU-15. Sysselsättningsintensiteten för äldre arbetstagare är synnerligen låg. Sysselsättningsintensiteten för kvinnor är den lägsta inom EU-25: endast en tredjedel av kvinnor i arbetsför ålder arbetar. Arbetslösheten har ökat något under de senaste två åren, men ligger fortfarande under genomsnittet för EU-15.

| | Öka arbetstagarnas och företagens anpassningsförmåga






  — | Viktiga utmaningar som Malta står inför är att dels genomföra sitt privatiseringsprogram och i den mån detta krävs omplacera de anställda, dels successivt minska de administrativa kostnaderna och skatten på arbete. I detta hänseende är det viktigt att utgå från bestämmelserna i den reviderade lagen om företagsfrämjande och följa upp verkan av detta. |
| --- | --- | --- |

Öka arbetstagarnas och företagens anpassningsförmåga

—

Viktiga utmaningar som Malta står inför är att dels genomföra sitt privatiseringsprogram och i den mån detta krävs omplacera de anställda, dels successivt minska de administrativa kostnaderna och skatten på arbete. I detta hänseende är det viktigt att utgå från bestämmelserna i den reviderade lagen om företagsfrämjande och följa upp verkan av detta.

| | Förmå fler människor att ta sig in på arbetsmarknaden och se till att arbete lönar sig för alla






  — | Den största utmaningen för Malta är att öka utbudet av arbetskraft genom att höja sysselsättningsintensiteten för kvinnor. Med stöd av den reviderade lagen om anställningsvillkor krävs ytterligare åtgärder för att öka kvinnors yrkesverksamhet i den formella ekonomin. En förbättrad barnomsorg torde bidra mycket till detta. |
| --- | --- | --- |

Förmå fler människor att ta sig in på arbetsmarknaden och se till att arbete lönar sig för alla

—

Den största utmaningen för Malta är att öka utbudet av arbetskraft genom att höja sysselsättningsintensiteten för kvinnor. Med stöd av den reviderade lagen om anställningsvillkor krävs ytterligare åtgärder för att öka kvinnors yrkesverksamhet i den formella ekonomin. En förbättrad barnomsorg torde bidra mycket till detta.

| — | Att reformera skatte- och förmånssystemen är också att betrakta som en angelägen prioritering, eftersom skillnaderna mellan minimilön och nivån för sociala förmåner är för liten för att vara ett tillräckligt incitament till att börja arbeta. En sådan reform skulle också hjälpa till att omvandla svart arbete till reguljär sysselsättning. |
| --- | --- |

—

Att reformera skatte- och förmånssystemen är också att betrakta som en angelägen prioritering, eftersom skillnaderna mellan minimilön och nivån för sociala förmåner är för liten för att vara ett tillräckligt incitament till att börja arbeta. En sådan reform skulle också hjälpa till att omvandla svart arbete till reguljär sysselsättning.

| | Göra fler och bättre riktade investeringar i humankapital och livslångt lärande






  — | Arbetskraftens låga utbildningsnivå och kunskapsgapen ger anledning till oro. Den höga andelen ungdomar som lämnar skolan i förtid, den utbredda analfabetismen och den höga andelen lågutbildade är särskilt oroande. Viktigt att prioritera är att öka den allmänna utbildningsnivån, minska antalet ungdomar som lämnar skolan i förtid och öka deltagandet i utbildning, särskilt för lågutbildade. Arbetet med att få arbetsmarknadens parter att medverka vid utarbetandet av en mer systematisk strategi för utbildningen bör fortsätta. |
| --- | --- | --- |

Göra fler och bättre riktade investeringar i humankapital och livslångt lärande

—

Arbetskraftens låga utbildningsnivå och kunskapsgapen ger anledning till oro. Den höga andelen ungdomar som lämnar skolan i förtid, den utbredda analfabetismen och den höga andelen lågutbildade är särskilt oroande. Viktigt att prioritera är att öka den allmänna utbildningsnivån, minska antalet ungdomar som lämnar skolan i förtid och öka deltagandet i utbildning, särskilt för lågutbildade. Arbetet med att få arbetsmarknadens parter att medverka vid utarbetandet av en mer systematisk strategi för utbildningen bör fortsätta.

POLEN

Sysselsättningsintensiteten i Polen är bland de lägsta inom EU-25. Situationen på arbetsmarknaden har försämrats under de senaste fyra åren. Sysselsättningsintensiteten är särskilt låg för kvinnor, äldre arbetstagare, ungdomar och lågutbildade. Arbetslösheten ligger nu på omkring 20 %, vilket är den högsta nivån sedan den ekonomiska omstruktureringen inleddes och den högsta siffran inom EU-25.

| | Öka arbetstagarnas och företagens anpassningsförmåga






  — | Åtgärder för att främja ett mer sysselsättningsvänligt klimat och stötta företagande är särskilt viktiga, i synnerhet inom ramen för omstruktureringar. |
| --- | --- | --- |

Öka arbetstagarnas och företagens anpassningsförmåga

—

Åtgärder för att främja ett mer sysselsättningsvänligt klimat och stötta företagande är särskilt viktiga, i synnerhet inom ramen för omstruktureringar.

| — | Det förefaller viktigt att man nu bygger vidare på de nyligen genomförda åtgärderna för minskade arbetskraftskostnader för lågutbildade och ungdomar genom att se över skatte- och förmånssystemen för att motverka den höga skattekilen på arbete på ett heltäckande sätt, i synnerhet på den nedre delen av löneskalan. Detta skulle också hjälpa till att minska det svarta arbetet. |
| --- | --- |

—

Det förefaller viktigt att man nu bygger vidare på de nyligen genomförda åtgärderna för minskade arbetskraftskostnader för lågutbildade och ungdomar genom att se över skatte- och förmånssystemen för att motverka den höga skattekilen på arbete på ett heltäckande sätt, i synnerhet på den nedre delen av löneskalan. Detta skulle också hjälpa till att minska det svarta arbetet.

| — | Arbetsmarknadens parter har en viktig uppgift att dels hålla löneutvecklingen på en sysselsättningsvänlig nivå, dels aktivt främja förändringar på företagsnivå och underlätta yrkesmässig rörlighet. |
| --- | --- |

—

Arbetsmarknadens parter har en viktig uppgift att dels hålla löneutvecklingen på en sysselsättningsvänlig nivå, dels aktivt främja förändringar på företagsnivå och underlätta yrkesmässig rörlighet.

| | Förmå fler människor att ta sig in på arbetsmarknaden och se till att arbete lönar sig för alla






  — | Polen bör, som en del av satsningarna på att bygga upp effektiva partnerskap för sysselsättning på lokal nivå och utveckla aktiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder, påskynda inrättandet av nya offentliga arbetsförmedlingar med tillräckliga resurser ifråga om finansiella medel, personal, utbildning och utrustning. |
| --- | --- | --- |

Förmå fler människor att ta sig in på arbetsmarknaden och se till att arbete lönar sig för alla

—

Polen bör, som en del av satsningarna på att bygga upp effektiva partnerskap för sysselsättning på lokal nivå och utveckla aktiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder, påskynda inrättandet av nya offentliga arbetsförmedlingar med tillräckliga resurser ifråga om finansiella medel, personal, utbildning och utrustning.

| — | Det är också viktigt att fortsätta reformera de olika förmånssystemen, bl.a. för invaliditetsförmåner och socialt bistånd, med siktet inställt på att främja aktivt arbetssökande och få människor att komma tillbaka i arbete. Mindre gynnade ungdomar bör ägnas särskild uppmärksamhet. Om hindren för deltidsarbete undanröjs skulle detta öppna möjligheter till arbete för kvinnor och äldre arbetstagare. |
| --- | --- |

—

Det är också viktigt att fortsätta reformera de olika förmånssystemen, bl.a. för invaliditetsförmåner och socialt bistånd, med siktet inställt på att främja aktivt arbetssökande och få människor att komma tillbaka i arbete. Mindre gynnade ungdomar bör ägnas särskild uppmärksamhet. Om hindren för deltidsarbete undanröjs skulle detta öppna möjligheter till arbete för kvinnor och äldre arbetstagare.

| | Göra fler och bättre riktade investeringar i humankapital och livslångt lärande






  — | Det blir viktigt att bygga vidare på satsningarna på att utveckla en sammanhållen strategi för livslångt lärande och se till att utbildningssystemet förser arbetsmarknaden med personer som har den kompetens som krävs på en arbetsmarknad som präglas av strukturella förändringar. Särskilt viktigt blir det att säkerställa lika möjligheter till utbildning och förbättra effektiviteten och kvaliteten inom utbildningen. Större incitament att investera i utbildning och förbättrade möjligheter till utbildning är, liksom arbetsmarknadens parters engagemang, grundläggande förutsättningar för utvecklingen av strategin för livslångt lärande. |
| --- | --- | --- |

Göra fler och bättre riktade investeringar i humankapital och livslångt lärande

—

Det blir viktigt att bygga vidare på satsningarna på att utveckla en sammanhållen strategi för livslångt lärande och se till att utbildningssystemet förser arbetsmarknaden med personer som har den kompetens som krävs på en arbetsmarknad som präglas av strukturella förändringar. Särskilt viktigt blir det att säkerställa lika möjligheter till utbildning och förbättra effektiviteten och kvaliteten inom utbildningen. Större incitament att investera i utbildning och förbättrade möjligheter till utbildning är, liksom arbetsmarknadens parters engagemang, grundläggande förutsättningar för utvecklingen av strategin för livslångt lärande.

SLOVENIEN

Sysselsättningsintensiteten i Slovenien ligger något under genomsnittet för EU-15, men är särskilt låg för äldre arbetstagare. Arbetslösheten ligger klart under EU-genomsnittet.

| | Öka arbetstagarnas och företagens anpassningsförmåga






  — | Samverkan mellan minimilönen och de olika komponenterna av skatten på arbete bör ses över för att öka arbetskraftsdeltagandet och minska det svarta arbetet. Insatserna för att främja flexibla arbetsformer är viktiga samtidigt som en adekvat balans mellan flexibilitet och trygghet måste upprätthållas. |
| --- | --- | --- |

Öka arbetstagarnas och företagens anpassningsförmåga

—

Samverkan mellan minimilönen och de olika komponenterna av skatten på arbete bör ses över för att öka arbetskraftsdeltagandet och minska det svarta arbetet. Insatserna för att främja flexibla arbetsformer är viktiga samtidigt som en adekvat balans mellan flexibilitet och trygghet måste upprätthållas.

| | Förmå fler människor att ta sig in på arbetsmarknaden och se till att arbete lönar sig för alla






  — | För Slovenien är det mycket viktigt att öka arbetskraftsdeltagandet bland personer som är över 55 år. Ytterligare insatser bör vara inriktade på att minska förtidspensioneringen, garantera att reformen av skatte- och förmånssystemen genomförs i samstämmighet (t.ex. åtgärderna som syftar till att minska svart arbete och pensionsreformen) i syfte att främja flexibla arbetsformer och möjligheterna till utbildning för äldre arbetstagare. |
| --- | --- | --- |

Förmå fler människor att ta sig in på arbetsmarknaden och se till att arbete lönar sig för alla

—

För Slovenien är det mycket viktigt att öka arbetskraftsdeltagandet bland personer som är över 55 år. Ytterligare insatser bör vara inriktade på att minska förtidspensioneringen, garantera att reformen av skatte- och förmånssystemen genomförs i samstämmighet (t.ex. åtgärderna som syftar till att minska svart arbete och pensionsreformen) i syfte att främja flexibla arbetsformer och möjligheterna till utbildning för äldre arbetstagare.

| — | För att se till att arbete lönar sig är det viktigt att se över samverkan mellan arbetslöshet, sociala förmåner och minimilönen i syfte att öka incitamentet att ta ett arbete inom den formella ekonomin. Den offentliga arbetsförmedlingen har tagit fram en heltäckande modell för genomförandet av den förebyggande strategin, men det är nödvändigt att förbättra personalutbildningen internt så att man på ett mer effektivt sätt kan ta hand om personer som är svårast att sysselsätta. De privata och de offentliga arbetsförmedlingarna bör utveckla ett närmare samarbete. |
| --- | --- |

—

För att se till att arbete lönar sig är det viktigt att se över samverkan mellan arbetslöshet, sociala förmåner och minimilönen i syfte att öka incitamentet att ta ett arbete inom den formella ekonomin. Den offentliga arbetsförmedlingen har tagit fram en heltäckande modell för genomförandet av den förebyggande strategin, men det är nödvändigt att förbättra personalutbildningen internt så att man på ett mer effektivt sätt kan ta hand om personer som är svårast att sysselsätta. De privata och de offentliga arbetsförmedlingarna bör utveckla ett närmare samarbete.

| | Göra fler och bättre riktade investeringar i humankapital och livslångt lärande






  — | Det är viktigt att bygga vidare på den senaste tidens framsteg och på initiativ som syftar till att utveckla det livslånga lärandet så att den vuxna befolkningen fortbildar sig i högre utsträckning. För detta krävs det adekvata resurser och incitament för arbetstagare och arbetsgivare att investera i utbildning samt en klar definition av alla berörda parters uppgifter. Att minska antalet ungdomar som lämnar skolan i förtid är viktigt. |
| --- | --- | --- |

Göra fler och bättre riktade investeringar i humankapital och livslångt lärande

—

Det är viktigt att bygga vidare på den senaste tidens framsteg och på initiativ som syftar till att utveckla det livslånga lärandet så att den vuxna befolkningen fortbildar sig i högre utsträckning. För detta krävs det adekvata resurser och incitament för arbetstagare och arbetsgivare att investera i utbildning samt en klar definition av alla berörda parters uppgifter. Att minska antalet ungdomar som lämnar skolan i förtid är viktigt.

SLOVAKIEN

Den totala sysselsättningsintensiteten i Slovakien är fortfarande låg jämfört med genomsnittet för EU-15. Arbetslösheten minskar visserligen, men den är fortfarande mycket hög och med en stor andel långtidsarbetslösa. Sysselsättningsintensiteten för kvinnor är låg och sysselsättningsintensiteten för ungdomar, lågutbildade och äldre arbetstagare (framför allt kvinnor) är särskilt låg. De regionala obalanserna är markanta.

| | Öka arbetstagarnas och företagens anpassningsförmåga






  — | Det är nödvändigt att ytterligare minska den höga skattekilen på arbete, som till största delen består av sociala avgifter. Arbetsmarknadens parter bör uppmuntras att arbeta för en större bredd när det gäller anställningsavtal och arbetstider (t.ex. undanröja hindren för deltidsarbete), så att fler arbetstillfällen skapas och yrkesmässig rörlighet underlättas. |
| --- | --- | --- |

Öka arbetstagarnas och företagens anpassningsförmåga

—

Det är nödvändigt att ytterligare minska den höga skattekilen på arbete, som till största delen består av sociala avgifter. Arbetsmarknadens parter bör uppmuntras att arbeta för en större bredd när det gäller anställningsavtal och arbetstider (t.ex. undanröja hindren för deltidsarbete), så att fler arbetstillfällen skapas och yrkesmässig rörlighet underlättas.

| | Förmå fler människor att ta sig in på arbetsmarknaden och se till att arbete lönar sig för alla






  — | Det är viktigt att på ett effektivt sätt fortsätta att undanröja arbetslöshetsfällor och motsvarande som gör att man hellre stannar utanför arbetskraften och att omvandla svart arbete till reguljär sysselsättning genom att bygga vidare på de pågående reformerna av skatte- och förmånssystemen. Genomförandet och verkan av reformerna bör följas upp noggrant. |
| --- | --- | --- |

Förmå fler människor att ta sig in på arbetsmarknaden och se till att arbete lönar sig för alla

—

Det är viktigt att på ett effektivt sätt fortsätta att undanröja arbetslöshetsfällor och motsvarande som gör att man hellre stannar utanför arbetskraften och att omvandla svart arbete till reguljär sysselsättning genom att bygga vidare på de pågående reformerna av skatte- och förmånssystemen. Genomförandet och verkan av reformerna bör följas upp noggrant.

| — | Som ett komplement till insatserna för att se till att arbete lönar sig krävs det särskilda insatser för att öka de äldre arbetstagarnas arbetskraftsdeltagande, särskilt genom arbetslagstiftningens och pensionsreformernas genomförande, flexiblare arbetsformer och mer deltidsarbete. Detta skulle också kunna bidra till att öka kvinnors arbetskraftsdeltagande. |
| --- | --- |

—

Som ett komplement till insatserna för att se till att arbete lönar sig krävs det särskilda insatser för att öka de äldre arbetstagarnas arbetskraftsdeltagande, särskilt genom arbetslagstiftningens och pensionsreformernas genomförande, flexiblare arbetsformer och mer deltidsarbete. Detta skulle också kunna bidra till att öka kvinnors arbetskraftsdeltagande.

| — | Finansieringen av den aktiva arbetsmarknadspolitiken och andelen personer som deltar i aktiva åtgärder förväntas stiga från den tidigare låga nivån. Det är viktigt att öppna arbetsmarknaden för fler och att genomföra reformer för att främja aktivt arbetssökande. För detta krävs en modern aktiv arbetsmarknadspolitik, större möjligheter till utbildning för arbetslösa och personer utanför arbetskraften samt moderna arbetsförmedlingar så att en större del av befolkningen omfattas. Riskgrupper (t.ex. långtidsarbetslösa, ungdomar, funktionshindrade, äldre arbetstagare) och mindre gynnade regioner kräver ytterligare uppmärksamhet. De nya prioriteringarna att integrera romerna måste snabbt omsättas i handling. |
| --- | --- |

—

Finansieringen av den aktiva arbetsmarknadspolitiken och andelen personer som deltar i aktiva åtgärder förväntas stiga från den tidigare låga nivån. Det är viktigt att öppna arbetsmarknaden för fler och att genomföra reformer för att främja aktivt arbetssökande. För detta krävs en modern aktiv arbetsmarknadspolitik, större möjligheter till utbildning för arbetslösa och personer utanför arbetskraften samt moderna arbetsförmedlingar så att en större del av befolkningen omfattas. Riskgrupper (t.ex. långtidsarbetslösa, ungdomar, funktionshindrade, äldre arbetstagare) och mindre gynnade regioner kräver ytterligare uppmärksamhet. De nya prioriteringarna att integrera romerna måste snabbt omsättas i handling.

| | Göra fler och bättre riktade investeringar i humankapital och livslångt lärande






  — | Den alarmerande höga arbetslösheten bland ungdomar visar på behovet att överbrygga skillnaderna mellan de kunskaper som förvärvas under grundutbildningen och de kunskaper som krävs för att klara sig på arbetsmarknaden. Den ekonomiska omstruktureringen, de regionala obalanserna och kunskapsgapen kräver också att yrkesmässig och geografisk rörlighet främjas i högre grad under hela livet. |
| --- | --- | --- |

Göra fler och bättre riktade investeringar i humankapital och livslångt lärande

—

Den alarmerande höga arbetslösheten bland ungdomar visar på behovet att överbrygga skillnaderna mellan de kunskaper som förvärvas under grundutbildningen och de kunskaper som krävs för att klara sig på arbetsmarknaden. Den ekonomiska omstruktureringen, de regionala obalanserna och kunskapsgapen kräver också att yrkesmässig och geografisk rörlighet främjas i högre grad under hela livet.

| — | Större incitament att investera i utbildning och bättre möjligheter till utbildning är grundläggande förutsättningar för att en strategi för livslångt lärande skall kunna utvecklas. Det är nödvändigt att uppmuntra till investeringar i humankapital och främja livslångt lärande genom att ytterligare reformera utbildningssystemet och se över hur enskilda, företag och samhället i sin helhet kan bidra till detta. |
| --- | --- |

—

Större incitament att investera i utbildning och bättre möjligheter till utbildning är grundläggande förutsättningar för att en strategi för livslångt lärande skall kunna utvecklas. Det är nödvändigt att uppmuntra till investeringar i humankapital och främja livslångt lärande genom att ytterligare reformera utbildningssystemet och se över hur enskilda, företag och samhället i sin helhet kan bidra till detta.

---