# Eiropas Savienības L 326/2004

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 326 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 47. sējums2004. gada 29. oktobris |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 326

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

47. sējums2004. gada 29. oktobris

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1866/2004 (2004. gada 28. oktobris), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem | 1 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1867/2004 (2004. gada 28. oktobris), ar kuru nosaka reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus melasēm cukura nozarē, ko piemēro no 2004. gada 29. oktobris | 3 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1868/2004 (2004. gada 28. oktobris), ar kuru nosaka eksporta kompensācijas, kas piemērojamas baltajam cukuram un jēlcukuram bez turpmākas apstrādes | 5 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1869/2004 (2004. gada 28. oktobris), ar ko nosaka eksporta kompensācijas attiecībā uz turpmāk neapstrādātiem sīrupiem un dažiem citiem cukura nozares produktiem | 7 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1870/2004 (2004. gada 28. oktobris), ar kuru nosaka maksimālo eksporta kompensāciju par baltā cukura eksportu uz atsevišķām trešajām valstīm 11. konkursa daļā, ko izsludina saskaņā ar pastāvīgo uzaicinājumu piedalīties konkursā, kurš paredzēts Regulā (EK) Nr. 1327/2004 | 10 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1871/2004 (2004. gada 28. oktobris), ar kuru nosaka maksimālo eksporta kompensāciju sviestam saistībā ar uzaicinājumu piedalīties pastāvīgā konkursā, ko paredz Regula (EK) Nr. 581/2004 | 11 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1872/2004 (2004. gada 28. oktobris), ar kuru nosaka maksimālo eksporta kompensāciju par sauso vājpienu saistībā ar uzaicinājumu piedalīties pastāvīgā konkursā, ko paredz Regula (EK) Nr. 582/2004 | 13 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1873/2004 (2004. gada 28. oktobris), ar kuru nosaka kompensācijas likmes, kas piemērojamas dažiem piena produktiem, ko eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums | 14 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1874/2004 (2004. gada 28. oktobris), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/17/EK un 2004/18/EK attiecībā uz piemērojamām robežvērtībām līgumu piešķiršanas procedūru jomā (
  1
  ) | 17 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1875/2004 (2004. gada 28. oktobris) par grozījumiem Padomes Regulas (EEK) Nr. 2377/90 II un III pielikumā, kas nosaka Kopienas kārtību maksimālo veterinārās medicīnas produktu atlikumu noteikšanai dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktos attiecībā uz nātrija salicilātu un fenvalerātu (
  1
  ) | 19 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1876/2004 (2004. gada 28. oktobris) kas groza I pielikumu Regulai (EK) Nr. 953/2003 par izvairīšanos no dažu svarīgāko zāļu tirdzniecības novirzīšanās uz Eiropas Savienību | 22 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1877/2004 (2004. gada 28. oktobris), ar ko groza Regulas (EK) Nr. 517/94 IIIB pielikumu attiecībā uz Serbijai un Melnkalnei noteiktajām kvotām | 25 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1878/2004 (2004. gada 28. oktobris), ar kuru atkāpjas no Padomes Regulas 136/66/EEK un no Padomes Regulas (EEK) Nr. 2261/84, ar ko nosaka olīvu un eļļas guvumu Kiprā, Maltā un Slovēnijā | 27 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1879/2004 (2004. gada 28. oktobris), ar ko nosaka eksporta kompensācijas par produktiem, kuri pārstrādāti no labības un rīsiem | 28 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1880/2004 (2004. gada 28. oktobris), ar ko nosaka rīsu un šķelto rīsu eksporta kompensācijas un aptur izvešanas atļauju izdošanu | 31 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1881/2004 (2004. gada 28. oktobris), ar ko nosaka eksporta kompensācijas par dzīvnieku barības maisījumu uz labības bāzes | 34 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1882/2004 (2004. gada 28. oktobris), ar ko nosaka kompensācijas likmes dažiem labības un rīsu produktiem, ko eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums | 36 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1883/2004 (2004. gada 28. oktobris), ar kuru nosaka kompensācijas likmes, kas piemērojamas dažiem cukura nozares produktiem, ko eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums | 40 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1884/2004 (2004. gada 28. oktobris), ar ko nosaka miežu eksporta maksimālo kompensāciju Regulā (EK) Nr. 1757/2004 minētajā konkursā | 43 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1885/2004 (2004. gada 28. oktobris), ar ko nosaka auzu eksporta maksimālo kompensāciju Regulā (EK) Nr. 1565/2004 paredzētajā konkursā | 44 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

Komisijas Regula (EK) Nr. 1866/2004 (2004. gada 28. oktobris), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

1

Komisijas Regula (EK) Nr. 1867/2004 (2004. gada 28. oktobris), ar kuru nosaka reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus melasēm cukura nozarē, ko piemēro no 2004. gada 29. oktobris

3

Komisijas Regula (EK) Nr. 1868/2004 (2004. gada 28. oktobris), ar kuru nosaka eksporta kompensācijas, kas piemērojamas baltajam cukuram un jēlcukuram bez turpmākas apstrādes

5

Komisijas Regula (EK) Nr. 1869/2004 (2004. gada 28. oktobris), ar ko nosaka eksporta kompensācijas attiecībā uz turpmāk neapstrādātiem sīrupiem un dažiem citiem cukura nozares produktiem

7

Komisijas Regula (EK) Nr. 1870/2004 (2004. gada 28. oktobris), ar kuru nosaka maksimālo eksporta kompensāciju par baltā cukura eksportu uz atsevišķām trešajām valstīm 11. konkursa daļā, ko izsludina saskaņā ar pastāvīgo uzaicinājumu piedalīties konkursā, kurš paredzēts Regulā (EK) Nr. 1327/2004

10

Komisijas Regula (EK) Nr. 1871/2004 (2004. gada 28. oktobris), ar kuru nosaka maksimālo eksporta kompensāciju sviestam saistībā ar uzaicinājumu piedalīties pastāvīgā konkursā, ko paredz Regula (EK) Nr. 581/2004

11

Komisijas Regula (EK) Nr. 1872/2004 (2004. gada 28. oktobris), ar kuru nosaka maksimālo eksporta kompensāciju par sauso vājpienu saistībā ar uzaicinājumu piedalīties pastāvīgā konkursā, ko paredz Regula (EK) Nr. 582/2004

13

Komisijas Regula (EK) Nr. 1873/2004 (2004. gada 28. oktobris), ar kuru nosaka kompensācijas likmes, kas piemērojamas dažiem piena produktiem, ko eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums

14

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1874/2004 (2004. gada 28. oktobris), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/17/EK un 2004/18/EK attiecībā uz piemērojamām robežvērtībām līgumu piešķiršanas procedūru jomā (
  1
  )

1

17

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1875/2004 (2004. gada 28. oktobris) par grozījumiem Padomes Regulas (EEK) Nr. 2377/90 II un III pielikumā, kas nosaka Kopienas kārtību maksimālo veterinārās medicīnas produktu atlikumu noteikšanai dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktos attiecībā uz nātrija salicilātu un fenvalerātu (
  1
  )

1

19

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1876/2004 (2004. gada 28. oktobris) kas groza I pielikumu Regulai (EK) Nr. 953/2003 par izvairīšanos no dažu svarīgāko zāļu tirdzniecības novirzīšanās uz Eiropas Savienību

22

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1877/2004 (2004. gada 28. oktobris), ar ko groza Regulas (EK) Nr. 517/94 IIIB pielikumu attiecībā uz Serbijai un Melnkalnei noteiktajām kvotām

25

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1878/2004 (2004. gada 28. oktobris), ar kuru atkāpjas no Padomes Regulas 136/66/EEK un no Padomes Regulas (EEK) Nr. 2261/84, ar ko nosaka olīvu un eļļas guvumu Kiprā, Maltā un Slovēnijā

27

Komisijas Regula (EK) Nr. 1879/2004 (2004. gada 28. oktobris), ar ko nosaka eksporta kompensācijas par produktiem, kuri pārstrādāti no labības un rīsiem

28

Komisijas Regula (EK) Nr. 1880/2004 (2004. gada 28. oktobris), ar ko nosaka rīsu un šķelto rīsu eksporta kompensācijas un aptur izvešanas atļauju izdošanu

31

Komisijas Regula (EK) Nr. 1881/2004 (2004. gada 28. oktobris), ar ko nosaka eksporta kompensācijas par dzīvnieku barības maisījumu uz labības bāzes

34

Komisijas Regula (EK) Nr. 1882/2004 (2004. gada 28. oktobris), ar ko nosaka kompensācijas likmes dažiem labības un rīsu produktiem, ko eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums

36

Komisijas Regula (EK) Nr. 1883/2004 (2004. gada 28. oktobris), ar kuru nosaka kompensācijas likmes, kas piemērojamas dažiem cukura nozares produktiem, ko eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums

40

Komisijas Regula (EK) Nr. 1884/2004 (2004. gada 28. oktobris), ar ko nosaka miežu eksporta maksimālo kompensāciju Regulā (EK) Nr. 1757/2004 minētajā konkursā

43

Komisijas Regula (EK) Nr. 1885/2004 (2004. gada 28. oktobris), ar ko nosaka auzu eksporta maksimālo kompensāciju Regulā (EK) Nr. 1565/2004 paredzētajā konkursā

44

| | | II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | Padome |
| | * | 2004/740/EK:Padomes Lēmums (2004. gada 4. oktobris) par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm | 45 |
| | * | 2004/741/EK:Padomes Ieteikums (2004. gada 14. oktobris) par dalībvalstu nodarbinātības politikas īstenošanu | 47 |

II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Padome

*

2004/740/EK:Padomes Lēmums (2004. gada 4. oktobris) par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm

45

*

2004/741/EK:Padomes Ieteikums (2004. gada 14. oktobris) par dalībvalstu nodarbinātības politikas īstenošanu

47

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

| 29.10.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 326/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 326/1

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1866/2004

(2004. gada 28. oktobris),

ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1994. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 3223/94 par sīki izstrādātiem augļu un dārzeņu ievešanas režīma izpildes noteikumiem (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem.

| (2) | Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā, |
| --- | --- |

(2)

Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta ievešanas vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 3223/94 4. pantā, ir tādas, kā norādīts tabulā, kas pievienota pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2004. gada 29. oktobrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2004. gada 28. oktobrī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības ģenerāldirektors

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 337, 24.12.1994., 66. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1947/2002 (OV L 299, 1.11.2002., 17. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

Komisijas 2004. gada 28. oktobra Regulai, ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | 052 | 53,1 |
| 204 | 48,2 |
| 999 | 50,7 |
| 0707 00 05 | 052 | 129,6 |
| 999 | 129,6 |
| 0709 90 70 | 052 | 97,2 |
| 204 | 41,2 |
| 388 | 34,1 |
| 628 | 48,8 |
| 999 | 55,3 |
| 0805 50 10 | 052 | 56,4 |
| 388 | 48,3 |
| 524 | 67,5 |
| 528 | 53,4 |
| 999 | 56,4 |
| 0806 10 10 | 052 | 89,0 |
| 400 | 197,7 |
| 999 | 143,4 |
| 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 | 388 | 109,3 |
| 400 | 100,7 |
| 404 | 80,1 |
| 442 | 61,0 |
| 512 | 106,6 |
| 720 | 99,6 |
| 800 | 205,7 |
| 804 | 106,5 |
| 999 | 108,7 |
| 0808 20 50 | 052 | 103,7 |
| 720 | 75,4 |
| 999 | 89,6 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

052

53,1

204

48,2

999

50,7

0707 00 05

052

129,6

999

129,6

0709 90 70

052

97,2

204

41,2

388

34,1

628

48,8

999

55,3

0805 50 10

052

56,4

388

48,3

524

67,5

528

53,4

999

56,4

0806 10 10

052

89,0

400

197,7

999

143,4

0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90

388

109,3

400

100,7

404

80,1

442

61,0

512

106,6

720

99,6

800

205,7

804

106,5

999

108,7

0808 20 50

052

103,7

720

75,4

999

89,6

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.). Kods “999” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 29.10.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 326/3 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 326/3

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1867/2004

(2004. gada 28. oktobris),

ar kuru nosaka reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus melasēm cukura nozarē, ko piemēro no 2004. gada 29. oktobris

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2001. gada 19. jūnija Regulu (EK) Nr. 1260/2001 par cukura nozares tirgus kopējo organizāciju (1), un jo īpaši tās 24. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 1995. gada 23. jūnija Regula (EK) Nr. 1422/95, kurā ir noteikta kārtība, kā importēt melases cukura nozarē, un ar kuru ir grozīta Regula (EEK) Nr. 785/68 (2), paredz, ka CIF importa cenu melasei, kuru nosaka atbilstīgi Komisijas Regulai (EEK) Nr. 785/68 (3), uzskata par “reprezentatīvo cenu”. Minēto cenu uzskata par noteiktu Regulas (EEK) Nr. 785/68 1. pantā noteiktajai standarta kvalitātei. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 1995. gada 23. jūnija Regula (EK) Nr. 1422/95, kurā ir noteikta kārtība, kā importēt melases cukura nozarē, un ar kuru ir grozīta Regula (EEK) Nr. 785/68 (2), paredz, ka CIF importa cenu melasei, kuru nosaka atbilstīgi Komisijas Regulai (EEK) Nr. 785/68 (3), uzskata par “reprezentatīvo cenu”. Minēto cenu uzskata par noteiktu Regulas (EEK) Nr. 785/68 1. pantā noteiktajai standarta kvalitātei.

| (2) | Reprezentatīvo cenu aprēķina, ņemot vērā visu informāciju, kas paredzēta Regulas (EEK) Nr. 785/68 3. pantā, izņemot gadījumus, kas uzskaitīti minētas regulas 4. pantā, un, vajadzības gadījumā, aprēķinus var veikt, izmantojot Regulas (EEK) Nr. 785/68 7. pantā norādīto metodi. |
| --- | --- |

(2)

Reprezentatīvo cenu aprēķina, ņemot vērā visu informāciju, kas paredzēta Regulas (EEK) Nr. 785/68 3. pantā, izņemot gadījumus, kas uzskaitīti minētas regulas 4. pantā, un, vajadzības gadījumā, aprēķinus var veikt, izmantojot Regulas (EEK) Nr. 785/68 7. pantā norādīto metodi.

| (3) | Lai pielāgotu cenas, kuras neattiecas uz standarta kvalitāti, atkarībā no piedāvātās melases kvalitātes cena ir jāpalielina vai jāsamazina saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 785/68 6. pantu. |
| --- | --- |

(3)

Lai pielāgotu cenas, kuras neattiecas uz standarta kvalitāti, atkarībā no piedāvātās melases kvalitātes cena ir jāpalielina vai jāsamazina saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 785/68 6. pantu.

| (4) | Ja starp konkrētā produkta sliekšņa cenu un reprezentatīvo cenu pastāv starpība, ir jānosaka papildu ievedmuitas nodokļi, ievērojot nosacījumus, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 1422/95 3. pantā. Gadījumā, kad atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1422/95 5. pantam ievedmuitas nodokļu piemērojums ir apturēts, šiem nodokļiem ir jānosaka īpašas summas. |
| --- | --- |

(4)

Ja starp konkrētā produkta sliekšņa cenu un reprezentatīvo cenu pastāv starpība, ir jānosaka papildu ievedmuitas nodokļi, ievērojot nosacījumus, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 1422/95 3. pantā. Gadījumā, kad atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1422/95 5. pantam ievedmuitas nodokļu piemērojums ir apturēts, šiem nodokļiem ir jānosaka īpašas summas.

| (5) | Šiem attiecīgajiem produktiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1422/95 1. panta 2. punktu un 3. panta 1. punktu ir jānosaka reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi. |
| --- | --- |

(5)

Šiem attiecīgajiem produktiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1422/95 1. panta 2. punktu un 3. panta 1. punktu ir jānosaka reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi.

| (6) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas piemērojami Regulas (EK) Nr. 1422/95 1. pantā minētajiem produktiem, ir noteikti pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2004. gada 29. oktobrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2004. gada 28. oktobrī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības ģenerāldirektors

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 178, 30.6.2001., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi regulā izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 39/2004 (OV L 6, 10.1.2004., 16. lpp.).

1

(2)  OV L 141, 24.6.1995., 12. lpp. Regulā jaunākie grozījumi regulā izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 79/2003 (OV L 13, 18.1.2003., 4. lpp.).

2

(3)  OV L 145, 27.6.1968., 12. lpp. Regulā jaunākie grozījumi regulā izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1422/1995 (OV L 141, 24.6.1995., 12. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi melasei cukura nozarē, ko piemēro no 2004. gada 29. oktobra

| (EUR) |
| --- |
| KN kods | Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem | Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem | Sakarā ar to, ka apturēts nodokļu piemērojums atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1422/95 5. pantam, importam piemērojamais nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem (1) |
| 1703 10 00 (2) | 8,52 | — | 0 |
| 1703 90 00 (2) | 9,77 | — | 0 |

(EUR)

KN kods

Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

Sakarā ar to, ka apturēts nodokļu piemērojums atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1422/95 5. pantam, importam piemērojamais nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem (1)

1703 10 00 (2)

8,52

—

0

1703 90 00 (2)

9,77

—

0

---

(1)  Šī summa saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1422/95 5. pantu aizstāj kopējā muitas tarifa nodokli, kas paredzēts šiem produktiem.

(2)  Noteiktā cena grozītās Regulas (EEK) Nr. 785/68 1. pantā definētajai standarta kvalitātei.

---

| 29.10.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 326/5 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 326/5

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1868/2004

(2004. gada 28. oktobris),

ar kuru nosaka eksporta kompensācijas, kas piemērojamas baltajam cukuram un jēlcukuram bez turpmākas apstrādes

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2001. gada 19. jūnija Regulu (EK) Nr. 1260/2001 par cukura nozares tirgus kopējo organizāciju (1), un jo īpaši tās 27. panta 5. punkta otro daļu,

tā kā:

| (1) | Atbilstīgi 27. pantam Regulā (EK) Nr. 1260/2001 starpību starp minētās regulas 1. panta 1. punkta a) apakšpunktā paredzēto produktu kotējumiem vai cenām pasaules tirgū un šo produktu cenām Kopienā var segt ar eksporta kompensāciju. |
| --- | --- |

(1)

Atbilstīgi 27. pantam Regulā (EK) Nr. 1260/2001 starpību starp minētās regulas 1. panta 1. punkta a) apakšpunktā paredzēto produktu kotējumiem vai cenām pasaules tirgū un šo produktu cenām Kopienā var segt ar eksporta kompensāciju.

| (2) | Atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1260/2001, nosakot kompensācijas attiecībā uz nedenaturētu balto cukuru un jēlcukuru, ko izved bez turpmākas apstrādes, ir jāņem vērā situācija Kopienas un pasaules cukura tirgos, un jo īpaši cenas un izmaksu faktori, kas paredzēti minētās regulas 28. pantā. Saskaņā ar to pašu pantu vērā ir jāņem arī paredzēto izvedumu saimnieciskais aspekts. |
| --- | --- |

(2)

Atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1260/2001, nosakot kompensācijas attiecībā uz nedenaturētu balto cukuru un jēlcukuru, ko izved bez turpmākas apstrādes, ir jāņem vērā situācija Kopienas un pasaules cukura tirgos, un jo īpaši cenas un izmaksu faktori, kas paredzēti minētās regulas 28. pantā. Saskaņā ar to pašu pantu vērā ir jāņem arī paredzēto izvedumu saimnieciskais aspekts.

| (3) | Kompensācija attiecībā uz jēlcukuru nosakāma attiecībā uz standarta kvalitāti. Tā ir definēta I pielikuma II punktā Regulā (EK) Nr. 1260/2001. Šī kompensācija cita starpā nosakāma saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1260/2001 28. panta 4. punktu. Lielkristālu cukurs ir definēts Komisijas 1995. gada 7. septembra Regulā (EK) Nr. 2135/95, ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piešķiramas eksporta kompensācijas cukura nozarē (2). Kompensācija, kas tā aprēķināta cukuriem, kas satur aromatizētājus un krāsvielas, ir jāpiemēro to saharozes saturam un jānosaka attiecībā uz daudzumu 1 % šā satura. |
| --- | --- |

(3)

Kompensācija attiecībā uz jēlcukuru nosakāma attiecībā uz standarta kvalitāti. Tā ir definēta I pielikuma II punktā Regulā (EK) Nr. 1260/2001. Šī kompensācija cita starpā nosakāma saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1260/2001 28. panta 4. punktu. Lielkristālu cukurs ir definēts Komisijas 1995. gada 7. septembra Regulā (EK) Nr. 2135/95, ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piešķiramas eksporta kompensācijas cukura nozarē (2). Kompensācija, kas tā aprēķināta cukuriem, kas satur aromatizētājus un krāsvielas, ir jāpiemēro to saharozes saturam un jānosaka attiecībā uz daudzumu 1 % šā satura.

| (4) | Īpašos gadījumos eksporta kompensācijas summu var noteikt ar cita veida tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(4)

Īpašos gadījumos eksporta kompensācijas summu var noteikt ar cita veida tiesību aktiem.

| (5) | Kompensācija ir jānosaka reizi divās nedēļās. Šajā periodā tā var tikt grozīta. |
| --- | --- |

(5)

Kompensācija ir jānosaka reizi divās nedēļās. Šajā periodā tā var tikt grozīta.

| (6) | Regulas (EK) Nr. 1260/2001 27. panta 5. punkta pirmajā daļā paredzēts, ka atbilstīgi situācijai pasaules tirgū vai īpašajām prasībām atsevišķos tirgos produktiem, kas paredzēti minētās regulas 1. pantā, kompensācija var atšķirties pēc to galamērķa. |
| --- | --- |

(6)

Regulas (EK) Nr. 1260/2001 27. panta 5. punkta pirmajā daļā paredzēts, ka atbilstīgi situācijai pasaules tirgū vai īpašajām prasībām atsevišķos tirgos produktiem, kas paredzēti minētās regulas 1. pantā, kompensācija var atšķirties pēc to galamērķa.

| (7) | Būtisks un straujš pieaugums, kas vērojams attiecībā uz Rietumbalkānu valstu izcelsmes preferenciāliem cukura ievedumiem un cukura izvedumiem no Kopienas uz minētajām valstīm, šķiet, ir izteikti mākslīgs. |
| --- | --- |

(7)

Būtisks un straujš pieaugums, kas vērojams attiecībā uz Rietumbalkānu valstu izcelsmes preferenciāliem cukura ievedumiem un cukura izvedumiem no Kopienas uz minētajām valstīm, šķiet, ir izteikti mākslīgs.

| (8) | Lai novērstu jebkādas ļaunprātīgas darbības saistībā ar tādu cukura nozares produktu atkārtotiem ievedumiem Kopienā, attiecībā uz kuriem var izmantot eksporta kompensāciju, attiecībā uz Rietumbalkānu valstīm nebūtu jānosaka kompensācija par šajā regulā paredzētajiem produktiem. |
| --- | --- |

(8)

Lai novērstu jebkādas ļaunprātīgas darbības saistībā ar tādu cukura nozares produktu atkārtotiem ievedumiem Kopienā, attiecībā uz kuriem var izmantot eksporta kompensāciju, attiecībā uz Rietumbalkānu valstīm nebūtu jānosaka kompensācija par šajā regulā paredzētajiem produktiem.

| (9) | Nemot vērā iepriekš minēto un pašreizējo situāciju cukura tirgū, un jo īpaši kotējumus vai cenas cukuram Kopienā un pasaules tirgū, kompensācijas nosakāmas attiecīgā apmērā. |
| --- | --- |

(9)

Nemot vērā iepriekš minēto un pašreizējo situāciju cukura tirgū, un jo īpaši kotējumus vai cenas cukuram Kopienā un pasaules tirgū, kompensācijas nosakāmas attiecīgā apmērā.

| (10) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(10)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kompensācijas, kas piešķiramas gadījumā, kad tiek izvesti nedenaturēti Regulas (EK) Nr. 1260/2001 1. panta 1. punkta a) apakšpunktā paredzētie produkti bez turpmākas apstrādes, noteiktas saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2004. gada 29. oktobrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2004. gada 28. oktobrī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Franz FISCHLER

---

(1)  OV L 178, 30.6.2001., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 39/2004 (OV L 6, 10.1.2004., 16. lpp.).

1

(2)  OV L 214, 8.9.1995., 16. lpp.

2

---

PIELIKUMS

KOMPENSĀCIJAS, KAS PIEMĒROJAMAS TURPMĀK NEAPSTRĀDĀTA BALTĀ CUKURA UN JĒLCUKURA IZVEDUMIEM 2004. GADA 29. OKTOBRA

| Produktu kods | Galamērķis | Mērvienība | Kompensācijas apmērs |
| --- | --- | --- | --- |
| 1701 11 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 39,56 (1) |
| 1701 11 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 39,56 (1) |
| 1701 12 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 39,56 (1) |
| 1701 12 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 39,56 (1) |
| 1701 91 00 9000 | S00 | EUR/1 % saharozes satura × 100 kg produkta tīrsvara | 0,4300 |
| 1701 99 10 9100 | S00 | EUR/100 kg | 43,00 |
| 1701 99 10 9910 | S00 | EUR/100 kg | 43,00 |
| 1701 99 10 9950 | S00 | EUR/100 kg | 43,00 |
| 1701 99 90 9100 | S00 | EUR/1 % saharozes satura × 100 kg produkta tīrsvara | 0,4300 |
| NB: Produktu kodi, kā arī sērijas “A” galamērķu kodi definēti Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).
  Skaitliskie galamērķu kodi norādīti Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.).
  Pārējie galamērķi definēti šādi.







  S00 | : | visi galamērķi (trešās valstis, citas teritorijas, apgāde un galamērķi, kas attiecināmi uz izvedumiem ārpus Kopienas) izņemot Albāniju, Horvātiju, Bosniju-Hercegovinu, Serbiju un Melnkalni (ieskaitot Kosovu, kā definēts ANO 1999. gada 10. jūnija Drošības padomes rezolūcijā 1244) un Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, izņemot cukuram, kas iekļauts produktos, kas paredzēti Padomes Regulas (EK) Nr. 2201/96 1. panta 2. punkta b) apakšpunktā (OV L 297, 21.11.1996., 29. lpp.). |

Produktu kods

Galamērķis

Mērvienība

Kompensācijas apmērs

1701 11 90 9100

S00

EUR/100 kg

39,56 (1)

1701 11 90 9910

S00

EUR/100 kg

39,56 (1)

1701 12 90 9100

S00

EUR/100 kg

39,56 (1)

1701 12 90 9910

S00

EUR/100 kg

39,56 (1)

1701 91 00 9000

S00

EUR/1 % saharozes satura × 100 kg produkta tīrsvara

0,4300

1701 99 10 9100

S00

EUR/100 kg

43,00

1701 99 10 9910

S00

EUR/100 kg

43,00

1701 99 10 9950

S00

EUR/100 kg

43,00

1701 99 90 9100

S00

EUR/1 % saharozes satura × 100 kg produkta tīrsvara

0,4300

NB: Produktu kodi, kā arī sērijas “A” galamērķu kodi definēti Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).

Skaitliskie galamērķu kodi norādīti Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.).

Pārējie galamērķi definēti šādi.

S00

:

visi galamērķi (trešās valstis, citas teritorijas, apgāde un galamērķi, kas attiecināmi uz izvedumiem ārpus Kopienas) izņemot Albāniju, Horvātiju, Bosniju-Hercegovinu, Serbiju un Melnkalni (ieskaitot Kosovu, kā definēts ANO 1999. gada 10. jūnija Drošības padomes rezolūcijā 1244) un Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, izņemot cukuram, kas iekļauts produktos, kas paredzēti Padomes Regulas (EK) Nr. 2201/96 1. panta 2. punkta b) apakšpunktā (OV L 297, 21.11.1996., 29. lpp.).

---

(1)  Šis daudzums ir piemērojams jēlcukuram ar rezultativitāti 92 %. Ja izvestā jēlcukura rezultativitāte neatbilst 92 %, piemērojamās kompensācijas apjomu aprēķina saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1260/2001 28. panta 4. punktu.

---

| 29.10.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 326/7 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 326/7

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1869/2004

(2004. gada 28. oktobris),

ar ko nosaka eksporta kompensācijas attiecībā uz turpmāk neapstrādātiem sīrupiem un dažiem citiem cukura nozares produktiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2001. gada 19. jūnija Regulu (EK) Nr. 1260/2001 par cukura nozares tirgus kopējo organizāciju (1), un jo īpaši tās 27. panta 5. punkta otro daļu,

tā kā

| (1) | Atbilstīgi 27. pantam Regulā (EK) Nr. 1260/2001 starpību starp minētās regulas 1. panta 1. punkta d) apakšpunktā paredzēto produktu kotējumiem vai cenām pasaules tirgū un šo produktu cenām Kopienā var segt ar eksporta kompensāciju. |
| --- | --- |

(1)

Atbilstīgi 27. pantam Regulā (EK) Nr. 1260/2001 starpību starp minētās regulas 1. panta 1. punkta d) apakšpunktā paredzēto produktu kotējumiem vai cenām pasaules tirgū un šo produktu cenām Kopienā var segt ar eksporta kompensāciju.

| (2) | Saskaņā ar 3. pantu Komisijas 1995. gada 7. septembra Regulā (EK) Nr. 2135/95 attiecībā uz sīki izstrādātiem noteikumiem par to, kā piešķiramas eksporta kompensācijas cukura nozarē (2), kompensācija par 100 kilogramiem Regulas (EK) Nr. 1260/2001 1. panta 1. punkta d) apakšpunktā paredzēto produktu ir vienāda ar pamatdaudzumu, kas reizināts ar saharozes saturu, vajadzības gadījumā, ieskaitot citus cukurus, kas izteikti kā saharoze. Šo saharozes saturu nosaka saskaņā ar noteikumiem 3. pantā Regulā (EK) Nr. 2135/95. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar 3. pantu Komisijas 1995. gada 7. septembra Regulā (EK) Nr. 2135/95 attiecībā uz sīki izstrādātiem noteikumiem par to, kā piešķiramas eksporta kompensācijas cukura nozarē (2), kompensācija par 100 kilogramiem Regulas (EK) Nr. 1260/2001 1. panta 1. punkta d) apakšpunktā paredzēto produktu ir vienāda ar pamatdaudzumu, kas reizināts ar saharozes saturu, vajadzības gadījumā, ieskaitot citus cukurus, kas izteikti kā saharoze. Šo saharozes saturu nosaka saskaņā ar noteikumiem 3. pantā Regulā (EK) Nr. 2135/95.

| (3) | Atbilstīgi 30. panta 3. punktam Regulā (EK) Nr. 1260/2001 turpmāk neapstrādātas sorbozes eksporta kompensācijas pamatapjomam ir jābūt vienādam ar kompensācijas pamatapjomu, no kura atskaitīta viena simtdaļa ražošanas kompensācijas, kas saskaņā ar Komisijas 2001. gada 27. jūnija Regulu (EK) Nr. 1265/2001, ar ko nosaka sīki izstrādātus izpildes noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 1260/2001 attiecībā uz ražošanas kompensācijas piešķiršanu dažu veidu cukura nozares produktiem, ko izmanto ķīmijas rūpniecībā, piemērojama produktiem (3), kas uzskaitīti pēdējās minētās regulas pielikumā. |
| --- | --- |

(3)

Atbilstīgi 30. panta 3. punktam Regulā (EK) Nr. 1260/2001 turpmāk neapstrādātas sorbozes eksporta kompensācijas pamatapjomam ir jābūt vienādam ar kompensācijas pamatapjomu, no kura atskaitīta viena simtdaļa ražošanas kompensācijas, kas saskaņā ar Komisijas 2001. gada 27. jūnija Regulu (EK) Nr. 1265/2001, ar ko nosaka sīki izstrādātus izpildes noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 1260/2001 attiecībā uz ražošanas kompensācijas piešķiršanu dažu veidu cukura nozares produktiem, ko izmanto ķīmijas rūpniecībā, piemērojama produktiem (3), kas uzskaitīti pēdējās minētās regulas pielikumā.

| (4) | Saskaņā ar noteikumiem 30. panta 1. punktā Regulā (EK) Nr. 1260/2001 attiecībā uz pārējiem turpmāk neapstrādātiem produktiem, kas paredzēti minētās regulas 1. panta 1. punkta d) apakšpunktā, kompensācijas pamatapjomam ir jābūt vienādam ar simtdaļu no daudzuma, kurā vērā ņemta, pirmkārt, starpība starp intervences cenu baltajam cukuram bezdeficīta Kopienas reģionos mēnesī, attiecībā uz ko noteikts pamatapjoms, un kotējumiem vai cenām baltajam cukuram pasaules tirgū un, otrkārt, vajadzība nodrošināt līdzsvaru starp Kopienas pamatproduktu izmantojumu tādu pārstrādes preču izgatavošanā, ko paredzēts izvest uz trešajām valstīm, un tādu trešo valstu produktu izmantojumu, kas ievesti saskaņā ar režīmu ievešana pārstrādei. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar noteikumiem 30. panta 1. punktā Regulā (EK) Nr. 1260/2001 attiecībā uz pārējiem turpmāk neapstrādātiem produktiem, kas paredzēti minētās regulas 1. panta 1. punkta d) apakšpunktā, kompensācijas pamatapjomam ir jābūt vienādam ar simtdaļu no daudzuma, kurā vērā ņemta, pirmkārt, starpība starp intervences cenu baltajam cukuram bezdeficīta Kopienas reģionos mēnesī, attiecībā uz ko noteikts pamatapjoms, un kotējumiem vai cenām baltajam cukuram pasaules tirgū un, otrkārt, vajadzība nodrošināt līdzsvaru starp Kopienas pamatproduktu izmantojumu tādu pārstrādes preču izgatavošanā, ko paredzēts izvest uz trešajām valstīm, un tādu trešo valstu produktu izmantojumu, kas ievesti saskaņā ar režīmu ievešana pārstrādei.

| (5) | Saskaņā ar noteikumiem Regulas (EK) Nr. 1260/2001 30. panta 4. punktā pamatapjoma piemērojums var tikt attiecināts uz dažiem produktiem, kas uzskaitīti, minētās regulas 1. panta 1. punkta d) apakšpunktā. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar noteikumiem Regulas (EK) Nr. 1260/2001 30. panta 4. punktā pamatapjoma piemērojums var tikt attiecināts uz dažiem produktiem, kas uzskaitīti, minētās regulas 1. panta 1. punkta d) apakšpunktā.

| (6) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1260/2001 27. pantu eksporta kompensāciju var paredzēt attiecībā uz minētās regulas 1. panta 1. punkta f), g) un h) apakšpunktā paredzētajiem produktiem bez turpmākas apstrādes. Kompensācija nosakāma attiecībā uz 100 kilogramiem sausnas, jo īpaši ņemot vērā eksporta kompensāciju, kas piemērojama produktiem, uz ko attiecas KN kods 1702 30 91, un produktiem, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 1260/2001 1. panta 1. punkta d) apakšpunktā, kā arī paredzēto izvedumu saimnieciskos aspektus. Attiecībā uz produktiem, kas paredzēti minētā punkta f) un g) apakšpunktā, kompensāciju piešķir vienīgi tiem produktiem, kas atbilst nosacījumiem Regulas (EK) Nr. 2135/95 5. pantā, un attiecībā uz produktiem, kas paredzēti h) apakšpunktā, kompensāciju piešķir vienīgi tiem produktiem, kas atbilst nosacījumiem Regulas (EK) Nr. 2135/95 6. pantā. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1260/2001 27. pantu eksporta kompensāciju var paredzēt attiecībā uz minētās regulas 1. panta 1. punkta f), g) un h) apakšpunktā paredzētajiem produktiem bez turpmākas apstrādes. Kompensācija nosakāma attiecībā uz 100 kilogramiem sausnas, jo īpaši ņemot vērā eksporta kompensāciju, kas piemērojama produktiem, uz ko attiecas KN kods 1702 30 91, un produktiem, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 1260/2001 1. panta 1. punkta d) apakšpunktā, kā arī paredzēto izvedumu saimnieciskos aspektus. Attiecībā uz produktiem, kas paredzēti minētā punkta f) un g) apakšpunktā, kompensāciju piešķir vienīgi tiem produktiem, kas atbilst nosacījumiem Regulas (EK) Nr. 2135/95 5. pantā, un attiecībā uz produktiem, kas paredzēti h) apakšpunktā, kompensāciju piešķir vienīgi tiem produktiem, kas atbilst nosacījumiem Regulas (EK) Nr. 2135/95 6. pantā.

| (7) | Iepriekš minētās kompensācijas nosakāmas katru mēnesi. Šajā periodā tās var grozīt. |
| --- | --- |

(7)

Iepriekš minētās kompensācijas nosakāmas katru mēnesi. Šajā periodā tās var grozīt.

| (8) | Regulas (EK) Nr. 1260/2001 27. panta 5. punkta pirmajā daļā paredzēts, ka, ievērojot situāciju pasaules tirgū vai īpašās prasības atsevišķos tirgos, iespējams, attiecībā uz produktiem, kas paredzēti minētās regulas 1. pantā, kompensācija ir jādiferencē pēc to galamērķa. |
| --- | --- |

(8)

Regulas (EK) Nr. 1260/2001 27. panta 5. punkta pirmajā daļā paredzēts, ka, ievērojot situāciju pasaules tirgū vai īpašās prasības atsevišķos tirgos, iespējams, attiecībā uz produktiem, kas paredzēti minētās regulas 1. pantā, kompensācija ir jādiferencē pēc to galamērķa.

| (9) | Būtisks un straujš pieaugums, kas vērojams attiecībā uz Rietumbalkānu valstu izcelsmes preferenciāliem cukura ievedumiem un cukura izvedumiem no Kopienas uz minētajām valstīm, šķiet, ir izteikti mākslīgs. |
| --- | --- |

(9)

Būtisks un straujš pieaugums, kas vērojams attiecībā uz Rietumbalkānu valstu izcelsmes preferenciāliem cukura ievedumiem un cukura izvedumiem no Kopienas uz minētajām valstīm, šķiet, ir izteikti mākslīgs.

| (10) | Lai novērstu jebkādas ļaunprātīgas darbības saistībā ar tādu cukura nozares produktu atkārtotiem ievedumiem Kopienā, attiecībā uz kuriem var izmantot eksporta kompensāciju, Rietumbalkānu valstīm nebūtu jānosaka kompensācija par šajā regulā paredzētajiem produktiem. |
| --- | --- |

(10)

Lai novērstu jebkādas ļaunprātīgas darbības saistībā ar tādu cukura nozares produktu atkārtotiem ievedumiem Kopienā, attiecībā uz kuriem var izmantot eksporta kompensāciju, Rietumbalkānu valstīm nebūtu jānosaka kompensācija par šajā regulā paredzētajiem produktiem.

| (11) | Ievērojot iepriekš minēto, kompensācijas konkrētajiem produktiem nosakāmas attiecīgā apmērā. |
| --- | --- |

(11)

Ievērojot iepriekš minēto, kompensācijas konkrētajiem produktiem nosakāmas attiecīgā apmērā.

| (12) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(12)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kompensācijas, kas piešķiramas gadījumā, kad tiek izvesti Regulas (EK) Nr. 1260/2001 1. panta 1. punkta d), f), g) un h) apakšpunktā paredzētie produkti bez turpmākas apstrādes, noteiktas šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2004. gada 29. oktobrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2004. gada 28. oktobrī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Franz FISCHLER

---

(1)  OV L 178, 30.6.2001., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 39/2004 (OV L 6, 10.1.2004., 6. lpp.).

1

(2)  OV L 214, 8.9.1995., 16. lpp.

2

(3)  OV L 178, 30.6.2001., 63. lpp.

3

---

PIELIKUMS

EKSPORTA KOMPENSĀCIJAS ATTIECĪBĀ UZ TURPMĀK NEAPSTRĀDĀTIEM SĪRUPIEM UN DAŽIEM CITA VEIDA CUKURA NOZARES PRODUKTIEM, PIEMÉROJAMAS NO 2004. GADA 29. OKTOBRA

| Produkta kods | Galamērķis | Mērvienība | Kompensācijas apjoms |
| --- | --- | --- | --- |
| 1702 40 10 9100 | S00 | EUR/100 kg sausnas | 43,00 (1) |
| 1702 60 10 9000 | S00 | EUR/100 kg sausnas | 43,00 (1) |
| 1702 60 80 9100 | S00 | EUR/100 kg sausnas | 81,71 (2) |
| 1702 60 95 9000 | S00 | EUR/1 % saharozes satura × 100 kg produkta tīrsvara | 0,4300 (3) |
| 1702 90 30 9000 | S00 | EUR/100 kg sausnas | 43,00 (1) |
| 1702 90 60 9000 | S00 | EUR/1 % saharozes satura × 100 kg produkta tīrsvara | 0,4300 (3) |
| 1702 90 71 9000 | S00 | EUR/1 % saharozes satura × 100 kg produkta tīrsvara | 0,4300 (3) |
| 1702 90 99 9900 | S00 | EUR/1 % saharozes satura × 100 kg produkta tīrsvara | 0,4300 (3)
   (4) |
| 2106 90 30 9000 | S00 | EUR/100 kg sausnas | 43,00 (1) |
| 2106 90 59 9000 | S00 | EUR/1 % saharozes satura × 100 kg produkta tīrsvara | 0,4300 (3) |
| N.B.: Produktu kodi, kā arī sērijas “A” galamērķu kodi definēti Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).
  Skaitliskie galamērķu kodi definēti Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.).
  Pārējie galamērķi definēti šādi.







  S00 | : | visi galamērķi (trešās valstis, citas teritorijas, apgāde un galamērķi, kas attiecināmi uz izvedumiem ārpus Kopienas), izņemot Albāniju, Horvātiju, Bosniju-Hercegovinu, Serbiju un Melnkalni (ieskaitot Kosovu, kas definēta ANO 1999. gada 10. jūnija Drošības padomes rezolūcijā Nr. 1244) un Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, izņemot cukuram, kas iekļauts produktos, kas paredzēti Padomes Regulas (EK) Nr. 2201/96 1. panta 2. punkta b) apakšpunktā (OV L 297, 21.11.1996., 29. lpp.). |

Produkta kods

Galamērķis

Mērvienība

Kompensācijas apjoms

1702 40 10 9100

S00

EUR/100 kg sausnas

43,00 (1)

1702 60 10 9000

S00

EUR/100 kg sausnas

43,00 (1)

1702 60 80 9100

S00

EUR/100 kg sausnas

81,71 (2)

1702 60 95 9000

S00

EUR/1 % saharozes satura × 100 kg produkta tīrsvara

0,4300 (3)

1702 90 30 9000

S00

EUR/100 kg sausnas

43,00 (1)

1702 90 60 9000

S00

EUR/1 % saharozes satura × 100 kg produkta tīrsvara

0,4300 (3)

1702 90 71 9000

S00

EUR/1 % saharozes satura × 100 kg produkta tīrsvara

0,4300 (3)

1702 90 99 9900

S00

EUR/1 % saharozes satura × 100 kg produkta tīrsvara

0,4300 (3)
   (4)

2106 90 30 9000

S00

EUR/100 kg sausnas

43,00 (1)

2106 90 59 9000

S00

EUR/1 % saharozes satura × 100 kg produkta tīrsvara

0,4300 (3)

N.B.: Produktu kodi, kā arī sērijas “A” galamērķu kodi definēti Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).

Skaitliskie galamērķu kodi definēti Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.).

Pārējie galamērķi definēti šādi.

S00

:

visi galamērķi (trešās valstis, citas teritorijas, apgāde un galamērķi, kas attiecināmi uz izvedumiem ārpus Kopienas), izņemot Albāniju, Horvātiju, Bosniju-Hercegovinu, Serbiju un Melnkalni (ieskaitot Kosovu, kas definēta ANO 1999. gada 10. jūnija Drošības padomes rezolūcijā Nr. 1244) un Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, izņemot cukuram, kas iekļauts produktos, kas paredzēti Padomes Regulas (EK) Nr. 2201/96 1. panta 2. punkta b) apakšpunktā (OV L 297, 21.11.1996., 29. lpp.).

---

(1)  Piemērojams vienīgi produktiem, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 2135/95 5. pantā.

(2)  Piemērojams vienīgi produktiem, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 2135/95 6. pantā.

(3)  Pamatapjoms nav piemērojams sīrupiem ar tīrību, kas ir zemāka par 85 % (Regula (EK) Nr. 2135/95). Saharozes saturu nosaka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2135/95 3. pantu.

(4)  Nav piemērojams produktam, kas definēts pielikuma 2. punktā Regulā (EEK) Nr. 3513/92 (OV L 355, 5.12.1992., 12. lpp.).

---

| 29.10.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 326/10 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 326/10

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1870/2004

(2004. gada 28. oktobris),

ar kuru nosaka maksimālo eksporta kompensāciju par baltā cukura eksportu uz atsevišķām trešajām valstīm 11. konkursa daļā, ko izsludina saskaņā ar pastāvīgo uzaicinājumu piedalīties konkursā, kurš paredzēts Regulā (EK) Nr. 1327/2004

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2001. gada 19. jūnija Regulu (EK) Nr. 1260/2001 par cukura nozares tirgus kopējo organizāciju (1), un jo īpaši tās 27. panta 5. punkta otro daļu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Komisijas 2004. gada 19. jūlija Regulu (EK) Nr. 1327/2004 par pastāvīgo uzaicinājumu piedalīties konkursā, lai noteiktu maksājumus un/vai kompensācijas attiecībā uz baltā cukura eksportu 2004./2005. tirdzniecības gadam (2), saistībā ar šā cukura eksportu uz atsevišķām trešajām valstīm ir izsludināti uzaicinājumi uz konkursa daļu. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Komisijas 2004. gada 19. jūlija Regulu (EK) Nr. 1327/2004 par pastāvīgo uzaicinājumu piedalīties konkursā, lai noteiktu maksājumus un/vai kompensācijas attiecībā uz baltā cukura eksportu 2004./2005. tirdzniecības gadam (2), saistībā ar šā cukura eksportu uz atsevišķām trešajām valstīm ir izsludināti uzaicinājumi uz konkursa daļu.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1327/2004 9. panta 1. punktu ir paredzēts attiecīgs maksimālais eksporta kompensācijas apjoms konkrētai konkursa daļai, jo īpaši ņemot vērā stāvokli un paredzamo attīstību Kopienas cukura tirgū un pasaules cukura tirgū. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1327/2004 9. panta 1. punktu ir paredzēts attiecīgs maksimālais eksporta kompensācijas apjoms konkrētai konkursa daļai, jo īpaši ņemot vērā stāvokli un paredzamo attīstību Kopienas cukura tirgū un pasaules cukura tirgū.

| (3) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(3)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

11. konkursa daļai attiecībā uz balto cukuru, ko izsludina saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1327/2004, eksporta kompensācijas maksimālais apjoms ir noteikts 46,144 EUR/100 kg.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2004. gada 29. oktobrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2004. gada 28. oktobrī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Franz FISCHLER

---

(1)  OV L 178, 30.6.2001., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 39/2004 (OV L 6, 10.1.2004., 16. lpp.).

1

(2)  OV L 246, 20.7.2004., 23. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1685/2004 (OV L 303, 30.9.2004., 21. lpp.).

2

---

| 29.10.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 326/11 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 326/11

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1871/2004

(2004. gada 28. oktobris),

ar kuru nosaka maksimālo eksporta kompensāciju sviestam saistībā ar uzaicinājumu piedalīties pastāvīgā konkursā, ko paredz Regula (EK) Nr. 581/2004

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1255/1999 par kopējo piena un piena produktu tirgus organizāciju (1), un it īpaši tās 31. panta 3. punkta trešo apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 2004. gada 26. marta Regula (EK) Nr. 581/2004, ar kuru izsludina uzaicinājumu iesniegt pieteikumus uz pastāvīgo konkursu par eksporta kompensācijām saistībā ar dažiem sviesta veidiem (2) paredz pastāvīgu konkursu. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 2004. gada 26. marta Regula (EK) Nr. 581/2004, ar kuru izsludina uzaicinājumu iesniegt pieteikumus uz pastāvīgo konkursu par eksporta kompensācijām saistībā ar dažiem sviesta veidiem (2) paredz pastāvīgu konkursu.

| (2) | Ievērojot Komisijas 2004. gada 26. marta Regulas (EK) Nr. 580/2004 5. pantu, ar kuru ir noteikta konkursa procedūra saistībā ar eksporta kompensācijām dažiem piena produktiem (3), kā arī pēc konkursam iesniegto pieteikumu izskatīšanas ir jānosaka maksimālā kompensācija konkursa periodam, kas beidzas 2004. gada 27. oktobrī. |
| --- | --- |

(2)

Ievērojot Komisijas 2004. gada 26. marta Regulas (EK) Nr. 580/2004 5. pantu, ar kuru ir noteikta konkursa procedūra saistībā ar eksporta kompensācijām dažiem piena produktiem (3), kā arī pēc konkursam iesniegto pieteikumu izskatīšanas ir jānosaka maksimālā kompensācija konkursa periodam, kas beidzas 2004. gada 27. oktobrī.

| (3) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(3)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Saistībā ar pastāvīgo konkursu, kas izsludināts ar Regulu (EK) Nr. 581/2004 konkursa periodam līdz 2004. gada 27. oktobrim, produktiem un galamērķiem, kas minēti šīs regulas 1. panta 1. punktā, nosaka šādu maksimālo kompensāciju, kas norādīta šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2004. gada 29. oktobrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2004. gada 28. oktobrī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Franz FISCHLER

---

(1)  OV L 160, 26.6.1999., 48. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 186/2004 (OV L 29, 3.2.2004., 6. lpp.).

1

(2)  OV L 90, 27.3.2004., 64. lpp.

2

(3)  OV L 90, 27.3.2004., 58. lpp.

3

---

PIELIKUMS

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Produkts | Eksporta kompensācijas nomenklatūras kods | Maksimālais eksporta kompensācijas apjoms |
| Eksportam uz galamērķi, kas minēts Regulas (EK) Nr. 581/2004 1. panta 1. punkta pirmajā ievilkumā | Eksportam uz galamērķi, kas minēts Regulas (EK) Nr. 581/2004 1. panta 1. punkta otrajā ievilkumā |
| Sviests | ex ex 0405 10 19 9500 | — | — |
| Sviests | ex ex 0405 10 19 9700 | 132,00 | 139,00 |
| Sviesta eļļa | ex ex 0405 90 10 9000 | — | 170,00 |

(EUR/100 kg)

Produkts

Eksporta kompensācijas nomenklatūras kods

Maksimālais eksporta kompensācijas apjoms

Eksportam uz galamērķi, kas minēts Regulas (EK) Nr. 581/2004 1. panta 1. punkta pirmajā ievilkumā

Eksportam uz galamērķi, kas minēts Regulas (EK) Nr. 581/2004 1. panta 1. punkta otrajā ievilkumā

Sviests

ex ex 0405 10 19 9500

—

—

Sviests

ex ex 0405 10 19 9700

132,00

139,00

Sviesta eļļa

ex ex 0405 90 10 9000

—

170,00

---

| 29.10.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 326/13 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 326/13

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1872/2004

(2004. gada 28. oktobris),

ar kuru nosaka maksimālo eksporta kompensāciju par sauso vājpienu saistībā ar uzaicinājumu piedalīties pastāvīgā konkursā, ko paredz Regula (EK) Nr. 582/2004

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1255/1999 par kopējo piena un piena produktu tirgus organizāciju (1), un it īpaši tās 31. panta 3. punkta trešo apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 2004. gada 26. marta Regula (EK) Nr. 582/2004, ar kuru izsludina uzaicinājumu iesniegt pieteikumus uz pastāvīgo konkursu par eksporta kompensācijām saistībā ar sauso vājpienu (2), paredz pastāvīgu konkursu. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 2004. gada 26. marta Regula (EK) Nr. 582/2004, ar kuru izsludina uzaicinājumu iesniegt pieteikumus uz pastāvīgo konkursu par eksporta kompensācijām saistībā ar sauso vājpienu (2), paredz pastāvīgu konkursu.

| (2) | Ievērojot Komisijas 2004. gada 26. marta Regulas (EK) Nr. 580/2004 5. pantu, ar kuru ir noteikta konkursa procedūra saistībā ar eksporta kompensācijām dažiem piena produktiem (3), kā arī pēc konkursam iesniegto pieteikumu izskatīšanas ir jānosaka maksimālā eksporta kompensācija konkursa periodam, kas beidzas 2004. gada 27. oktobrī. |
| --- | --- |

(2)

Ievērojot Komisijas 2004. gada 26. marta Regulas (EK) Nr. 580/2004 5. pantu, ar kuru ir noteikta konkursa procedūra saistībā ar eksporta kompensācijām dažiem piena produktiem (3), kā arī pēc konkursam iesniegto pieteikumu izskatīšanas ir jānosaka maksimālā eksporta kompensācija konkursa periodam, kas beidzas 2004. gada 27. oktobrī.

| (3) | Piena un piena produktu pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, |
| --- | --- |

(3)

Piena un piena produktu pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Saistībā ar pastāvīgo konkursu, kas izsludināts ar Regulu (EK) Nr. 582/2004 konkursa periodam līdz 2004. gada 27. oktobrim, produktiem un galamērķiem, kas minēti šīs regulas 1. panta 1. punktā, nosaka maksimālo kompensāciju 31,00 EUR/100 kg apmērā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2004. gada 29. oktobrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2004. gada 28. oktobrī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Franz FISCHLER

---

(1)  OV L 160, 26.6.1999., 48. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 186/2004 (OV L 29, 3.2.2004., 6. lpp.).

1

(2)  OV L 90, 27.3.2004., 67. lpp.

2

(3)  OV L 90, 27.3.2004., 58. lpp.

3

---

| 29.10.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 326/14 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 326/14

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1873/2004

(2004. gada 28. oktobris),

ar kuru nosaka kompensācijas likmes, kas piemērojamas dažiem piena produktiem, ko eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 15. maija Regulu (EK) Nr. 1255/1999 par piena un piena produktu tirgus kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 31. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1255/1999 31. panta 1. punkts paredz, ka starpību starp minētās regulas 1. panta a), b), c), d), e) un g) punktā minēto produktu pasaules tirgus cenām un cenām Kopienā var segt ar eksporta kompensācijām. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1255/1999 31. panta 1. punkts paredz, ka starpību starp minētās regulas 1. panta a), b), c), d), e) un g) punktā minēto produktu pasaules tirgus cenām un cenām Kopienā var segt ar eksporta kompensācijām.

| (2) | Komisijas 2000. gada 13. jūlija Regula (EK) Nr. 1520/2000, kas nosaka kopīgus sīkus noteikumus eksporta atmaksu piešķiršanas sistēmas piemērošanai noteiktiem lauksaimniecības produktiem, ko eksportē tādu preču veidā, kuras neaptver Līguma I pielikums, kā arī šo atmaksu apjoma noteikšanas kritērijus (2), precizē produktus, kuriem jānosaka kompensācijas likmes, ko piemēro gadījumos, kad šos produktus eksportē kā preces, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 1255/1999 II pielikumā. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas 2000. gada 13. jūlija Regula (EK) Nr. 1520/2000, kas nosaka kopīgus sīkus noteikumus eksporta atmaksu piešķiršanas sistēmas piemērošanai noteiktiem lauksaimniecības produktiem, ko eksportē tādu preču veidā, kuras neaptver Līguma I pielikums, kā arī šo atmaksu apjoma noteikšanas kritērijus (2), precizē produktus, kuriem jānosaka kompensācijas likmes, ko piemēro gadījumos, kad šos produktus eksportē kā preces, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 1255/1999 II pielikumā.

| (3) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1520/2000 4. panta 1. punkta pirmo daļu katru mēnesi jānosaka kompensācijas likme par 100 kg katra attiecīgā pamatprodukta. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1520/2000 4. panta 1. punkta pirmo daļu katru mēnesi jānosaka kompensācijas likme par 100 kg katra attiecīgā pamatprodukta.

| (4) | Taču gadījumā, kad dažus piena produktus eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums, rodas risks, ka augstu kompensācijas likmju iepriekšēja noteikšana var apdraudēt saistības, kas noslēgtas attiecībā uz šīm kompensācijām. Lai izvairītos no šī riska, jāveic attiecīgi piesardzības pasākumi, taču nodrošinot, lai tie nekavētu ilgtermiņa līgumu slēgšanu. Konkrētu kompensācijas likmju noteikšana, ko piemēro, iepriekš nosakot kompensāciju likmes šiem produktiem, ir pasākums, kas ļauj sasniegt abus šos mērķus. |
| --- | --- |

(4)

Taču gadījumā, kad dažus piena produktus eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums, rodas risks, ka augstu kompensācijas likmju iepriekšēja noteikšana var apdraudēt saistības, kas noslēgtas attiecībā uz šīm kompensācijām. Lai izvairītos no šī riska, jāveic attiecīgi piesardzības pasākumi, taču nodrošinot, lai tie nekavētu ilgtermiņa līgumu slēgšanu. Konkrētu kompensācijas likmju noteikšana, ko piemēro, iepriekš nosakot kompensāciju likmes šiem produktiem, ir pasākums, kas ļauj sasniegt abus šos mērķus.

| (5) | Regulas (EK) Nr. 1520/2000 4. panta 3. punkts paredz, ka, nosakot kompensācijas likmi, vajadzības gadījumā jāņem vērā ražošanas kompensācijas, palīdzība vai citi pasākumi ar līdzvērtīgām sekām, ko visās dalībvalstīs saskaņā ar regulu par attiecīgā produkta kopīgā tirgus organizāciju piemēro minētās regulas A pielikumā uzskaitītajiem pamatproduktiem vai pielīdzinātiem produktiem. |
| --- | --- |

(5)

Regulas (EK) Nr. 1520/2000 4. panta 3. punkts paredz, ka, nosakot kompensācijas likmi, vajadzības gadījumā jāņem vērā ražošanas kompensācijas, palīdzība vai citi pasākumi ar līdzvērtīgām sekām, ko visās dalībvalstīs saskaņā ar regulu par attiecīgā produkta kopīgā tirgus organizāciju piemēro minētās regulas A pielikumā uzskaitītajiem pamatproduktiem vai pielīdzinātiem produktiem.

| (6) | Regulas (EK) Nr. 1255/1999 12. panta 1. punkts paredz atbalstu par Kopienā ražotu vājpienu, kas pārstrādāts kazeīnā vai kazeinātos, ja šāds piens un no tā ražots kazeīns vai kazeināts atbilst zināmiem standartiem. |
| --- | --- |

(6)

Regulas (EK) Nr. 1255/1999 12. panta 1. punkts paredz atbalstu par Kopienā ražotu vājpienu, kas pārstrādāts kazeīnā vai kazeinātos, ja šāds piens un no tā ražots kazeīns vai kazeināts atbilst zināmiem standartiem.

| (7) | Komisijas 1997. gada 15. decembra Regula (EK) Nr. 2571/97 par sviesta pārdošanu par pazeminātām cenām un palīdzības piešķiršanu par krējumu, sviestu un koncentrētu sviestu lietošanai miltu konditorejas izstrādājumu, saldējuma un citu pārtikas produktu ražošanā (3), atļauj rūpniecībai, kas ražo noteiktas preces, sviestu un krējumu piedāvāt par pazeminātām cenām. |
| --- | --- |

(7)

Komisijas 1997. gada 15. decembra Regula (EK) Nr. 2571/97 par sviesta pārdošanu par pazeminātām cenām un palīdzības piešķiršanu par krējumu, sviestu un koncentrētu sviestu lietošanai miltu konditorejas izstrādājumu, saldējuma un citu pārtikas produktu ražošanā (3), atļauj rūpniecībai, kas ražo noteiktas preces, sviestu un krējumu piedāvāt par pazeminātām cenām.

| (8) | Saskaņā ar Padomes 2004. gada 24. septembra Regulu (EK) Nr. 1676/2004, ar ko pieņem autonomus pārejas pasākumus attiecībā uz dažu Bulgārijas izcelsmes pārstrādātu lauksaimniecības produktu un dažu pārstrādātu lauksaimniecības produktu eksportu uz Bulgāriju (4), kas stājas spēkā no 2004. gada 1. oktobra, eksporta kompensācijas nepienākas par Līguma I pielikumā neuzskaitītiem pārstrādātiem lauksaimniecības produktiem, kurus eksportē uz Bulgāriju. |
| --- | --- |

(8)

Saskaņā ar Padomes 2004. gada 24. septembra Regulu (EK) Nr. 1676/2004, ar ko pieņem autonomus pārejas pasākumus attiecībā uz dažu Bulgārijas izcelsmes pārstrādātu lauksaimniecības produktu un dažu pārstrādātu lauksaimniecības produktu eksportu uz Bulgāriju (4), kas stājas spēkā no 2004. gada 1. oktobra, eksporta kompensācijas nepienākas par Līguma I pielikumā neuzskaitītiem pārstrādātiem lauksaimniecības produktiem, kurus eksportē uz Bulgāriju.

| (9) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(9)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kompensācijas likmes, ko piemēro Regulas (EK) Nr. 1520/2000 A pielikumā un Regulas (EK) Nr. 1255/1999 1. pantā minētajiem pamatproduktiem, ko eksportē kā preces, kas minētas Regulas (EK) Nr. 1255/1999 II pielikumā, attiecībā uz produktiem, kas minēti šās regulas pielikumā, nosaka saskaņā ar šo pielikumu.

2. pants

Atkāpjoties no 1. panta, no 2004. gada 1. oktobra pielikumā norādītās likmes nepiemēro precēm, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums, ja tās eksportē uz Bulgāriju.

3. pants

Šī regula stājas spēkā 2004. gada 29. oktobrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2004. gada 28. oktobrī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Olli REHN

---

(1)  OV L 160, 26.6.1999., 48. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 186/2004 (OV L 29, 3.2.2004., 6. lpp.).

1

(2)  OV L 177, 15.7.2000., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 886/2004 (OV L 168, 1.5.2004., 14. lpp.).

2

(3)  OV L 350, 20.12.1997., 3. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 921/2004 (OV L 163, 30.4.2004., 94. lpp.).

3

(4)  OV L 301, 28.9.2004., 1. lpp.

4

---

PIELIKUMS

Kompensācijas likmes, ko no 2004. gada 29. oktobra piemēro dažiem piena produktiem, ko eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Apraksts | Kompensācijas likmes |
| Kompensācijas nosakot iepriekš | Citos gadījumos |
| ex 0402 10 19 | Piens pulverī, granulās vai citā cietā veidā, bez cukura un citiem saldinātājiem, ar tauku saturu, kas nepārsniedz 1,5 % no svara (PG 2): | | |
| a) | eksportējot preces ar KN kodu 3501 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Apraksts

Kompensācijas likmes

Kompensācijas nosakot iepriekš

Citos gadījumos

ex 0402 10 19

Piens pulverī, granulās vai citā cietā veidā, bez cukura un citiem saldinātājiem, ar tauku saturu, kas nepārsniedz 1,5 % no svara (PG 2):

a)

eksportējot preces ar KN kodu 3501

—

—

| b) | eksportējot citas preces |
| --- | --- |

b)

eksportējot citas preces

29,00

29,00

ex 0402 21 19

Piens pulverī, granulās vai citā cietā veidā, bez cukura un citiem saldinātājiem, ar tauku saturu 26 % no svara (PG 3):

| a) | eksportējot preces, kuru sastāvā PG 3 pielīdzināto produktu veidā ir pazeminātas cenas sviests vai krējums, kas iegūts saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2571/97 |
| --- | --- |

a)

eksportējot preces, kuru sastāvā PG 3 pielīdzināto produktu veidā ir pazeminātas cenas sviests vai krējums, kas iegūts saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2571/97

36,05

36,05

| b) | eksportējot citas preces |
| --- | --- |

b)

eksportējot citas preces

70,00

70,00

ex 0405 10

Sviests ar tauku saturu 82 % no svara (PG 6):

| a) | eksportējot preces, kas satur pazeminātas cenas sviestu vai krējumu, kas izgatavots saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 2571/97 izklāstītajiem nosacījumiem |
| --- | --- |

a)

eksportējot preces, kas satur pazeminātas cenas sviestu vai krējumu, kas izgatavots saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 2571/97 izklāstītajiem nosacījumiem

46,00

46,00

| b) | eksportējot preces, kas atbilst KN kodam 2106 90 98 un kuru piena tauku saturs ir 40 % vai vairāk no svara |
| --- | --- |

b)

eksportējot preces, kas atbilst KN kodam 2106 90 98 un kuru piena tauku saturs ir 40 % vai vairāk no svara

138,25

138,25

| c) | eksportējot citas preces |
| --- | --- |

c)

eksportējot citas preces

131,00

131,00

---

| 29.10.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 326/17 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 326/17

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1874/2004

(2004. gada 28. oktobris),

ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/17/EK un 2004/18/EK attiecībā uz piemērojamām robežvērtībām līgumu piešķiršanas procedūru jomā

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīvu 2004/17/EK, ar ko koordinē līgumu piešķiršanas procedūras ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarē (1), un jo īpaši tās 69. pantu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīvu 2004/18/EK par procedūru koordinēšanu būvdarbu valsts līgumu, piegāžu valsts līgumu un valsts pakalpojumu līgumu piešķiršanai (2), un jo īpaši tās 78. pantu,

apspriedusies ar Valsts līgumu padomdevēju komiteju,

tā kā:

| (1) | Ar 1994. gada 22. decembra Lēmumu 94/800/EK par daudzpusējo sarunu Urugvajas kārtā (no 1986. gada līdz 1994. gadam) panākto nolīgumu slēgšanu Eiropas Kopienas vārdā jautājumos, kas ir tās kompetencē (3), Padome apstiprināja Līgumu par valsts pasūtījumu, turpmāk tekstā – “līgums”, kas ietverts minētā lēmuma 4. pielikumā. Saskaņā ar šo līgumu tajā paredzētie noteikumi jāievēro, līdzko attiecīgie līgumi sasniedz vai pārsniedz konkrētas vērtības, turpmāk tekstā – “robežvērtības”, un ko izsaka speciālās aizņēmuma tiesībās. |
| --- | --- |

(1)

Ar 1994. gada 22. decembra Lēmumu 94/800/EK par daudzpusējo sarunu Urugvajas kārtā (no 1986. gada līdz 1994. gadam) panākto nolīgumu slēgšanu Eiropas Kopienas vārdā jautājumos, kas ir tās kompetencē (3), Padome apstiprināja Līgumu par valsts pasūtījumu, turpmāk tekstā – “līgums”, kas ietverts minētā lēmuma 4. pielikumā. Saskaņā ar šo līgumu tajā paredzētie noteikumi jāievēro, līdzko attiecīgie līgumi sasniedz vai pārsniedz konkrētas vērtības, turpmāk tekstā – “robežvērtības”, un ko izsaka speciālās aizņēmuma tiesībās.

| (2) | Direktīvas 2004/17/EK un 2004/18/EK viens no mērķiem cita starpā ir ļaut līgumslēdzējiem subjektiem un līgumslēdzējām iestādēm, kas tās piemēro, vienlaikus izpildīt arī līgumā noteiktās saistības. Lai to panāktu, Komisijai jāpārbauda minētajās direktīvās paredzētās robežvērtības, uz ko attiecas šis līgums, un, vajadzības gadījumā, jākoriģē uz augšu vai uz leju tā, lai nodrošinātu, ka tās atbilst līdz tuvākajai tūkstošdaļai noapaļotai vērtībai eiro, kas atbilst līgumā noteiktajām robežvērtībām. Direktīvās paredzētās robežvērtības neatbilst vērtībai, kas ir līgumā noteiktajām robežvērtībām, kuras pārrēķinātas laika posmam no 2004. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. decembrim (4). Tāpēc tās jākoriģē. |
| --- | --- |

(2)

Direktīvas 2004/17/EK un 2004/18/EK viens no mērķiem cita starpā ir ļaut līgumslēdzējiem subjektiem un līgumslēdzējām iestādēm, kas tās piemēro, vienlaikus izpildīt arī līgumā noteiktās saistības. Lai to panāktu, Komisijai jāpārbauda minētajās direktīvās paredzētās robežvērtības, uz ko attiecas šis līgums, un, vajadzības gadījumā, jākoriģē uz augšu vai uz leju tā, lai nodrošinātu, ka tās atbilst līdz tuvākajai tūkstošdaļai noapaļotai vērtībai eiro, kas atbilst līgumā noteiktajām robežvērtībām. Direktīvās paredzētās robežvērtības neatbilst vērtībai, kas ir līgumā noteiktajām robežvērtībām, kuras pārrēķinātas laika posmam no 2004. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. decembrim (4). Tāpēc tās jākoriģē.

| (3) | Bez tam Direktīvās 2004/17/EK un 2004/18/EK, lai samazinātu to robežvērtību skaitu, kas jāievēro, robežvērtības, kas neizriet no līguma, tiek izlīdzinātas ar tām, kas no tā izriet. Šī iemesla dēļ arī robežvērtības jākoriģē. |
| --- | --- |

(3)

Bez tam Direktīvās 2004/17/EK un 2004/18/EK, lai samazinātu to robežvērtību skaitu, kas jāievēro, robežvērtības, kas neizriet no līguma, tiek izlīdzinātas ar tām, kas no tā izriet. Šī iemesla dēļ arī robežvērtības jākoriģē.

| (4) | Šie grozījumi neskar valstu noteikumus, ar ko īsteno Direktīvu 2004/17/EK un 2004/18/EK, sākot ar robežvērtībām, kas ir zemākas par 1. un 2.pantā minētajām robežvērtībām. |
| --- | --- |

(4)

Šie grozījumi neskar valstu noteikumus, ar ko īsteno Direktīvu 2004/17/EK un 2004/18/EK, sākot ar robežvērtībām, kas ir zemākas par 1. un 2.pantā minētajām robežvērtībām.

| (5) | Saskaņā ar iepriekšminēto jāizdara grozījumi Direktīvā 2004/17/EK un 2004/18/EK, |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar iepriekšminēto jāizdara grozījumi Direktīvā 2004/17/EK un 2004/18/EK,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Direktīvu 2004/17/EK groza šādi:

| 1) | Direktīvas 16. pantu groza šādi:






  a) | panta a) apakšpunktā summu “499 000 EUR” aizstāj ar “473 000 EUR”; |
| --- | --- | --- |

1)

Direktīvas 16. pantu groza šādi:

a)

panta a) apakšpunktā summu “499 000 EUR” aizstāj ar “473 000 EUR”;

| b) | panta b) apakšpunktā summu “6 242 000 EUR” aizstāj ar “5 923 000 EUR”. |
| --- | --- |

b)

panta b) apakšpunktā summu “6 242 000 EUR” aizstāj ar “5 923 000 EUR”.

| 2) | Direktīvas 61. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktā summu “499 000 EUR” aizstāj ar “473 000 EUR”; |
| --- | --- | --- |

2)

Direktīvas 61. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktā summu “499 000 EUR” aizstāj ar “473 000 EUR”;

| b) | panta 2. punktā summu “499 000 EUR” aizstāj ar “473 000 EUR”. |
| --- | --- |

b)

panta 2. punktā summu “499 000 EUR” aizstāj ar “473 000 EUR”.

2. pants

Direktīvu 2004/18/EK groza šādi:

| 1) | Direktīvas 7. pantu groza šādi:






  a) | panta a) apakšpunktā summu “162 000 EUR” aizstāj ar “154 000 EUR”; |
| --- | --- | --- |

1)

Direktīvas 7. pantu groza šādi:

a)

panta a) apakšpunktā summu “162 000 EUR” aizstāj ar “154 000 EUR”;

| b) | panta b) apakšpunktā summu “249 000 EUR” aizstāj ar “236 000 EUR”; |
| --- | --- |

b)

panta b) apakšpunktā summu “249 000 EUR” aizstāj ar “236 000 EUR”;

| c) | panta c) apakšpunktā summu “6 242 000 EUR” aizstāj ar “5 923 000 EUR”. |
| --- | --- |

c)

panta c) apakšpunktā summu “6 242 000 EUR” aizstāj ar “5 923 000 EUR”.

| 2) | Direktīvas 8. panta pirmo daļu groza šādi:






  a) | tās a) apakšpunktā summu “6 242 000 EUR” aizstāj ar “5 923 000 EUR”; |
| --- | --- | --- |

2)

Direktīvas 8. panta pirmo daļu groza šādi:

a)

tās a) apakšpunktā summu “6 242 000 EUR” aizstāj ar “5 923 000 EUR”;

| b) | tās b) apakšpunktā summu “249 000 EUR” aizstāj ar “154 000 EUR”. |
| --- | --- |

b)

tās b) apakšpunktā summu “249 000 EUR” aizstāj ar “154 000 EUR”.

| 3) | Direktīvas 56. pantā summu “6 242 000 EUR” aizstāj ar “5 923 000 EUR”. |
| --- | --- |

3)

Direktīvas 56. pantā summu “6 242 000 EUR” aizstāj ar “5 923 000 EUR”.

| 4) | Direktīvas 63. panta 1. punkta pirmajā daļā summu “6 242 000 EUR” aizstāj ar “5 923 000 EUR”. |
| --- | --- |

4)

Direktīvas 63. panta 1. punkta pirmajā daļā summu “6 242 000 EUR” aizstāj ar “5 923 000 EUR”.

| 5) | Direktīvas 67. panta 1. punktu groza šādi:






  a) | tā a) apakšpunktā summu “162 000 EUR” aizstāj ar “154 000 EUR”, |
| --- | --- | --- |

5)

Direktīvas 67. panta 1. punktu groza šādi:

a)

tā a) apakšpunktā summu “162 000 EUR” aizstāj ar “154 000 EUR”,

| b) | tā b) apakšpunktā summu “249 000 EUR” aizstāj ar “236 000 EUR”, |
| --- | --- |

b)

tā b) apakšpunktā summu “249 000 EUR” aizstāj ar “236 000 EUR”,

| c) | tā c) apakšpunktā summu “249 000 EUR” aizstāj ar “236 000 EUR”. |
| --- | --- |

c)

tā c) apakšpunktā summu “249 000 EUR” aizstāj ar “236 000 EUR”.

3. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2004. gada 28. oktobrī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Frederik BOLKESTEIN

---

(1)  OV L 134, 30.4.2004., 1. lpp.

1

(2)  OV L 134, 30.4.2004., 114. lpp.

2

(3)  OV L 336, 23.12.1994., 1. lpp.

3

(4)  OV C 309, 19.12.2003., 14. lpp.

4

---

| 29.10.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 326/19 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 326/19

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1875/2004

(2004. gada 28. oktobris)

par grozījumiem Padomes Regulas (EEK) Nr. 2377/90 II un III pielikumā, kas nosaka Kopienas kārtību maksimālo veterinārās medicīnas produktu atlikumu noteikšanai dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktos attiecībā uz nātrija salicilātu un fenvalerātu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOPIENAS KOMISIJA,

ņemot vērā līgumu par Eiropas Kopienas izveidošanu,

ņemot vērā 1990. gada 26. jūnija Padomes Regulu (EEK) Nr. 2377/90, kas nosaka Kopienas kārtību maksimālo veterinārās medicīnas produktu atlikumu noteikšanai dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktos (1) un it sevišķi tās 3. pantu un 4. panta trešo punktu,

ņemot vērā Eiropas Medicīnisko produktu vērtēšanas aģentūras atzinumus, ko noformulējusi Veterinārās medicīnas produktu komiteja,

tā kā:

| (1) | Visas farmakoloģiski aktīvās vielas, kas tiek lietotas Kopienā veterinārās medicīnas produktos, kas paredzēti došanai pārtikas ražošanas dzīvniekiem, jāvērtē saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 2377/90. |
| --- | --- |

(1)

Visas farmakoloģiski aktīvās vielas, kas tiek lietotas Kopienā veterinārās medicīnas produktos, kas paredzēti došanai pārtikas ražošanas dzīvniekiem, jāvērtē saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 2377/90.

| (2) | Nātrija salicilāts ir iekļauts II pielikumā attiecībā uz visām pārtikas ražošanas dzīvnieku sugām, izņemot zivis, bet tikai iekšējai lietošanai. Šis ieraksts jāpaplašina, iekļaujot perorālu lietošanu liellopu un cūku sugām, izņemot dzīvniekus, no kuriem iegūst pienu cilvēku patēriņam. |
| --- | --- |

(2)

Nātrija salicilāts ir iekļauts II pielikumā attiecībā uz visām pārtikas ražošanas dzīvnieku sugām, izņemot zivis, bet tikai iekšējai lietošanai. Šis ieraksts jāpaplašina, iekļaujot perorālu lietošanu liellopu un cūku sugām, izņemot dzīvniekus, no kuriem iegūst pienu cilvēku patēriņam.

| (3) | Fenvalerāta provizoriskais maksimālais atlikuma ierobežojums izbeidzas 2004. gada 1. jūlijā. Ir izrādījies lietderīgi atļaut pabeigt zinātniskos pētījumus sakarā ar šo vielu, tādēļ provizoriskais maksimālā atlikuma ierobežojums jāpagarina līdz 2006. gada 1. jūlijam. |
| --- | --- |

(3)

Fenvalerāta provizoriskais maksimālais atlikuma ierobežojums izbeidzas 2004. gada 1. jūlijā. Ir izrādījies lietderīgi atļaut pabeigt zinātniskos pētījumus sakarā ar šo vielu, tādēļ provizoriskais maksimālā atlikuma ierobežojums jāpagarina līdz 2006. gada 1. jūlijam.

| (4) | Regulā (EEK) Nr. 2377/90 jāizdara atbilstoši grozījumi. |
| --- | --- |

(4)

Regulā (EEK) Nr. 2377/90 jāizdara atbilstoši grozījumi.

| (5) | Pirms šīs Regulas piemērošanas sākuma jānosaka pietiekams periods, lai ļautu dalībvalstīm veikt korekcijas, kas var būt nepieciešamas šīs regulas gaismā, lai sankcionētu attiecīgo veterinārās medicīnas produktu izvietošanu tirgū saskaņā ar 2001. gada 6. novembra Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/82/EK par Kopienas veterinārās medicīnas produktu kodeksu (2) ņemot vērā šīs regulas noteikumus. |
| --- | --- |

(5)

Pirms šīs Regulas piemērošanas sākuma jānosaka pietiekams periods, lai ļautu dalībvalstīm veikt korekcijas, kas var būt nepieciešamas šīs regulas gaismā, lai sankcionētu attiecīgo veterinārās medicīnas produktu izvietošanu tirgū saskaņā ar 2001. gada 6. novembra Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/82/EK par Kopienas veterinārās medicīnas produktu kodeksu (2) ņemot vērā šīs regulas noteikumus.

| (6) | Šajā regulā noteiktie pasākumi atbilst Veterinārās medicīnas produktu pastāvīgās komisijas atzinumam, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā noteiktie pasākumi atbilst Veterinārās medicīnas produktu pastāvīgās komisijas atzinumam,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EEK) Nr. 2377/90 II un III pielikums tiek grozīti saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī Regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2004. gada 28. decembra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2004. gada 28. oktobrī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Olli REHN

---

(1)  OV L 224, 18.8.1990., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1851/2004 (OV L 323, 26.10.2004., 6. lpp.).

1

(2)  OV L 311, 28.11.2001., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/28/EK (OV L 136, 30.4.2004., 58. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

A.   Sekojošās vielas ir iekļautas Regulas (EEK) Nr. 2377/90 II pielikumā.

2.   Organiskie savienojumi

| Farmakoloģiski aktīvā(-ās) viela(-s) | Dzīvnieku sugas |
| --- | --- |
| “Nātrija salicilāts | Liellopi, cūkas (1) |

Farmakoloģiski aktīvā(-ās) viela(-s)

Dzīvnieku sugas

“Nātrija salicilāts

Liellopi, cūkas (1)

B.   Sekojošās vielas ir iekļautas Regulas (EEK) Nr. 2377/90 III pielikumā.

2.   Līdzekļi pret parazītiem

2.2.   Līdzekļi, kas iedarbojas uz ektoparazītiem

2.2.3.   Piretroīdi

| Farmakoloģiski aktīvā(-ās) viela(-s) | Marķiera atlikums | Dzīvnieku sugas | MRLs | Mērķa audi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| “Fenvalerāts
   (2) | Fenvalerāts (RR, SS, RS un SR izomeru summa) | Liellopi | 25 μg/kg | Muskuļi |
| 250 μg/kg | Tauki |
| 25 μg/kg | Aknas |
| 25 μg/kg | Nieres |
| 40 μg/kg | Piens |

Farmakoloģiski aktīvā(-ās) viela(-s)

Marķiera atlikums

Dzīvnieku sugas

MRLs

Mērķa audi

“Fenvalerāts
   (2)

Fenvalerāts (RR, SS, RS un SR izomeru summa)

Liellopi

25 μg/kg

Muskuļi

250 μg/kg

Tauki

25 μg/kg

Aknas

25 μg/kg

Nieres

40 μg/kg

Piens

---

(1)  Perorālai lietošanai; nelietot dzīvniekiem, no kuriem tiek iegūts piens cilvēku patēriņam”

(2)  Provizoriskā MRLs termiņš beidzas 2006. gada 1. jūlijā.”

---

| 29.10.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 326/22 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 326/22

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1876/2004

(2004. gada 28. oktobris)

kas groza I pielikumu Regulai (EK) Nr. 953/2003 par izvairīšanos no dažu svarīgāko zāļu tirdzniecības novirzīšanās uz Eiropas Savienību

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 26. maija Regulu (EK) Nr. 953/2003 par izvairīšanos no dažu svarīgāko zāļu tirdzniecības novirzīšanās uz Eiropas Savienību (1) un jo īpaši tās 4. panta 8. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisija ir saņēmusi Regulas (EK) Nr. 953/2003 4. pantā paredzētos pieteikumus attiecībā uz noteiktiem farmaceitiskiem preparātiem. |
| --- | --- |

(1)

Komisija ir saņēmusi Regulas (EK) Nr. 953/2003 4. pantā paredzētos pieteikumus attiecībā uz noteiktiem farmaceitiskiem preparātiem.

| (2) | Komisija ir konstatējusi, ka saņemtie pieteikumi atbilst Regulā (EK) Nr. 953/2003 noteiktajām prasībām un tās 5. panta 2. punktā paredzētajai procedūrai. |
| --- | --- |

(2)

Komisija ir konstatējusi, ka saņemtie pieteikumi atbilst Regulā (EK) Nr. 953/2003 noteiktajām prasībām un tās 5. panta 2. punktā paredzētajai procedūrai.

| (3) | Pieteikumu iesniedzējiem tika paziņots Komisijas lēmums viņu pieteikumus pieņemt. |
| --- | --- |

(3)

Pieteikumu iesniedzējiem tika paziņots Komisijas lēmums viņu pieteikumus pieņemt.

| (4) | Tādēļ attiecīgos preparātus ir nepieciešams iekļaut Regulas (EK) Nr. 953/2003 I pielikumā, |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ attiecīgos preparātus ir nepieciešams iekļaut Regulas (EK) Nr. 953/2003 I pielikumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Lai izvairītos no dažu svarīgāko zāļu tirdzniecības novirzīšanās uz Eiropas Savienību, šīs regulas pielikumā minētos preparātus un citas ziņas iekļauj Regulas (EK) Nr. 953/2003 I pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2004. gada 28. oktobrī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Pascal LAMY

---

(1)  OV L 135, 3.6.2003., 5. lpp.

1

---

PIELIKUMS

| Preparāts | Ražotājs/eksportētājs | Galamērķa valsts | Atšķirīgās īpašības | Apstiprināšanas datums | KN/TARIC kods (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “TRIZIVIR


  750 mg × 60 | GLAXO SMITH KLINE |
| GSK House |
| 980 Great West Road |
| BRENTFORD, MIDDX |
| TW8 9GS |
| United Kingdom |

Preparāts

Ražotājs/eksportētājs

Galamērķa valsts

Atšķirīgās īpašības

Apstiprināšanas datums

KN/TARIC kods (1)

“TRIZIVIR

750 mg × 60

GLAXO SMITH KLINE

GSK House

980 Great West Road

BRENTFORD, MIDDX

TW8 9GS

United Kingdom

Afganistāna

Angola

Armēnija

Azerbaidžāna

Bangladeša

Benīna

Butāna

Botsvāna

Burkinafaso

Burundi

Kambodža

Kamerūna

Kaboverde

Centrālāfrikas Republika Čada

Komoru salas

Kongo

Ziloņkaula krasts

Džibutija

Kongo

Demokrātiskā Republika Austrumtimora

Ekvatoriālā

Gvineja

Eritreja

Etiopija

Gambija

Gana

Gvineja

Gvineja-Bisava

Haiti

Hondurasa

Indija

Indonēzija

Kenija

Kiribati

Korejas Demokrātiskā Republika

Kirgizstāna Republikas

Laosas Tautas

Demokrātiskā Republika

Lesoto

Libērija

Madagaskara

Malāvija

Maldivu salas

Mali

Mauritānija

Moldova

Mongolija

Mozambika

Mjanma

Namībija

Nepāla

Nikaragva

Nigēra

Nigērija

Pakistāna

Ruanda

Rietumsamoa

Santomē un

Prinsipi

Senegāla

Sjerraleone

Atšķirīgs iepakojums – teksts trijās valodās

19.4.2004

3004 90 19

EPIVIR

150 mg × 60

| GLAXO SMITH KLINE |
| --- |
| GSK House |
| 980 Great West Road |
| BRENTFORD, MIDDX |
| TW8 9GS |
| United Kingdom |

GLAXO SMITH KLINE

GSK House

980 Great West Road

BRENTFORD, MIDDX

TW8 9GS

United Kingdom

Atšķirīgs iepakojums – teksts trijās valodās

19.4.2004

3004 90 19

RETROVIR

250 mg × 40

| GLAXO SMITH KLINE |
| --- |
| GSK House |
| 980 Great West Road |
| BRENTFORD, MIDDX |
| TW8 9GS |
| United Kingdom |

GLAXO SMITH KLINE

GSK House

980 Great West Road

BRENTFORD, MIDDX

TW8 9GS

United Kingdom

Vispārējs eksporta iepakojums (zils) – netiek izmantots ES

Francijas slimnīcu iepakojums – frankofono valstu tirgum

19.4.2004

3004 90 19

RETROVIR

300 mg × 60

| GLAXO SMITH KLINE |
| --- |
| GSK House |
| 980 Great West Road |
| BRENTFORD, MIDDX |
| TW8 9GS |
| United Kingdom |

GLAXO SMITH KLINE

GSK House

980 Great West Road

BRENTFORD, MIDDX

TW8 9GS

United Kingdom

Vispārējs eksporta iepakojums (zils) – netiek izmantots ES

Francijas slimnīcu iepakojums – frankofono valstu tirgum

19.4.2004

3004 90 19

RETROVIR

100 mg × 100

| GLAXO SMITH KLINE |
| --- |
| GSK House |
| 980 Great West Road |
| BRENTFORD, MIDDX |
| TW8 9GS |
| United Kingdom |

GLAXO SMITH KLINE

GSK House

980 Great West Road

BRENTFORD, MIDDX

TW8 9GS

United Kingdom

Vispārējs eksporta iepakojums (zils) – netiek izmantots ES

Francijas slimnīcu iepakojums – frankofono valstu tirgum

19.4.2004

3004 90 19

COMBIVIR

300/150 mg × 60

| GLAXO SMITH KLINE |
| --- |
| GSK House |
| 980 Great West Road |
| BRENTFORD, MIDDX |
| TW8 9GS |
| United Kingdom |

GLAXO SMITH KLINE

GSK House

980 Great West Road

BRENTFORD, MIDDX

TW8 9GS

United Kingdom

Atšķirīgs iepakojums – teksts trijās valodās

Pudele (labāk nekā tabletes plāksnīšu iepakojumā) “A22” ciļņotas tabletes

19.4.2004

3004 90 19

EPIVIR ORAL SOLUTION

10 mg/ml 240 ml

| GLAXO SMITH KLINE |
| --- |
| GSK House |
| 980 Great West Road |
| BRENTFORD, MIDDX |
| TW8 9GS |
| United Kingdom |

GLAXO SMITH KLINE

GSK House

980 Great West Road

BRENTFORD, MIDDX

TW8 9GS

United Kingdom

Atšķirīgs iepakojums – teksts trijās valodās

19.4.2004

3004 90 19

ZIAGEN

300 mg × 60

| GLAXO SMITH KLINE |
| --- |
| GSK House |
| 980 Great West Road |
| BRENTFORD, MIDDX |
| TW8 9GS |
| United Kingdom |

GLAXO SMITH KLINE

GSK House

980 Great West Road

BRENTFORD, MIDDX

TW8 9GS

United Kingdom

Zālamana salas

Somālija

Dienvidāfrika Sudāna

Svazilenda

Tadžikistāna

Tanzānija

Togo

Tuvalu

Uganda

Vanuatu

Jemena

Zambija

Zimbabve

Vispārējs eksporta iepakojums (zils) – netiek izmantots ES

Francijas slimnīcu iepakojums – frankofono valstu tirgum

20.9.2004

3004 90 19

RETROVIR ORAL SOLUTION

10 mg/ml

200 ml

| GLAXO SMITH KLINE |
| --- |
| GSK House |
| 980 Great West Road |
| BRENTFORD, MIDDX |
| TW8 9GS |
| United Kingdom |

GLAXO SMITH KLINE

GSK House

980 Great West Road

BRENTFORD, MIDDX

TW8 9GS

United Kingdom

Atšķirīgs iepakojums – teksts trijās valodās

20.9.2004

3004 90 19

---

(1)  Tikai, ja piemērojams.”

1

---

| 29.10.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 326/25 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 326/25

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1877/2004

(2004. gada 28. oktobris),

ar ko groza Regulas (EK) Nr. 517/94 IIIB pielikumu attiecībā uz Serbijai un Melnkalnei noteiktajām kvotām

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1994. gada 7. marta Regulu (EK) Nr. 517/94 par kopējiem noteikumiem tādu tekstilizstrādājumu ievešanai no dažām trešām valstīm, uz kuriem neattiecas divpusēji nolīgumi, protokoli vai citas vienošanās, vai arī citi speciāli noteikumi ievešanai Kopienā (1), un jo īpaši tās 5. pantu,

tā kā:

| (1) | 1994. gada 7. marta Regulā (EK) Nr. 517/94 ir noteikti gada kvantitātes ierobežojumi dažiem Serbijas un Melnkalnes izcelsmes tekstilizstrādājumiem (2). |
| --- | --- |

(1)

1994. gada 7. marta Regulā (EK) Nr. 517/94 ir noteikti gada kvantitātes ierobežojumi dažiem Serbijas un Melnkalnes izcelsmes tekstilizstrādājumiem (2).

| (2) | Serbijā un Melnkalnē reformu process patlaban ir sasniedzis savu kritisko punktu. Šajā posmā ir svarīgi atbalstīt politiskās un ekonomiskās reformas, kas uzsāktas šai valstī, un raudzīties, lai valsts nepārtraukti virzītos Eiropas Savienības stabilizācijas un asociācijas procesa virzienā. |
| --- | --- |

(2)

Serbijā un Melnkalnē reformu process patlaban ir sasniedzis savu kritisko punktu. Šajā posmā ir svarīgi atbalstīt politiskās un ekonomiskās reformas, kas uzsāktas šai valstī, un raudzīties, lai valsts nepārtraukti virzītos Eiropas Savienības stabilizācijas un asociācijas procesa virzienā.

| (3) | Serbijas un Melnkalnes tirdzniecības iespēju uzlabošanai jomās, kurās valstij piemīt salīdzinošas ekonomiskās priekšrocības, ir ļoti liela nozīme valsts ekonomisko un politisko reformu īstenošanā un tās turpmākajā integrācijā Eiropas organizācijās. |
| --- | --- |

(3)

Serbijas un Melnkalnes tirdzniecības iespēju uzlabošanai jomās, kurās valstij piemīt salīdzinošas ekonomiskās priekšrocības, ir ļoti liela nozīme valsts ekonomisko un politisko reformu īstenošanā un tās turpmākajā integrācijā Eiropas organizācijās.

| (4) | Ierosinātais palielinājums ir daļa no kopējā procesa, kas sekmē ciešākas tirdzniecības attiecības ar Serbiju un Melnkalni un ietver sarunas attiecībā uz vienošanos par tekstilmateriāliem ar Serbiju un Melnkalni, lai panāktu abpusēju liberalizāciju. |
| --- | --- |

(4)

Ierosinātais palielinājums ir daļa no kopējā procesa, kas sekmē ciešākas tirdzniecības attiecības ar Serbiju un Melnkalni un ietver sarunas attiecībā uz vienošanos par tekstilmateriāliem ar Serbiju un Melnkalni, lai panāktu abpusēju liberalizāciju.

| (5) | Tāpēc ir svarīgi uzlabot pieeju tirgum, jo īpaši attiecībā uz tekstilizstrādājumiem, kā arī pārskatīt kvotas, kuras patlaban ir piemērojamas Serbijas un Melnkalnes izcelsmes tekstilizstrādājumu importam. Šis turpmākais uzlabojums atspoguļo kopējo attīstību, kas līdz šim ir panākta tehniska rakstura sarunās, kuru rezultātā ir izstrādāta vienošanās par tekstilmateriāliem un saskaņotais protokols, kas tika parakstīti 2004. gada 15. jūnijā. |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc ir svarīgi uzlabot pieeju tirgum, jo īpaši attiecībā uz tekstilizstrādājumiem, kā arī pārskatīt kvotas, kuras patlaban ir piemērojamas Serbijas un Melnkalnes izcelsmes tekstilizstrādājumu importam. Šis turpmākais uzlabojums atspoguļo kopējo attīstību, kas līdz šim ir panākta tehniska rakstura sarunās, kuru rezultātā ir izstrādāta vienošanās par tekstilmateriāliem un saskaņotais protokols, kas tika parakstīti 2004. gada 15. jūnijā.

| (6) | Patlaban vairs nav iespējams importēt konkrētas tekstilizstrādājumu kategorijas Eiropas Savienībā, jo attiecīgās kvotas ir izsmeltas. Serbija un Melnkalne, kā arī dalībvalstis ir pieprasījušas kvotu palielināšanu. |
| --- | --- |

(6)

Patlaban vairs nav iespējams importēt konkrētas tekstilizstrādājumu kategorijas Eiropas Savienībā, jo attiecīgās kvotas ir izsmeltas. Serbija un Melnkalne, kā arī dalībvalstis ir pieprasījušas kvotu palielināšanu.

| (7) | Ir lietderīgi palielināt Serbijai un Melnkalnei noteiktos kvotu līmeņus, lai izpildītu esošos importa pieprasījumus attiecībā uz 6., 7. un 15. kategoriju, kā arī uz 16. kategoriju, attiecībā uz kuru kvantitātes ierobežojumi ir gandrīz izlietoti. |
| --- | --- |

(7)

Ir lietderīgi palielināt Serbijai un Melnkalnei noteiktos kvotu līmeņus, lai izpildītu esošos importa pieprasījumus attiecībā uz 6., 7. un 15. kategoriju, kā arī uz 16. kategoriju, attiecībā uz kuru kvantitātes ierobežojumi ir gandrīz izlietoti.

| (8) | Tādēļ Regula (EK) Nr. 517/94 ir attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(8)

Tādēļ Regula (EK) Nr. 517/94 ir attiecīgi jāgroza.

| (9) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 517/94 25. pantā minētās Tekstilpreču komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(9)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 517/94 25. pantā minētās Tekstilpreču komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 517/94 IIIB pielikums tiek aizstāts ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2004. gada 28. oktobrī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Pascal LAMY

---

(1)  OV L 67, 10.3.1994., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2309/2003 (OV L 342, 30.12.2003., 21. lpp.).

1

(2)  Agrākā Dienvidslāvijas Federatīvā Republika (DFR).

2

---

PIELIKUMS

“III B PIELIKUMS

2. panta 1. punkta ceturtajā ievilkumā minētie Kopienas noteiktie gada kvantitātes ierobežojumi

Serbija un Melnkalne

| Kategorija | Mērvienība | Daudzums |
| --- | --- | --- |
| 1 | tonnas | 2 350 |
| 2 | tonnas | 2 853 |
| 2a | tonnas | 645 |
| 3 | tonnas | 312 |
| 5 | 1 000 gab. | 1 326 |
| 6 | 1 000 gab. | 713 |
| 7 | 1 000 gab. | 386 |
| 8 | 1 000 gab. | 1 109 |
| 9 | tonnas | 292 |
| 15 | 1 000 gab. | 552 |
| 16 | 1 000 gab. | 279 |
| 67 | tonnas | 244” |

Kategorija

Mērvienība

Daudzums

1

tonnas

2 350

2

tonnas

2 853

2a

tonnas

645

3

tonnas

312

5

1 000 gab.

1 326

6

1 000 gab.

713

7

1 000 gab.

386

8

1 000 gab.

1 109

9

tonnas

292

15

1 000 gab.

552

16

1 000 gab.

279

67

tonnas

244”

---

| 29.10.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 326/27 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 326/27

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1878/2004

(2004. gada 28. oktobris),

ar kuru atkāpjas no Padomes Regulas 136/66/EEK un no Padomes Regulas (EEK) Nr. 2261/84, ar ko nosaka olīvu un eļļas guvumu Kiprā, Maltā un Slovēnijā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Čehijas, Igaunijas, Kipras, Latvijas, Lietuvas, Ungārijas, Maltas, Polijas, Slovēnijas un Slovākijas Pievienošanās līgumu,

ņemot vērā Čehijas, Igaunijas, Kipras, Latvijas, Lietuvas, Ungārijas, Maltas, Polijas, Slovēnijas un Slovākijas Pievienošanās aktu, un jo īpaši tā 41. panta pirmo daļu,

tā kā:

| (1) | 18. pantā Padomes 1984. gada 17. jūlija Regulā (EEK) Nr. 2261/84, ar ko paredz vispārīgus noteikumus attiecībā uz atbalsta piešķiršanu par olīveļļas ražošanu un atbalstu olīveļļas ražotāju organizācijām (1), ir paredzēts, ka 1966. gada 22. septembra Padomes Regulas Nr. 136/66/EEK par eļļas un tauku tirgus kopīgo organizāciju (2), 5. panta 7. punktā minētais olīvu ražas un eļļas guvums jānosaka attiecībā uz viendabīgām ražošanas zonām, pamatojoties uz datiem, ko iesniedz ražotājas dalībvalstis. |
| --- | --- |

(1)

18. pantā Padomes 1984. gada 17. jūlija Regulā (EEK) Nr. 2261/84, ar ko paredz vispārīgus noteikumus attiecībā uz atbalsta piešķiršanu par olīveļļas ražošanu un atbalstu olīveļļas ražotāju organizācijām (1), ir paredzēts, ka 1966. gada 22. septembra Padomes Regulas Nr. 136/66/EEK par eļļas un tauku tirgus kopīgo organizāciju (2), 5. panta 7. punktā minētais olīvu ražas un eļļas guvums jānosaka attiecībā uz viendabīgām ražošanas zonām, pamatojoties uz datiem, ko iesniedz ražotājas dalībvalstis.

| (2) | Attiecībā uz Kipru, Maltu un Slovēniju, ņemot vērā to mēreno produkcijas līmeni, statistiskie rezultāti tiktu iegūti vienā reģionālā zonā, pamatojoties uz nelielu paraugu, kas neļautu iegūt pietiekami precīzus datus valsts līmenī. Rezultātā iegūtie dati būtu nepatiesi un neizmantojami pārbaudes nolūkos. |
| --- | --- |

(2)

Attiecībā uz Kipru, Maltu un Slovēniju, ņemot vērā to mēreno produkcijas līmeni, statistiskie rezultāti tiktu iegūti vienā reģionālā zonā, pamatojoties uz nelielu paraugu, kas neļautu iegūt pietiekami precīzus datus valsts līmenī. Rezultātā iegūtie dati būtu nepatiesi un neizmantojami pārbaudes nolūkos.

| (3) | Lai neradītu Kiprai, Maltai un Slovēnijai pārmērīgu administratīvo slodzi, ieviešot tikai 2004./2005. tirdzniecības gadam guvumu novērtēšanas sistēmu, kura visādā ziņā nedos adekvātus rezultātus, jāatkāpjas no Regulas 136/66/EEK 5. panta 7. punkta, kā arī no Regulas (EEK) Nr. 2261/84 18. panta un minētajā tirdzniecības gadā nav jānosaka šīm dalībvalstīm olīvu un eļļas guvums. |
| --- | --- |

(3)

Lai neradītu Kiprai, Maltai un Slovēnijai pārmērīgu administratīvo slodzi, ieviešot tikai 2004./2005. tirdzniecības gadam guvumu novērtēšanas sistēmu, kura visādā ziņā nedos adekvātus rezultātus, jāatkāpjas no Regulas 136/66/EEK 5. panta 7. punkta, kā arī no Regulas (EEK) Nr. 2261/84 18. panta un minētajā tirdzniecības gadā nav jānosaka šīm dalībvalstīm olīvu un eļļas guvums.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Eļļas un tauku pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Eļļas un tauku pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Attiecībā uz 2004./2005. tirdzniecības gadu, Regulas 136/66/EEK 5. panta 7. punkts un Regulas (EEK) Nr. 2261/84 18. pants nav piemērojami Kiprā, Maltā un Slovēnijā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2004. gada 28. oktobrī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Franz FISCHLER

---

(1)  OV L 208, 3.8.1984., 3. lpp. Jaunākie grozījumi regulā ir izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1639/1998 (OV L 210, 28.7.1998., 38. lpp.).

1

(2)  OV 172, 30.9.1966., 3025/66. lpp. Jaunākie grozījumi regulā izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 865/2004 (OV L 161, 30.4.2004., 97. lpp.).

2

---

| 29.10.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 326/28 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 326/28

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1879/2004

(2004. gada 28. oktobris),

ar ko nosaka eksporta kompensācijas par produktiem, kuri pārstrādāti no labības un rīsiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopējās organizācijas izveidi (1), un jo īpaši tās 13. panta 3. punktu,

ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 3072/95 par rīsu tirgus kopējo organizāciju (2), un jo īpaši tās 13. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 13. pantu un Regulas (EK) Nr. 3072/95 13. pantu starpību starp minēto regulu 1. pantā minēto produktu kursiem vai cenām pasaules tirgū un šo produktu cenām Kopienā var segt ar eksporta kompensāciju. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 13. pantu un Regulas (EK) Nr. 3072/95 13. pantu starpību starp minēto regulu 1. pantā minēto produktu kursiem vai cenām pasaules tirgū un šo produktu cenām Kopienā var segt ar eksporta kompensāciju.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 3072/95 13. pantu kompensācijas jānosaka, ņemot vērā, no vienas puses, situāciju un nākotnes tendences attiecībā uz labības, rīsu un šķeltu rīsu pieejamību, kā arī to cenas Kopienas tirgū, un labības, rīsu, šķeltu rīsu un labības nozares produktu cenas pasaules tirgū, no otras puses. Minētajos pantos arī paredzēts, ka jānodrošina līdzsvars labības un rīsu tirgū un dabiska cenu un tirdzniecības attīstība, lai ņemtu vērā paredzētā eksporta ekonomisko aspektu un vajadzību izvairīties no traucējumiem Kopienas tirgū. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 3072/95 13. pantu kompensācijas jānosaka, ņemot vērā, no vienas puses, situāciju un nākotnes tendences attiecībā uz labības, rīsu un šķeltu rīsu pieejamību, kā arī to cenas Kopienas tirgū, un labības, rīsu, šķeltu rīsu un labības nozares produktu cenas pasaules tirgū, no otras puses. Minētajos pantos arī paredzēts, ka jānodrošina līdzsvars labības un rīsu tirgū un dabiska cenu un tirdzniecības attīstība, lai ņemtu vērā paredzētā eksporta ekonomisko aspektu un vajadzību izvairīties no traucējumiem Kopienas tirgū.

| (3) | Komisijas Regulas (EK) Nr. 1518/95 (3) par no labības un rīsiem pārstrādātu produktu importa un eksporta režīmu 4. pantā ir noteikti īpaši kritēriji, kas jāņem vērā, aprēķinot kompensāciju par šiem produktiem. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas Regulas (EK) Nr. 1518/95 (3) par no labības un rīsiem pārstrādātu produktu importa un eksporta režīmu 4. pantā ir noteikti īpaši kritēriji, kas jāņem vērā, aprēķinot kompensāciju par šiem produktiem.

| (4) | Jāgraduē kompensācija, ko piešķir par noteiktiem pārstrādātiem produktiem, atkarībā no to sastāvā esošu pelnu, celulozes, apvalka, proteīna, taukvielu vai cietes līmeņa, kas ir īpaši nozīmīgs rādītājs attiecībā uz pamatprodukta daudzumu, kas faktiski ietverts pārstrādātajā produktā. |
| --- | --- |

(4)

Jāgraduē kompensācija, ko piešķir par noteiktiem pārstrādātiem produktiem, atkarībā no to sastāvā esošu pelnu, celulozes, apvalka, proteīna, taukvielu vai cietes līmeņa, kas ir īpaši nozīmīgs rādītājs attiecībā uz pamatprodukta daudzumu, kas faktiski ietverts pārstrādātajā produktā.

| (5) | Šobrīd nav jānosaka eksporta kompensācijas par manioku un citām tropu saknēm un gumiem, kā arī to miltiem, ņemot vērā paredzamā eksporta ekonomisko aspektu, un jo īpaši šo produktu raksturu un izcelsmi. Šobrīd arī attiecībā uz dažiem no labības pārstrādātiem produktiem Kopienas maznozīmīgā dalība pasaules tirdzniecībā nerada nepieciešamību pēc eksporta kompensācijas noteikšanas. |
| --- | --- |

(5)

Šobrīd nav jānosaka eksporta kompensācijas par manioku un citām tropu saknēm un gumiem, kā arī to miltiem, ņemot vērā paredzamā eksporta ekonomisko aspektu, un jo īpaši šo produktu raksturu un izcelsmi. Šobrīd arī attiecībā uz dažiem no labības pārstrādātiem produktiem Kopienas maznozīmīgā dalība pasaules tirdzniecībā nerada nepieciešamību pēc eksporta kompensācijas noteikšanas.

| (6) | Pasaules tirgus situācija vai atsevišķu tirgu īpašas prasības var radīt nepieciešamību pēc kompensācijas diferenciācijas noteiktiem produktiem atkarībā no to galamērķa. |
| --- | --- |

(6)

Pasaules tirgus situācija vai atsevišķu tirgu īpašas prasības var radīt nepieciešamību pēc kompensācijas diferenciācijas noteiktiem produktiem atkarībā no to galamērķa.

| (7) | Kompensācija jānosaka reizi mēnesī. Tā var tikt mainīta starplaikā. |
| --- | --- |

(7)

Kompensācija jānosaka reizi mēnesī. Tā var tikt mainīta starplaikā.

| (8) | Dažus no kukurūzas pārstrādātus produktus var pakļaut termiskai apstrādei, un pēc tam var piešķirt tādu kompensāciju, kas neatbilst produkta kvalitātei. Jāprecizē, ka par šiem produktiem, kas satur uzbriedinātu cieti, eksporta kompensācijas saņemt nevar. |
| --- | --- |

(8)

Dažus no kukurūzas pārstrādātus produktus var pakļaut termiskai apstrādei, un pēc tam var piešķirt tādu kompensāciju, kas neatbilst produkta kvalitātei. Jāprecizē, ka par šiem produktiem, kas satur uzbriedinātu cieti, eksporta kompensācijas saņemt nevar.

| (9) | Labības pārvaldības komiteja nav siegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, |
| --- | --- |

(9)

Labības pārvaldības komiteja nav siegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Eksporta kompensācijas par produktiem, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1784/2003 1. panta 1. punkta d) apakšpunktā un Regulas (EK) Nr. 3072/95 1. panta 1. punkta c) apakšpunktā un uz ko attiecas Regula (EK) Nr. 1518/95, nosaka saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2004. gada 29. oktobrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2004. gada 28. oktobrī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Franz FISCHLER

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp.

1

(2)  OV L 329, 30.12.1995., 18. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 411/2002 (OV L 62, 5.3.2002., 27, lpp.)

2

(3)  OV L 147, 30.6.1995., 55. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2993/95 (OV L 312, 23.12.1995., 25 lpp.).

3

---

PIELIKUMS

Komisijas 2004. gada 28. oktobra Regulai, ar ko nosaka eksporta kompensācijas par produktiem, kuri pārstrādāti no labības un rīsiem

| Produkta kods | Galamērķis | Mērvienība | Kompensāciju summa |
| --- | --- | --- | --- |
| 1102 20 10 9200 (1) | C10 | EUR/t | 43,13 |
| 1102 20 10 9400 (1) | C10 | EUR/t | 36,97 |
| 1102 20 90 9200 (1) | C10 | EUR/t | 36,97 |
| 1102 90 10 9100 | C11 | EUR/t | 0,00 |
| 1102 90 10 9900 | C11 | EUR/t | 0,00 |
| 1102 90 30 9100 | C11 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 19 40 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 13 10 9100 (1) | C10 | EUR/t | 55,46 |
| 1103 13 10 9300 (1) | C10 | EUR/t | 43,13 |
| 1103 13 10 9500 (1) | C10 | EUR/t | 36,97 |
| 1103 13 90 9100 (1) | C10 | EUR/t | 36,97 |
| 1103 19 10 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 19 30 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 20 60 9000 | C12 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 20 20 9000 | C11 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 19 69 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 12 90 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 12 90 9300 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 19 10 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 19 50 9110 | C10 | EUR/t | 49,30 |
| 1104 19 50 9130 | C10 | EUR/t | 40,05 |
| 1104 29 01 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 03 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 05 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 05 9300 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 22 20 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 22 30 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 23 10 9100 | C10 | EUR/t | 46,22 |
| 1104 23 10 9300 | C10 | EUR/t | 35,43 |
| 1104 29 11 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 51 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 55 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 30 10 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 30 90 9000 | C10 | EUR/t | 7,70 |
| 1107 10 11 9000 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1107 10 91 9000 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 11 00 9200 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 11 00 9300 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 12 00 9200 | C10 | EUR/t | 49,30 |
| 1108 12 00 9300 | C10 | EUR/t | 49,30 |
| 1108 13 00 9200 | C10 | EUR/t | 49,30 |
| 1108 13 00 9300 | C10 | EUR/t | 49,30 |
| 1108 19 10 9200 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 19 10 9300 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1109 00 00 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1702 30 51 9000 (2) | C10 | EUR/t | 48,29 |
| 1702 30 59 9000 (2) | C10 | EUR/t | 36,97 |
| 1702 30 91 9000 | C10 | EUR/t | 48,29 |
| 1702 30 99 9000 | C10 | EUR/t | 36,97 |
| 1702 40 90 9000 | C10 | EUR/t | 36,97 |
| 1702 90 50 9100 | C10 | EUR/t | 48,29 |
| 1702 90 50 9900 | C10 | EUR/t | 36,97 |
| 1702 90 75 9000 | C10 | EUR/t | 50,61 |
| 1702 90 79 9000 | C10 | EUR/t | 35,12 |
| 2106 90 55 9000 | C10 | EUR/t | 36,97 |
| N.B.: Produktu kodi, kā arī “A” sērijas galamērķu kodi ir grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).
  Skaitliskie galamērķu kodi ir noteikti Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.).
  Pārējie galamērķi ir šādi:







  C10 | : | visi galamērķi. |
| C11 | : | visi galamērķi, izņemot Bulgāriju. |
| C12 | : | visi galamērķi, izņemot Rumāniju. |
| C13 | : | visi galamērķi, izņemot Bulgār un Rumān. |

Produkta kods

Galamērķis

Mērvienība

Kompensāciju summa

1102 20 10 9200 (1)

C10

EUR/t

43,13

1102 20 10 9400 (1)

C10

EUR/t

36,97

1102 20 90 9200 (1)

C10

EUR/t

36,97

1102 90 10 9100

C11

EUR/t

0,00

1102 90 10 9900

C11

EUR/t

0,00

1102 90 30 9100

C11

EUR/t

0,00

1103 19 40 9100

C10

EUR/t

0,00

1103 13 10 9100 (1)

C10

EUR/t

55,46

1103 13 10 9300 (1)

C10

EUR/t

43,13

1103 13 10 9500 (1)

C10

EUR/t

36,97

1103 13 90 9100 (1)

C10

EUR/t

36,97

1103 19 10 9000

C10

EUR/t

0,00

1103 19 30 9100

C10

EUR/t

0,00

1103 20 60 9000

C12

EUR/t

0,00

1103 20 20 9000

C11

EUR/t

0,00

1104 19 69 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 12 90 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 12 90 9300

C10

EUR/t

0,00

1104 19 10 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 19 50 9110

C10

EUR/t

49,30

1104 19 50 9130

C10

EUR/t

40,05

1104 29 01 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 29 03 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 29 05 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 29 05 9300

C10

EUR/t

0,00

1104 22 20 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 22 30 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 23 10 9100

C10

EUR/t

46,22

1104 23 10 9300

C10

EUR/t

35,43

1104 29 11 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 29 51 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 29 55 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 30 10 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 30 90 9000

C10

EUR/t

7,70

1107 10 11 9000

C13

EUR/t

0,00

1107 10 91 9000

C13

EUR/t

0,00

1108 11 00 9200

C10

EUR/t

0,00

1108 11 00 9300

C10

EUR/t

0,00

1108 12 00 9200

C10

EUR/t

49,30

1108 12 00 9300

C10

EUR/t

49,30

1108 13 00 9200

C10

EUR/t

49,30

1108 13 00 9300

C10

EUR/t

49,30

1108 19 10 9200

C10

EUR/t

0,00

1108 19 10 9300

C10

EUR/t

0,00

1109 00 00 9100

C10

EUR/t

0,00

1702 30 51 9000 (2)

C10

EUR/t

48,29

1702 30 59 9000 (2)

C10

EUR/t

36,97

1702 30 91 9000

C10

EUR/t

48,29

1702 30 99 9000

C10

EUR/t

36,97

1702 40 90 9000

C10

EUR/t

36,97

1702 90 50 9100

C10

EUR/t

48,29

1702 90 50 9900

C10

EUR/t

36,97

1702 90 75 9000

C10

EUR/t

50,61

1702 90 79 9000

C10

EUR/t

35,12

2106 90 55 9000

C10

EUR/t

36,97

N.B.: Produktu kodi, kā arī “A” sērijas galamērķu kodi ir grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).

Skaitliskie galamērķu kodi ir noteikti Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.).

Pārējie galamērķi ir šādi:

C10

:

visi galamērķi.

C11

:

visi galamērķi, izņemot Bulgāriju.

C12

:

visi galamērķi, izņemot Rumāniju.

C13

:

visi galamērķi, izņemot Bulgār un Rumān.

---

(1)  Kompensāciju nepiešķir par produktiem, kas pakļauti termiskai apstrādei, kura veicina cietes pārtapšanu želejā.

(2)  Kompensācijas piešķir saskaņā ar grozīto Padomes Regulu (EEK) Nr. 2730/75 (OV L 281, 1.11.1975., 20. lpp.).

N.B.: Produktu kodi, kā arī “A” sērijas galamērķu kodi ir grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).

Skaitliskie galamērķu kodi ir noteikti Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.).

Pārējie galamērķi ir šādi:

| C10 | : | visi galamērķi. |
| --- | --- | --- |
| C11 | : | visi galamērķi, izņemot Bulgāriju. |
| C12 | : | visi galamērķi, izņemot Rumāniju. |
| C13 | : | visi galamērķi, izņemot Bulgār un Rumān. |

C10

:

visi galamērķi.

C11

:

visi galamērķi, izņemot Bulgāriju.

C12

:

visi galamērķi, izņemot Rumāniju.

C13

:

visi galamērķi, izņemot Bulgār un Rumān.

---

| 29.10.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 326/31 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 326/31

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1880/2004

(2004. gada 28. oktobris),

ar ko nosaka rīsu un šķelto rīsu eksporta kompensācijas un aptur izvešanas atļauju izdošanu

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1785/2003 par rīsu tirgus kopējo organizāciju (1), un jo īpaši 14. panta 3. punktu un 19. pantu,

tā kā:

| (1) | Atbilstīgi 14. pantam Regulā (EK) Nr. 1785/2003 starpību starp kotējumiem vai cenām pasaules tirgū attiecībā uz produktiem, kas uzskaitīti minētās regulas 1. pantā, un šo produktu cenām Kopienā var segt ar eksporta kompensāciju. |
| --- | --- |

(1)

Atbilstīgi 14. pantam Regulā (EK) Nr. 1785/2003 starpību starp kotējumiem vai cenām pasaules tirgū attiecībā uz produktiem, kas uzskaitīti minētās regulas 1. pantā, un šo produktu cenām Kopienā var segt ar eksporta kompensāciju.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1785/2003 14. pantu kompensācijas nosakāmas, ņemot vērā, pirmkārt, rīsu un šķelto rīsu cenu pašreizējo situāciju Kopienas tirgū un varbūtējās pārmaiņas, kā arī pieejamos krājumus un, otrkārt, cenas, ko izmanto starptautiskajā tirdzniecībā. Minētajā pantā paredzēts arī tas, ka ir svarīgi nodrošināt cenu un tirdzniecības līdzsvaru un dabisku attīstību rīsu tirgū, kā arī ņemt vērā ieplānoto izvedumu saimniecisko aspektu un vajadzību novērst traucējumus Kopienas tirgū atbilstīgi limitiem, kas izriet no līgumiem, kuri noslēgti saskaņā ar Līguma 300. pantu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1785/2003 14. pantu kompensācijas nosakāmas, ņemot vērā, pirmkārt, rīsu un šķelto rīsu cenu pašreizējo situāciju Kopienas tirgū un varbūtējās pārmaiņas, kā arī pieejamos krājumus un, otrkārt, cenas, ko izmanto starptautiskajā tirdzniecībā. Minētajā pantā paredzēts arī tas, ka ir svarīgi nodrošināt cenu un tirdzniecības līdzsvaru un dabisku attīstību rīsu tirgū, kā arī ņemt vērā ieplānoto izvedumu saimniecisko aspektu un vajadzību novērst traucējumus Kopienas tirgū atbilstīgi limitiem, kas izriet no līgumiem, kuri noslēgti saskaņā ar Līguma 300. pantu.

| (3) | Komisijas Regulā (EEK) Nr. 1361/76 (2) noteikts maksimālais šķelto rīsu daudzums rīsos, kam noteikta eksporta kompensācija, un paredzēti samazinājuma procenti, kas piemērojami šai kompensācijai, kad šķelto rīsu proporcionālā daļa rīsos, ko izved, ir augstāka par šo maksimālo daudzumu. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas Regulā (EEK) Nr. 1361/76 (2) noteikts maksimālais šķelto rīsu daudzums rīsos, kam noteikta eksporta kompensācija, un paredzēti samazinājuma procenti, kas piemērojami šai kompensācijai, kad šķelto rīsu proporcionālā daļa rīsos, ko izved, ir augstāka par šo maksimālo daudzumu.

| (4) | Pastāvīgie konkursi, kas ir saistīti ar eksporta kompensācijām par rīsiem, tiek izbeigti tekošā gadā, tāpēc nav vajadzības par šo produktu noteikt kompensācijas. Tas ir jāņem vērā, kad tiek noteiktas eksporta kompensācijas. |
| --- | --- |

(4)

Pastāvīgie konkursi, kas ir saistīti ar eksporta kompensācijām par rīsiem, tiek izbeigti tekošā gadā, tāpēc nav vajadzības par šo produktu noteikt kompensācijas. Tas ir jāņem vērā, kad tiek noteiktas eksporta kompensācijas.

| (5) | Regulas (EK) Nr. 1785/2003 14. panta 5. punktā ir definēti īpaši kritēriji, kas ir jāņem vērā rīsu un šķelto rīsu eksporta kompensāciju aprēķinam. |
| --- | --- |

(5)

Regulas (EK) Nr. 1785/2003 14. panta 5. punktā ir definēti īpaši kritēriji, kas ir jāņem vērā rīsu un šķelto rīsu eksporta kompensāciju aprēķinam.

| (6) | Sakarā ar situāciju starptautiskajā tirdzniecībā vai īpašajām prasībām atsevišķos tirgos iespējams, ka attiecībā uz atsevišķu produktu veidiem kompensācija ir jādiferencē pēc šo produktu galamērķa. |
| --- | --- |

(6)

Sakarā ar situāciju starptautiskajā tirdzniecībā vai īpašajām prasībām atsevišķos tirgos iespējams, ka attiecībā uz atsevišķu produktu veidiem kompensācija ir jādiferencē pēc šo produktu galamērķa.

| (7) | Lai ņemtu vērā pieprasījumu attiecībā uz iepakotiem garengraudu rīsiem atsevišķos tirgos, būtu jāparedz, ka nosakāma īpaša kompensācija attiecībā uz konkrēto produktu. |
| --- | --- |

(7)

Lai ņemtu vērā pieprasījumu attiecībā uz iepakotiem garengraudu rīsiem atsevišķos tirgos, būtu jāparedz, ka nosakāma īpaša kompensācija attiecībā uz konkrēto produktu.

| (8) | Kompensācija nosakāma vismaz reizi mēnesī. Šajā periodā tā var tikt grozīta. |
| --- | --- |

(8)

Kompensācija nosakāma vismaz reizi mēnesī. Šajā periodā tā var tikt grozīta.

| (9) | Šos noteikumus piemērojot pašreizējai situācijai rīsu tirgū, un jo īpaši rīsu un šķelto rīsu cenas līmeņiem Kopienā un pasaules tirgū, kompensācija nosakāma atbilstoši daudzumiem, kas norādīti šīs regulas pielikumā. |
| --- | --- |

(9)

Šos noteikumus piemērojot pašreizējai situācijai rīsu tirgū, un jo īpaši rīsu un šķelto rīsu cenas līmeņiem Kopienā un pasaules tirgū, kompensācija nosakāma atbilstoši daudzumiem, kas norādīti šīs regulas pielikumā.

| (10) | Īstenojot no Kopienas saistībām PTO izrietošo daudzumu ierobežojumu pārvaldību, ir jāierobežo tādu izvešanas atļauju izdošana, attiecībā uz ko iepriekš tiek noteikta kompensācija. |
| --- | --- |

(10)

Īstenojot no Kopienas saistībām PTO izrietošo daudzumu ierobežojumu pārvaldību, ir jāierobežo tādu izvešanas atļauju izdošana, attiecībā uz ko iepriekš tiek noteikta kompensācija.

| (11) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(11)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Eksporta kompensācijas attiecībā uz produktiem, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 1785/2003 1. pantā, izņemot tos, kas paredzēti minētā panta 1. punkta c) apakšpunktā, un ko izved nemainītā veidā, tiek noteiktas atbilstoši summām, kas norādītas pielikumā.

2. pants

Tiek apturēta tādu atļauju izdošana, attiecībā uz ko kompensācija tiek noteikta iepriekš.

3. pants

Šī regula stājas spēkā 2004. gada 29. oktobrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2004. gada 28. oktobrī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Franz FISCHLER

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 96. lpp.

1

(2)  OV L 154, 15.6.1976., 11. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Komisijas 2004. gada 28. oktobra regulai, ar ko nosaka rīsu un šķelto rīsu eksporta kompensācijas un aptur izvešanas atļauju izdošanu

| Produkta kods | Galamērķi | Mērvienība | Kompensāciju summa (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1006 20 11 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 20 13 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 20 15 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 20 17 9000 | — | | — |
| 1006 20 92 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 20 94 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 20 96 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 20 98 9000 | — | | — |
| 1006 30 21 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 23 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 25 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 27 9000 | — | | — |
| 1006 30 42 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 44 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 46 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 48 9000 | — | | — |
| 1006 30 61 9100 | R01 | EUR/t | 0 |
| R02 | EUR/t | 0 |
| R03 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 021 un 023 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 61 9900 | R01 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 63 9100 | R01 | EUR/t | 0 |
| R02 | EUR/t | 0 |
| R03 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 021 un 023 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 63 9900 | R01 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 65 9100 | R01 | EUR/t | 0 |
| R02 | EUR/t | 0 |
| R03 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 021 un 023 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 65 9900 | R01 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 67 9100 | 021 un 023 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 67 9900 | 066 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 92 9100 | R01 | EUR/t | 0 |
| R02 | EUR/t | 0 |
| R03 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 021 un 023 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 92 9900 | R01 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 94 9100 | R01 | EUR/t | 0 |
| R02 | EUR/t | 0 |
| R03 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 021 un 023 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 94 9900 | R01 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 96 9100 | R01 | EUR/t | 0 |
| R02 | EUR/t | 0 |
| R03 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 021 un 023 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 96 9900 | R01 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 98 9100 | 021 un 023 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 98 9900 | — | | — |
| 1006 40 00 9000 | — | | — |
| NB: Produktu kodi, kā arī sērijas “A” galamērķu kodi definēti grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. 1pp.).
  Skaitliskie galamērķu kodi norādīti Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. 1pp.).
  Pārējie galamērķi definēti šādi:






  R01 | Šveice, Lihtenšteina un Livinjo un Kampione d'Italia teritorijas. |
| R02 | Maroka, Alžīra, Tunisija, Ēģipte, Izraēla, Libāna, Lībija, Sīrija, Bijusī Spānijas Sahāra, Jordānija, Irāka, Irāna, Jemena, Kuveita, Apvienotie Arābu Emirāti, Omāna, Bahreina, Katara, Saūda Arābija, Eritreja, Rietumkrasts un Gazas sektors, Norvēģija, Farēru salas, Islande, Krievija, Baltkrievija, Bosnija-Hercegovina, Horvātija, Serbija un Melnkalne, Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, Albānija, Bulgārija, Gruzija, Armēnija, Azerbaidžāna, Moldāvija, Ukraina, Kazahija, Turkmēnija, Uzbekistāna, Tadžikija, Kirgīzija. |
| R03 | Kolumbija, Ekvadora, Peru, Bolīvija, Čīle, Argentīna, Urugvaja, Paragvaja, Brazīlija, Venecuēla, Kanāda, Meksika, Gvatemala, Hondurasa, Salvadora, Nikaragva, Kostarika, Panama, Kuba, Bermudu salas, Dienvidāfrikas Republika, Austrālija, Jaunzēlande, Honkongas īpašās pārvaldes apgabals, Singapūra, A40, izņemot Nīderlandes Antiļu salas, Arubu, Tērksas un Kaikosas salu grupu, A11, izņemot Surinamu, Gajānu un Madagaskaru. |

Produkta kods

Galamērķi

Mērvienība

Kompensāciju summa (1)

1006 20 11 9000

R01

EUR/t

0

1006 20 13 9000

R01

EUR/t

0

1006 20 15 9000

R01

EUR/t

0

1006 20 17 9000

—

—

1006 20 92 9000

R01

EUR/t

0

1006 20 94 9000

R01

EUR/t

0

1006 20 96 9000

R01

EUR/t

0

1006 20 98 9000

—

—

1006 30 21 9000

R01

EUR/t

0

1006 30 23 9000

R01

EUR/t

0

1006 30 25 9000

R01

EUR/t

0

1006 30 27 9000

—

—

1006 30 42 9000

R01

EUR/t

0

1006 30 44 9000

R01

EUR/t

0

1006 30 46 9000

R01

EUR/t

0

1006 30 48 9000

—

—

1006 30 61 9100

R01

EUR/t

0

R02

EUR/t

0

R03

EUR/t

0

066

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

021 un 023

EUR/t

0

1006 30 61 9900

R01

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

066

EUR/t

0

1006 30 63 9100

R01

EUR/t

0

R02

EUR/t

0

R03

EUR/t

0

066

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

021 un 023

EUR/t

0

1006 30 63 9900

R01

EUR/t

0

066

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

1006 30 65 9100

R01

EUR/t

0

R02

EUR/t

0

R03

EUR/t

0

066

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

021 un 023

EUR/t

0

1006 30 65 9900

R01

EUR/t

0

066

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

1006 30 67 9100

021 un 023

EUR/t

0

066

EUR/t

0

1006 30 67 9900

066

EUR/t

0

1006 30 92 9100

R01

EUR/t

0

R02

EUR/t

0

R03

EUR/t

0

066

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

021 un 023

EUR/t

0

1006 30 92 9900

R01

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

066

EUR/t

0

1006 30 94 9100

R01

EUR/t

0

R02

EUR/t

0

R03

EUR/t

0

066

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

021 un 023

EUR/t

0

1006 30 94 9900

R01

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

066

EUR/t

0

1006 30 96 9100

R01

EUR/t

0

R02

EUR/t

0

R03

EUR/t

0

066

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

021 un 023

EUR/t

0

1006 30 96 9900

R01

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

066

EUR/t

0

1006 30 98 9100

021 un 023

EUR/t

0

1006 30 98 9900

—

—

1006 40 00 9000

—

—

NB: Produktu kodi, kā arī sērijas “A” galamērķu kodi definēti grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. 1pp.).

Skaitliskie galamērķu kodi norādīti Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. 1pp.).

Pārējie galamērķi definēti šādi:

R01

Šveice, Lihtenšteina un Livinjo un Kampione d'Italia teritorijas.

R02

Maroka, Alžīra, Tunisija, Ēģipte, Izraēla, Libāna, Lībija, Sīrija, Bijusī Spānijas Sahāra, Jordānija, Irāka, Irāna, Jemena, Kuveita, Apvienotie Arābu Emirāti, Omāna, Bahreina, Katara, Saūda Arābija, Eritreja, Rietumkrasts un Gazas sektors, Norvēģija, Farēru salas, Islande, Krievija, Baltkrievija, Bosnija-Hercegovina, Horvātija, Serbija un Melnkalne, Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, Albānija, Bulgārija, Gruzija, Armēnija, Azerbaidžāna, Moldāvija, Ukraina, Kazahija, Turkmēnija, Uzbekistāna, Tadžikija, Kirgīzija.

R03

Kolumbija, Ekvadora, Peru, Bolīvija, Čīle, Argentīna, Urugvaja, Paragvaja, Brazīlija, Venecuēla, Kanāda, Meksika, Gvatemala, Hondurasa, Salvadora, Nikaragva, Kostarika, Panama, Kuba, Bermudu salas, Dienvidāfrikas Republika, Austrālija, Jaunzēlande, Honkongas īpašās pārvaldes apgabals, Singapūra, A40, izņemot Nīderlandes Antiļu salas, Arubu, Tērksas un Kaikosas salu grupu, A11, izņemot Surinamu, Gajānu un Madagaskaru.

---

(1)  Procedūra, kas noteikta Komisijas Regulas (EK) Nr. 1342/2003 (OV L 189, 29.7.2003., 12. 1pp.) 3. panta 8. punktā, piemērojama atļaujām, kas pieteiktas saskaņā ar minēto regulu, attiecībā uz daudzumiem atbilstoši galamērķiem.

| Galamērķis R01: | 0 t, |
| --- | --- |
| visi R02 un R03 galamērķi: | 0 t, |
| galamērķi 021 un 023: | 0 t, |
| galamērķi 066: | 0 t, |
| galamērķis A97: | 0 t. |

Galamērķis R01:

0 t,

visi R02 un R03 galamērķi:

0 t,

galamērķi 021 un 023:

0 t,

galamērķi 066:

0 t,

galamērķis A97:

0 t.

NB: Produktu kodi, kā arī sērijas “A” galamērķu kodi definēti grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. 1pp.).

Skaitliskie galamērķu kodi norādīti Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. 1pp.).

Pārējie galamērķi definēti šādi:

| R01 | Šveice, Lihtenšteina un Livinjo un Kampione d'Italia teritorijas. |
| --- | --- |
| R02 | Maroka, Alžīra, Tunisija, Ēģipte, Izraēla, Libāna, Lībija, Sīrija, Bijusī Spānijas Sahāra, Jordānija, Irāka, Irāna, Jemena, Kuveita, Apvienotie Arābu Emirāti, Omāna, Bahreina, Katara, Saūda Arābija, Eritreja, Rietumkrasts un Gazas sektors, Norvēģija, Farēru salas, Islande, Krievija, Baltkrievija, Bosnija-Hercegovina, Horvātija, Serbija un Melnkalne, Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, Albānija, Bulgārija, Gruzija, Armēnija, Azerbaidžāna, Moldāvija, Ukraina, Kazahija, Turkmēnija, Uzbekistāna, Tadžikija, Kirgīzija. |
| R03 | Kolumbija, Ekvadora, Peru, Bolīvija, Čīle, Argentīna, Urugvaja, Paragvaja, Brazīlija, Venecuēla, Kanāda, Meksika, Gvatemala, Hondurasa, Salvadora, Nikaragva, Kostarika, Panama, Kuba, Bermudu salas, Dienvidāfrikas Republika, Austrālija, Jaunzēlande, Honkongas īpašās pārvaldes apgabals, Singapūra, A40, izņemot Nīderlandes Antiļu salas, Arubu, Tērksas un Kaikosas salu grupu, A11, izņemot Surinamu, Gajānu un Madagaskaru. |

R01

Šveice, Lihtenšteina un Livinjo un Kampione d'Italia teritorijas.

R02

Maroka, Alžīra, Tunisija, Ēģipte, Izraēla, Libāna, Lībija, Sīrija, Bijusī Spānijas Sahāra, Jordānija, Irāka, Irāna, Jemena, Kuveita, Apvienotie Arābu Emirāti, Omāna, Bahreina, Katara, Saūda Arābija, Eritreja, Rietumkrasts un Gazas sektors, Norvēģija, Farēru salas, Islande, Krievija, Baltkrievija, Bosnija-Hercegovina, Horvātija, Serbija un Melnkalne, Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, Albānija, Bulgārija, Gruzija, Armēnija, Azerbaidžāna, Moldāvija, Ukraina, Kazahija, Turkmēnija, Uzbekistāna, Tadžikija, Kirgīzija.

R03

Kolumbija, Ekvadora, Peru, Bolīvija, Čīle, Argentīna, Urugvaja, Paragvaja, Brazīlija, Venecuēla, Kanāda, Meksika, Gvatemala, Hondurasa, Salvadora, Nikaragva, Kostarika, Panama, Kuba, Bermudu salas, Dienvidāfrikas Republika, Austrālija, Jaunzēlande, Honkongas īpašās pārvaldes apgabals, Singapūra, A40, izņemot Nīderlandes Antiļu salas, Arubu, Tērksas un Kaikosas salu grupu, A11, izņemot Surinamu, Gajānu un Madagaskaru.

---

| 29.10.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 326/34 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 326/34

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1881/2004

(2004. gada 28. oktobris),

ar ko nosaka eksporta kompensācijas par dzīvnieku barības maisījumu uz labības bāzes

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembris Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopējās organizācijas izveidi (1), un jo īpaši tās 13. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 13. pantu starpību starp minēto regulas 1. pantā minēto produktu kursu vai cenām pasaules tirgū un šo produktu cenām Kopienā var segt ar eksporta kompensāciju. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 13. pantu starpību starp minēto regulas 1. pantā minēto produktu kursu vai cenām pasaules tirgū un šo produktu cenām Kopienā var segt ar eksporta kompensāciju.

| (2) | Komisijas 1995. gada 29. jūnija Regulas (EK) Nr. 1517/95, ar ko pieņem sīki izstrādātus noteikumus Regulas (EK) Nr. 1784/2003 piemērošanai attiecībā uz importa un eksporta režīmu dzīvnieku barības maisījumiem uz labības bāzes un groza Regulu (EK) Nr. 1162/95 par sīki izstrādātiem noteikumiem ievešanas un izvešanas atļauju režīma piemērošanai labības un rīsu nozarē (2), 2. pantā ir izstrādāti īpaši kritēriji, kas jāņem vērā, aprēķinot šīs kompensācijas. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas 1995. gada 29. jūnija Regulas (EK) Nr. 1517/95, ar ko pieņem sīki izstrādātus noteikumus Regulas (EK) Nr. 1784/2003 piemērošanai attiecībā uz importa un eksporta režīmu dzīvnieku barības maisījumiem uz labības bāzes un groza Regulu (EK) Nr. 1162/95 par sīki izstrādātiem noteikumiem ievešanas un izvešanas atļauju režīma piemērošanai labības un rīsu nozarē (2), 2. pantā ir izstrādāti īpaši kritēriji, kas jāņem vērā, aprēķinot šīs kompensācijas.

| (3) | Šaja aprēķinā jāņem vērā arī labības produktu sastāvs. Vienkāršošanas nolūkā kompensācija jāizmaksā par divām “labības produktu” kategorijām, tas ir, kukurūzu, t.i., graudaugu, kas tiek visplašāk izmantoti eksportētu kombinēto pārtikas produktu un produktu uz kukurūzas bāzes ražošanai, no vienas puses, kā arī par “citiem graudaugiem”, no otras puses, kas ir iekļaujami labības produkti, izņemot kukurūzu un produktus uz kukurūzas bāzes. Kompensācija jāpiešķir par labības produktu daudzumu, ko satur dzīvniekiem paredzētie barības maisījumi. |
| --- | --- |

(3)

Šaja aprēķinā jāņem vērā arī labības produktu sastāvs. Vienkāršošanas nolūkā kompensācija jāizmaksā par divām “labības produktu” kategorijām, tas ir, kukurūzu, t.i., graudaugu, kas tiek visplašāk izmantoti eksportētu kombinēto pārtikas produktu un produktu uz kukurūzas bāzes ražošanai, no vienas puses, kā arī par “citiem graudaugiem”, no otras puses, kas ir iekļaujami labības produkti, izņemot kukurūzu un produktus uz kukurūzas bāzes. Kompensācija jāpiešķir par labības produktu daudzumu, ko satur dzīvniekiem paredzētie barības maisījumi.

| (4) | Turklāt kompensācijas noteikšanā jāņem vērā arī iespējas šo produktu pārdošanai pasaules tirgū, nepieciešamība izvairīties no traucējumiem Kopienas tirgū un eksporta ekonomiskais aspekts. |
| --- | --- |

(4)

Turklāt kompensācijas noteikšanā jāņem vērā arī iespējas šo produktu pārdošanai pasaules tirgū, nepieciešamība izvairīties no traucējumiem Kopienas tirgū un eksporta ekonomiskais aspekts.

| (5) | Pašreizējā situācija labības tirgū, un jo īpaši apgādes perspektīvas, liek šobrīd atcelt eksporta kompensācijas. |
| --- | --- |

(5)

Pašreizējā situācija labības tirgū, un jo īpaši apgādes perspektīvas, liek šobrīd atcelt eksporta kompensācijas.

| (6) | Labības pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, |
| --- | --- |

(6)

Labības pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Eksporta kompensācijas par barības maisījumiem, ko aptver Regula (EK) Nr. 1784/2003 un uz ko attiecas Regula (EK) Nr. 1517/95, nosaka saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2004. gada 29. oktobrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2004. gada 28. oktobrī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Franz FISCHLER

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp.

1

(2)  OV L 147, 30.6.1995., 51. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Komisijas 2004. gada 28. oktobra Regulai, ar ko nosaka eksporta kompensācijas par barības maisījumiem uz labības bāzes

Produktu kodi par ko var saņemt eksporta kompensāciju:

| | 2309 10 11 9000, |
| --- | --- |

2309 10 11 9000,

| | 2309 10 13 9000, |
| --- | --- |

2309 10 13 9000,

| | 2309 10 31 9000, |
| --- | --- |

2309 10 31 9000,

| | 2309 10 33 9000, |
| --- | --- |

2309 10 33 9000,

| | 2309 10 51 9000, |
| --- | --- |

2309 10 51 9000,

| | 2309 10 53 9000, |
| --- | --- |

2309 10 53 9000,

| | 2309 90 31 9000, |
| --- | --- |

2309 90 31 9000,

| | 2309 90 33 9000, |
| --- | --- |

2309 90 33 9000,

| | 2309 90 41 9000, |
| --- | --- |

2309 90 41 9000,

| | 2309 90 43 9000, |
| --- | --- |

2309 90 43 9000,

| | 2309 90 51 9000, |
| --- | --- |

2309 90 51 9000,

| | 2309 90 53 9000, |
| --- | --- |

2309 90 53 9000,

| Labības produkti | Galamērķis | Mērvienība | Kompensāciju summa |
| --- | --- | --- | --- |
| Kukurūza un produkti uz kukurūzas bāzes:
  KN kodi 0709 90 60, 0712 90 19, 1005, 1102 20, 1103 13, 1103 29 40, 1104 19 50, 1104 23, 1904 10 10 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| Labības produkti, izņemot kukurūzu un produktus uz kukurūzas bāzes | C10 | EUR/t | 0,00 |
| N.B.: Produktu kodi, kā arī “A” sērijas galamērķu kodi, ir grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).







  C10 | : | Visi galamērķi. |

Labības produkti

Galamērķis

Mērvienība

Kompensāciju summa

Kukurūza un produkti uz kukurūzas bāzes:

KN kodi 0709 90 60, 0712 90 19, 1005, 1102 20, 1103 13, 1103 29 40, 1104 19 50, 1104 23, 1904 10 10

C10

EUR/t

0,00

Labības produkti, izņemot kukurūzu un produktus uz kukurūzas bāzes

C10

EUR/t

0,00

N.B.: Produktu kodi, kā arī “A” sērijas galamērķu kodi, ir grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).

C10

:

Visi galamērķi.

---

| 29.10.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 326/36 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 326/36

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1882/2004

(2004. gada 28. oktobris),

ar ko nosaka kompensācijas likmes dažiem labības un rīsu produktiem, ko eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 13. panta 3. punktu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1785/2003 par rīsu tirgus kopīgo organizāciju (2), un jo īpaši tās 14. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1784/2003 13. panta 1. punkts un Regulas (EK) Nr. 1785/2003 14. panta 1. punkts paredz, ka starpību starp šo regulu 1. pielikumā minēto produktu kotācijām vai to cenām pasaules tirgū un Kopienas cenām var segt ar eksporta kompensāciju. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1784/2003 13. panta 1. punkts un Regulas (EK) Nr. 1785/2003 14. panta 1. punkts paredz, ka starpību starp šo regulu 1. pielikumā minēto produktu kotācijām vai to cenām pasaules tirgū un Kopienas cenām var segt ar eksporta kompensāciju.

| (2) | Komisijas 2000. gada 13. jūlija Regula (EK) Nr. 1520/2000, kas nosaka kopīgus sīkus noteikumus eksporta atmaksu piešķiršanas sistēmas piemērošanai noteiktiem lauksaimniecības produktiem, ko eksportē tādu preču veidā, kuras neaptver Līguma I pielikums, kā arī šo atmaksu apjoma noteikšanas kritērijus (3), precizē produktus, kuriem jānosaka kompensācijas likmes, ko piemēro gadījumos, kad šos produktus eksportē kā preces, kas nosauktas attiecīgi Regulas (EK) Nr. 1784/2003 III pielikumā vai Regulas (EK) Nr. 1785/2003 IV pielikumā. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas 2000. gada 13. jūlija Regula (EK) Nr. 1520/2000, kas nosaka kopīgus sīkus noteikumus eksporta atmaksu piešķiršanas sistēmas piemērošanai noteiktiem lauksaimniecības produktiem, ko eksportē tādu preču veidā, kuras neaptver Līguma I pielikums, kā arī šo atmaksu apjoma noteikšanas kritērijus (3), precizē produktus, kuriem jānosaka kompensācijas likmes, ko piemēro gadījumos, kad šos produktus eksportē kā preces, kas nosauktas attiecīgi Regulas (EK) Nr. 1784/2003 III pielikumā vai Regulas (EK) Nr. 1785/2003 IV pielikumā.

| (3) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1520/2000 4. panta 1. punkta pirmo daļu kompensācijas likmi par 100 kg katra attiecīgā pamatprodukta jānosaka katru mēnesi. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1520/2000 4. panta 1. punkta pirmo daļu kompensācijas likmi par 100 kg katra attiecīgā pamatprodukta jānosaka katru mēnesi.

| (4) | Saistības, kas noslēgtas par kompensācijām, kuras var piešķirt, eksportējot lauksaimniecības produktus, kas ir tādu preču sastāvā, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums, var apdraudēt augstu kompensācijas likmju iepriekšēja noteikšana. Tādēļ šādās situācijas jāveic piesardzības pasākumi, nodrošinot, lai tie nekavētu ilgtermiņa līgumu slēgšanu. Konkrētas kompensācijas likmes noteikšana piemērošanai kompensāciju iepriekšējas noteikšanas gadījumos ir pasākums, kas ļauj sasniegt šos dažādos mērķus. |
| --- | --- |

(4)

Saistības, kas noslēgtas par kompensācijām, kuras var piešķirt, eksportējot lauksaimniecības produktus, kas ir tādu preču sastāvā, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums, var apdraudēt augstu kompensācijas likmju iepriekšēja noteikšana. Tādēļ šādās situācijas jāveic piesardzības pasākumi, nodrošinot, lai tie nekavētu ilgtermiņa līgumu slēgšanu. Konkrētas kompensācijas likmes noteikšana piemērošanai kompensāciju iepriekšējas noteikšanas gadījumos ir pasākums, kas ļauj sasniegt šos dažādos mērķus.

| (5) | Ņemot vērā izlīgumu starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm attiecībā uz Kopienas pastas izstrādājumu eksportu uz Amerikas Savienotajām Valstīm, kas apstiprināts ar Padomes Lēmumu 87/482/EEK (4), jānošķir kompensācija par precēm ar KN kodu 1902 11 00 un 1902 19 atbilstoši to galamērķim. |
| --- | --- |

(5)

Ņemot vērā izlīgumu starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm attiecībā uz Kopienas pastas izstrādājumu eksportu uz Amerikas Savienotajām Valstīm, kas apstiprināts ar Padomes Lēmumu 87/482/EEK (4), jānošķir kompensācija par precēm ar KN kodu 1902 11 00 un 1902 19 atbilstoši to galamērķim.

| (6) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1520/2000 4. panta 3. un 5. punktu jānosaka pazemināta eksporta kompensācijas likme, ņemot vērā ražošanas kompensācijas summu saskaņā ar Komisijas Regulu (EEK) Nr. 1722/93 (5), ko piemēro attiecīgajam pamatproduktam, kas izmantots pieņemtajā preču ražošanas periodā. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1520/2000 4. panta 3. un 5. punktu jānosaka pazemināta eksporta kompensācijas likme, ņemot vērā ražošanas kompensācijas summu saskaņā ar Komisijas Regulu (EEK) Nr. 1722/93 (5), ko piemēro attiecīgajam pamatproduktam, kas izmantots pieņemtajā preču ražošanas periodā.

| (7) | Uzskata, ka alkoholiskos dzērienus mazāk ietekmē to ražošanā izmantotās labības cena. Taču Apvienotās Karalistes, Īrijas un Dānijas Pievienošanās akta 19. protokols paredz, ka jāpieņem lēmums par pasākumiem, kas nepieciešami, lai veicinātu Kopienas labības izmantošanu alkoholisko dzērienu, ko iegūst no labības, ražošanā. Tādēļ jāpielāgo kompensācijas likme, ko piemēro labībai, kuru eksportē alkoholisko dzērienu veidā. |
| --- | --- |

(7)

Uzskata, ka alkoholiskos dzērienus mazāk ietekmē to ražošanā izmantotās labības cena. Taču Apvienotās Karalistes, Īrijas un Dānijas Pievienošanās akta 19. protokols paredz, ka jāpieņem lēmums par pasākumiem, kas nepieciešami, lai veicinātu Kopienas labības izmantošanu alkoholisko dzērienu, ko iegūst no labības, ražošanā. Tādēļ jāpielāgo kompensācijas likme, ko piemēro labībai, kuru eksportē alkoholisko dzērienu veidā.

| (8) | Saskaņā ar Padomes 2004. gada 24. septembra Regulu (EK) Nr. 1676/2004, ar ko pieņem autonomus pārejas pasākumus attiecībā uz dažu Bulgārijas izcelsmes pārstrādātu lauksaimniecības produktu importu un dažu pārstrādātu lauksaimniecības produktu eksportu uz Bulgāriju (6), kas stājas spēkā no 2004. gada 1. oktobra, eksporta kompensācijas nepiešķir par Līguma I pielikumā neuzskaitītiem pārstrādātiem lauksaimniecības produktiem, kurus eksportē uz Bulgāriju. |
| --- | --- |

(8)

Saskaņā ar Padomes 2004. gada 24. septembra Regulu (EK) Nr. 1676/2004, ar ko pieņem autonomus pārejas pasākumus attiecībā uz dažu Bulgārijas izcelsmes pārstrādātu lauksaimniecības produktu importu un dažu pārstrādātu lauksaimniecības produktu eksportu uz Bulgāriju (6), kas stājas spēkā no 2004. gada 1. oktobra, eksporta kompensācijas nepiešķir par Līguma I pielikumā neuzskaitītiem pārstrādātiem lauksaimniecības produktiem, kurus eksportē uz Bulgāriju.

| (9) | Labības pārvaldības komiteja nav siegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, |
| --- | --- |

(9)

Labības pārvaldības komiteja nav siegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kompensācijas likmes, ko piemēro pamatproduktiem, kuri minēti Regulas (EK) Nr. 1520/2000 A pielikumā un Regulas (EK) Nr. 1784/2003 1. pantā vai Regulas (EK) Nr. 1785/2003 1. panta 1. punktā un kurus eksportē tādu preču veidā, kas minētas attiecīgi Regulas (EK) Nr. 1784/2003 III pielikumā vai Regulas Nr. 1785/2003 IV pielikumā, ir noteiktas šīs regulas pielikumā.

2. pants

Atkāpjoties no 1. panta, no 2004. gada 1. oktobra pielikumā norādītās likmes nepiemēro precēm, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums, ja tās eksportē uz Bulgāriju.

3. pants

Šī regula stājas spēkā 2004. gada 29. oktobrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2004. gada 28. oktobrī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Olli REHN

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp.

1

(2)  OV L 270, 21.10.2003., 96. lpp.

2

(3)  OV L 177, 15.7.2000., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 886/2004 (OV L 163, 1.5.2004., 14. lpp.).

3

(4)  OV L 275, 29.9.1987., 36. lpp.

4

(5)  OV L 159, 1.7.1993., 112. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1548/2004 (OV L 280, 31.8.2004., 11. lpp.).

5

(6)  OV L 301, 28.9.2004., 1. lpp.

6

---

PIELIKUMS

kompensāciju likmes, ko no 2004. gada 29. oktobra piemēro dažiem labības un rīsu produktiem, ko eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums

| (EUR par 100 kg) |
| --- |
| KN kods | Produktu apraksts (1) | Kompensācijas likme par 100 kg pamatprodukta |
| Kompensācijas, nosakot iepriekš | Citos gadījumos |
| 1001 10 00 | Cietie kvieši: | | |
| – eksportējot preces ar KN kodiem 1902 11 un 1902 19 uz Amerikas Savienotajām Valstīm | — | — |
| – citos gadījumos | — | — |
| 1001 90 99 | Parastie kvieši un kviešu un rudzu maisījums: | | |
| – eksportējot preces ar KN kodiem 1902 11 un 1902 19 uz Amerikas Savienotajām Valstīm | — | — |
| – citos gadījumos: | | |
| – – gadījumos, uz kuriem attiecas Regulas (EK) Nr. 1520/2000 4. panta 5. punkts (2) | — | — |
| – – eksportējot preces, uz kurām attiecas apakšpozīcija 2208 (3) | — | — |
| – – citos gadījumos | — | — |
| 1002 00 00 | Rudzi | — | — |
| 1003 00 90 | Mieži | | |
| – eksportējot preces, uz kurām attiecas apakšpozīcija 2208 (3) | — | — |
| – citos gadījumos | — | — |
| 1004 00 00 | Auzas | — | — |
| 1005 90 00 | Kukurūza šādos veidos: | | |
| – ciete: | | |
| – – gadījumos, uz kuriem attiecas Regulas (EK) Nr. 1520/2000 4. panta 5. punkts (2) | 3,081 | 3,081 |
| – – eksportējot preces, uz kurām attiecas apakšpozīcija 2208 (3) | — | — |
| – – citos gadījumos | 3,081 | 3,081 |
| – glikoze, glikozes sīrups, maltodekstrīns, maltodekstrīna sīrups ar KN kodiem 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50, 1702 90 75, 1702 90 79, 2106 90 55 (4) | | |
| – – gadījumos, uz kuriem attiecas Regulas (EK) Nr. 1520/2000 4. panta 5. punkts (2) | 2,311 | 2,311 |
| – – eksportējot preces, uz kurām attiecas apakšpozīcija 2208 (3) | — | — |
| – – citos gadījumos | 2,311 | 2,311 |
| – eksportējot preces, uz kurām attiecas apakšpozīcija 2208 (3) | — | — |
| – citā veidā (tostarp nepārstrādāts) | 3,081 | 3,081 |
| Kartupeļu ciete ar KN kodu 1108 13 00, kas līdzīga produktam, ko iegūst no pārstrādātas kukurūzas: | | |
| – gadījumos, uz kuriem attiecas Regulas (EK) Nr. 1520/2000 4. panta 5. punkts (2) | 3,081 | 3,081 |
| – eksportējot preces, uz kurām attiecas apakšpozīcija 2208 (3) | — | — |
| – citos gadījumos | 3,081 | 3,081 |
| ex 1006 30 | Pilnīgi slīpēti rīsi: | | |
| – apaļgraudu | — | — |
| – vidējgraudu | — | — |
| – garengraudu | — | — |
| 1006 40 00 | Šķeltie rīsi | — | — |
| 1007 00 90 | Graudu sorgo, izņemot hibrīda sēklas, sēšanai | — | — |

(EUR par 100 kg)

KN kods

Produktu apraksts (1)

Kompensācijas likme par 100 kg pamatprodukta

Kompensācijas, nosakot iepriekš

Citos gadījumos

1001 10 00

Cietie kvieši:

– eksportējot preces ar KN kodiem 1902 11 un 1902 19 uz Amerikas Savienotajām Valstīm

—

—

– citos gadījumos

—

—

1001 90 99

Parastie kvieši un kviešu un rudzu maisījums:

– eksportējot preces ar KN kodiem 1902 11 un 1902 19 uz Amerikas Savienotajām Valstīm

—

—

– citos gadījumos:

– – gadījumos, uz kuriem attiecas Regulas (EK) Nr. 1520/2000 4. panta 5. punkts (2)

—

—

– – eksportējot preces, uz kurām attiecas apakšpozīcija 2208 (3)

—

—

– – citos gadījumos

—

—

1002 00 00

Rudzi

—

—

1003 00 90

Mieži

– eksportējot preces, uz kurām attiecas apakšpozīcija 2208 (3)

—

—

– citos gadījumos

—

—

1004 00 00

Auzas

—

—

1005 90 00

Kukurūza šādos veidos:

– ciete:

– – gadījumos, uz kuriem attiecas Regulas (EK) Nr. 1520/2000 4. panta 5. punkts (2)

3,081

3,081

– – eksportējot preces, uz kurām attiecas apakšpozīcija 2208 (3)

—

—

– – citos gadījumos

3,081

3,081

– glikoze, glikozes sīrups, maltodekstrīns, maltodekstrīna sīrups ar KN kodiem 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50, 1702 90 75, 1702 90 79, 2106 90 55 (4)

– – gadījumos, uz kuriem attiecas Regulas (EK) Nr. 1520/2000 4. panta 5. punkts (2)

2,311

2,311

– – eksportējot preces, uz kurām attiecas apakšpozīcija 2208 (3)

—

—

– – citos gadījumos

2,311

2,311

– eksportējot preces, uz kurām attiecas apakšpozīcija 2208 (3)

—

—

– citā veidā (tostarp nepārstrādāts)

3,081

3,081

Kartupeļu ciete ar KN kodu 1108 13 00, kas līdzīga produktam, ko iegūst no pārstrādātas kukurūzas:

– gadījumos, uz kuriem attiecas Regulas (EK) Nr. 1520/2000 4. panta 5. punkts (2)

3,081

3,081

– eksportējot preces, uz kurām attiecas apakšpozīcija 2208 (3)

—

—

– citos gadījumos

3,081

3,081

ex 1006 30

Pilnīgi slīpēti rīsi:

– apaļgraudu

—

—

– vidējgraudu

—

—

– garengraudu

—

—

1006 40 00

Šķeltie rīsi

—

—

1007 00 90

Graudu sorgo, izņemot hibrīda sēklas, sēšanai

—

—

---

(1)  Attiecībā uz lauksaimniecības produktiem, ko iegūst no pamatprodukta vai/un pielīdzināto produktu pārstrādes, piemēro koeficientus, kas noteikti Komisijas Regulas (EK) Nr. 1520/2000 E pielikumā (OV L 177, 15.7.2000., 1. lpp.).

(2)  Attiecīgajām precēm ir KN kods 3505 10 50.

(3)  Preces, kas nosauktas Regulas (EK) Nr. 1784/2003 III pielikumā vai minētas Regulas (EEK) Nr. 2825/93 2. pantā (OV L 258, 16.10.1993., 6. lpp.).

(4)  Attiecībā uz sīrupiem ar KN kodiem NC 1702 30 99, 1702 40 90 un 1702 60 90, ko iegūst, jaucot glikozi un fruktozes sīrupu, eksporta kompensāciju var piešķirt tikai glikozes sīrupam.

---

| 29.10.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 326/40 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 326/40

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1883/2004

(2004. gada 28. oktobris),

ar kuru nosaka kompensācijas likmes, kas piemērojamas dažiem cukura nozares produktiem, ko eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2001. gada 19. jūnija Regulu (EK) Nr. 1260/2001 par cukura nozares tirgus kopējo organizāciju (1), un jo īpaši tās 27. panta 5. punkta a) apakšpunktu un 15. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1260/2001 27. panta 1. un 2. punkts paredz, ka starpību starp šīs regulas 1. panta 1. punkta a), c), d), f), g) un h) apakšpunktā minēto produktu cenām starptautiskajā tirdzniecībā un Kopienas cenām var segt ar eksporta kompensāciju gadījumos, kad šos produktus eksportē kā preces, kas noteiktas šīs regulas V pielikumā. Komisijas 2000. gada 13. jūlija Regula (EK) Nr. 1520/2000, kas nosaka kopīgus sīkus noteikumus eksporta atmaksu piešķiršanas sistēmas piemērošanai noteiktiem lauksaimniecības produktiem, ko eksportē tādu preču veidā, kuras neaptver Līguma I pielikums, kā arī šo atmaksu apjoma noteikšanas kritērijus (2), precizē produktus, kuriem jānosaka kompensācijas likmes, ko piemēro gadījumos, kad šos produktus eksportē kā preces, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 1260/2001 I pielikumā. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1260/2001 27. panta 1. un 2. punkts paredz, ka starpību starp šīs regulas 1. panta 1. punkta a), c), d), f), g) un h) apakšpunktā minēto produktu cenām starptautiskajā tirdzniecībā un Kopienas cenām var segt ar eksporta kompensāciju gadījumos, kad šos produktus eksportē kā preces, kas noteiktas šīs regulas V pielikumā. Komisijas 2000. gada 13. jūlija Regula (EK) Nr. 1520/2000, kas nosaka kopīgus sīkus noteikumus eksporta atmaksu piešķiršanas sistēmas piemērošanai noteiktiem lauksaimniecības produktiem, ko eksportē tādu preču veidā, kuras neaptver Līguma I pielikums, kā arī šo atmaksu apjoma noteikšanas kritērijus (2), precizē produktus, kuriem jānosaka kompensācijas likmes, ko piemēro gadījumos, kad šos produktus eksportē kā preces, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 1260/2001 I pielikumā.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1520/2000 4. panta 1. punktu katru mēnesi jānosaka kompensācijas likme par 100 kg katra attiecīgā pamatprodukta. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1520/2000 4. panta 1. punktu katru mēnesi jānosaka kompensācijas likme par 100 kg katra attiecīgā pamatprodukta.

| (3) | Regulas (EK) Nr. 1260/2001 27. panta 3. punkts paredz, ka eksporta kompensācija, kuru piemēro par preces sastāvā esošu produktu, nedrīkst būt lielāka par kompensāciju, ko piemēro šim produktam, to eksportējot bez turpmākas pārstrādes. |
| --- | --- |

(3)

Regulas (EK) Nr. 1260/2001 27. panta 3. punkts paredz, ka eksporta kompensācija, kuru piemēro par preces sastāvā esošu produktu, nedrīkst būt lielāka par kompensāciju, ko piemēro šim produktam, to eksportējot bez turpmākas pārstrādes.

| (4) | Kompensācijas, ko nosaka saskaņā ar šo regulu, var noteikt iepriekš, jo šobrīd nevar paredzēt tirgus situāciju turpmākajos mēnešos. |
| --- | --- |

(4)

Kompensācijas, ko nosaka saskaņā ar šo regulu, var noteikt iepriekš, jo šobrīd nevar paredzēt tirgus situāciju turpmākajos mēnešos.

| (5) | Saistības, kas noslēgtas attiecībā uz kompensācijām, kuras var piešķirt, eksportējot lauksaimniecības produktus, kas ir tādu preču sastāvā, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums, var apdraudēt augstu kompensācijas likmju iepriekšēja noteikšana. Tādēļ šādās situācijas jāveic piesardzības pasākumi, nodrošinot, lai tie nekavētu ilgtermiņa līgumu slēgšanu. Konkrētas kompensācijas likmes noteikšana piemērošanai kompensāciju iepriekšējas noteikšanas gadījumos ir pasākums, kas ļauj sasniegt šos dažādos mērķus. |
| --- | --- |

(5)

Saistības, kas noslēgtas attiecībā uz kompensācijām, kuras var piešķirt, eksportējot lauksaimniecības produktus, kas ir tādu preču sastāvā, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums, var apdraudēt augstu kompensācijas likmju iepriekšēja noteikšana. Tādēļ šādās situācijas jāveic piesardzības pasākumi, nodrošinot, lai tie nekavētu ilgtermiņa līgumu slēgšanu. Konkrētas kompensācijas likmes noteikšana piemērošanai kompensāciju iepriekšējas noteikšanas gadījumos ir pasākums, kas ļauj sasniegt šos dažādos mērķus.

| (6) | Saskaņā ar Padomes 2004. gada 24. septembra Regulu (EK) Nr. 1676/2004, ar ko pieņem autonomus pārejas pasākumus attiecībā uz dažu Bulgārijas izcelsmes pārstrādātu lauksaimniecības produktu importu un dažu pārstrādātu lauksaimniecības produktu eksportu uz Bulgāriju (3), kas stājas spēkā no 2004. gada 1. oktobra, eksporta kompensācijas nepienākas par Līguma I pielikumā neuzskaitītiem pārstrādātiem lauksaimniecības produktiem, kurus eksportē uz Bulgāriju. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar Padomes 2004. gada 24. septembra Regulu (EK) Nr. 1676/2004, ar ko pieņem autonomus pārejas pasākumus attiecībā uz dažu Bulgārijas izcelsmes pārstrādātu lauksaimniecības produktu importu un dažu pārstrādātu lauksaimniecības produktu eksportu uz Bulgāriju (3), kas stājas spēkā no 2004. gada 1. oktobra, eksporta kompensācijas nepienākas par Līguma I pielikumā neuzskaitītiem pārstrādātiem lauksaimniecības produktiem, kurus eksportē uz Bulgāriju.

| (7) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kompensāciju likmes, ko piemēro par pamatproduktiem, kuri minēti Regulas (EK) Nr. 1520/2000 A pielikumā un Regulas (EK) Nr. 1260/2001 1. panta 1. un 2. punktā un kurus eksportē kā preces, kas minētas Regulas (EK) Nr. 1260/2001 I pielikumā, ir noteiktas šās regulas pielikumā.

2. pants

Atkāpjoties no 1. panta un sākot no 2004. gada 1. oktobra, pielikumā norādītās likmes nepiemēro precēm, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums, ja tās eksportē uz Bulgāriju.

3. pants

Šī regula stājas spēkā 2004. gada 29. oktobrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2004. gada 28. oktobrī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Olli REHN

---

(1)  OV L 178, 30.6.2001., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 39/2004 (OV L 6, 10.1.2004., 16. lpp.).

1

(2)  OV L 177, 15.7.2000., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 740/2003 (OV L 106, 29.4.2003., 12. lpp.).

2

(3)  OV L 301, 28.9.2004., 1. lpp.

3

---

PIELIKUMS

Kompensācijas likmes, ko no 2004. gada 29. oktobra piemēro dažiem cukura nozares produktiem, ko eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums

| KN kods | Apraksts | Kompensācijas likme, EUR par 100 kg |
| --- | --- | --- |
| Kompensācijas nosakot iepriekš | Citos gadījumos |
| 1701 99 10 | Baltais cukurs | 43,00 | 43,00 |

KN kods

Apraksts

Kompensācijas likme, EUR par 100 kg

Kompensācijas nosakot iepriekš

Citos gadījumos

1701 99 10

Baltais cukurs

43,00

43,00

---

| 29.10.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 326/43 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 326/43

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1884/2004

(2004. gada 28. oktobris),

ar ko nosaka miežu eksporta maksimālo kompensāciju Regulā (EK) Nr. 1757/2004 minētajā konkursā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopējās organizācijas izveidi (1) un jo īpaši tās 13. panta 3. punkta pirmo daļu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1757/2004 (2) ir atvērts konkurss par kompensācijas piešķiršanu par miežu eksportu uz dažām trešām valstīm. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1757/2004 (2) ir atvērts konkurss par kompensācijas piešķiršanu par miežu eksportu uz dažām trešām valstīm.

| (2) | Saskaņā ar 7. pantu Komisijas 1995. gada 29. jūnija Regulā (EK) Nr. 1501/95 par dažiem Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumiem attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanu, kā arī uz pasākumiem, kas veicami labības nozares traucējumu gadījumā (3), Komisija uz iesniegto piedāvājumu pamata var izlemt noteikt maksimālo eksporta kompensāciju, ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1501/95 1. pantā minētos kritērijus. Šajā gadījumā līgumtiesības piešķir tam vai tiem pieteikumu iesniedzējiem, kuru piedāvājums ir vienāds vai mazāks par maksimālo kompensāciju. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar 7. pantu Komisijas 1995. gada 29. jūnija Regulā (EK) Nr. 1501/95 par dažiem Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumiem attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanu, kā arī uz pasākumiem, kas veicami labības nozares traucējumu gadījumā (3), Komisija uz iesniegto piedāvājumu pamata var izlemt noteikt maksimālo eksporta kompensāciju, ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1501/95 1. pantā minētos kritērijus. Šajā gadījumā līgumtiesības piešķir tam vai tiem pieteikumu iesniedzējiem, kuru piedāvājums ir vienāds vai mazāks par maksimālo kompensāciju.

| (3) | Minēto kritēriju piemērošana pašreizējai attiecīgo labības tirgu situācijai liek noteikt maksimālo eksporta kompensāciju. |
| --- | --- |

(3)

Minēto kritēriju piemērošana pašreizējai attiecīgo labības tirgu situācijai liek noteikt maksimālo eksporta kompensāciju.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Piedāvājumiem, kas iesniegti 2004. gada 22. līdz 28. oktobris Regulā (EK) Nr. 1757/2004 minētā konkursa ietvaros, miežu eksporta maksimālā kompensācija ir 18,80 EUR/t.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2004. gada 29. oktobrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2004. gada 28. oktobrī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Franz FISCHLER

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp.

1

(2)  OV L 313, 12.10.2004., 10. lpp.

2

(3)  OV L 147, 30.6.1995., 7. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 777/2004 (OV L 123, 27.4.2004., 50. lpp.).

3

---

| 29.10.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 326/44 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 326/44

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1885/2004

(2004. gada 28. oktobris),

ar ko nosaka auzu eksporta maksimālo kompensāciju Regulā (EK) Nr. 1565/2004 paredzētajā konkursā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopējās organizācijas izveidi (1), un jo īpaši tās 7. pantu,

ņemot vērā Komisijas 1995. gada 29. jūnija Regulu (EK) Nr. 1501/95 par dažiem Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumiem attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanu, kā arī uz pasākumiem, kas veicami labības nozares traucējumu gadījumā (2), un jo īpaši tās 4. pantu,

ņemot vērā Komisijas 2004. gada 3. septembra Regulu (EK) Nr. 1565/2004 par īpašu intervences pasākumu auzām Somijā un Zviedrijā (3) 2004./2005. ražas gadā,

tā kā:

| (1) | Ar Regulu (EK) Nr. 1565/2004 atver konkursu par auzu eksporta kompensācijas piešķiršanu, kuru izcelsme ir Somijā un Zviedrijā un kuras paredzētas eksportam no Somijas un Zviedrijas uz visām trešām valstīm, izņemot Bulgāriju, Norvēgiju, Rumāniju un Šveici. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (EK) Nr. 1565/2004 atver konkursu par auzu eksporta kompensācijas piešķiršanu, kuru izcelsme ir Somijā un Zviedrijā un kuras paredzētas eksportam no Somijas un Zviedrijas uz visām trešām valstīm, izņemot Bulgāriju, Norvēgiju, Rumāniju un Šveici.

| (2) | Pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 1501/95 1. pantā noteiktajiem kritērijiem, jānosaka maksimālā kompensācija. |
| --- | --- |

(2)

Pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 1501/95 1. pantā noteiktajiem kritērijiem, jānosaka maksimālā kompensācija.

| (3) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(3)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Piedāvājumiem, kas iesniegti no 2004. gada 22. līdz 28. oktobrim, Regulā (EK) Nr. 1565/2004 paredzētajā konkursā auzu eksporta maksimālā kompensācija ir 31,95 EUR/t.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2004. gada 29. oktobrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2004. gada 28. oktobrī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Franz FISCHLER

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp.

1

(2)  OV L 147, 30.6.1995., 7. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1431/2003 (OV L 203, 12.8.2003., 16. lpp.).

2

(3)  OV L 285, 4.9.2004., 3. lpp.

3

---

II Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Padome

| 29.10.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 326/45 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 326/45

---

PADOMES LĒMUMS

(2004. gada 4. oktobris)

par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm

(2004/740/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 128. panta 2. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),

pēc konsultācijas ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju,

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Nodarbinātības stratēģijai ir vadošā loma Lisabonas stratēģijas nodarbinātības un darba tirgus mērķu īstenošanā. Eiropas Nodarbinātības stratēģijas 2003. gada reforma uzsvēra vidēja termiņa orientāciju un Nodarbinātības pamatnostādnēs ieteikto pilna spektra politiku īstenošanas nozīmi. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Nodarbinātības stratēģijai ir vadošā loma Lisabonas stratēģijas nodarbinātības un darba tirgus mērķu īstenošanā. Eiropas Nodarbinātības stratēģijas 2003. gada reforma uzsvēra vidēja termiņa orientāciju un Nodarbinātības pamatnostādnēs ieteikto pilna spektra politiku īstenošanas nozīmi.

| (2) | Nodarbinātības pamatnostādnes būtu pilnībā jāpārskata tikai reizi trijos gados, stingri ierobežojot to atjaunināšanu starpposmos. Eiropas Nodarbinātības darba grupa ieteica sniegt iedarbīgākas rekomendācijas un efektīvāk izmantot speciālistu veiktu salīdzinošu pārskatīšanu, nevis veikt turpmākas izmaiņas pamatnostādnēs. |
| --- | --- |

(2)

Nodarbinātības pamatnostādnes būtu pilnībā jāpārskata tikai reizi trijos gados, stingri ierobežojot to atjaunināšanu starpposmos. Eiropas Nodarbinātības darba grupa ieteica sniegt iedarbīgākas rekomendācijas un efektīvāk izmantot speciālistu veiktu salīdzinošu pārskatīšanu, nevis veikt turpmākas izmaiņas pamatnostādnēs.

| (3) | Gan Eiropas Nodarbinātības darba grupas secinājumi, gan pārskats par dalībvalstu Valsts rīcības plāniem nodarbinātībai, kas iekļauti Kopīgajā nodarbinātības ziņojumā par 2003. un 2004. gadu, parāda, ka dalībvalstīm un sociālajiem partneriem būtu visvairāk jārūpējas par to, lai palielinātu darba ņēmēju un uzņēmumu spēju pielāgoties mainīgajiem ekonomikas apstākļiem un darba tirgus pieprasījumam; piesaistītu vairāk cilvēku, kas ienāk un paliek darba tirgū, kā arī padarītu darbu par reālu izvēles iespēju visiem, tostarp veicinot nenodarbinātu jaunu cilvēku pieeju viņu pirmajai darba vietai un sekmējot vecāka gadagājuma darba ņēmēju palikšanu darba tirgū; ieguldītu arvien vairāk cilvēkkapitālā un mūžizglītībā, kā arī pētniecībā un attīstībā, tostarp tiecoties pēc izciliem rezultātiem; nodrošinātu efektīvu reformu īstenošanu ar labākas vadības palīdzību, tostarp centieniem, kas vērsti uz demokrātiskas iesaistes sekmēšanu, pilsoņu pārliecināšanu par reformu nepieciešamību un saiknes stiprināšanu starp ES finansēšanu, jo īpaši Eiropas Sociālo fondu, un Eiropas Nodarbinātības pamatnostādņu īstenošanu. Šīs prioritātes pilnībā ir savietojamas ar pastāvošajām pamatnostādnēm un uz tām var tiekties saskaņā ar minētajām pamatnostādnēm. |
| --- | --- |

(3)

Gan Eiropas Nodarbinātības darba grupas secinājumi, gan pārskats par dalībvalstu Valsts rīcības plāniem nodarbinātībai, kas iekļauti Kopīgajā nodarbinātības ziņojumā par 2003. un 2004. gadu, parāda, ka dalībvalstīm un sociālajiem partneriem būtu visvairāk jārūpējas par to, lai palielinātu darba ņēmēju un uzņēmumu spēju pielāgoties mainīgajiem ekonomikas apstākļiem un darba tirgus pieprasījumam; piesaistītu vairāk cilvēku, kas ienāk un paliek darba tirgū, kā arī padarītu darbu par reālu izvēles iespēju visiem, tostarp veicinot nenodarbinātu jaunu cilvēku pieeju viņu pirmajai darba vietai un sekmējot vecāka gadagājuma darba ņēmēju palikšanu darba tirgū; ieguldītu arvien vairāk cilvēkkapitālā un mūžizglītībā, kā arī pētniecībā un attīstībā, tostarp tiecoties pēc izciliem rezultātiem; nodrošinātu efektīvu reformu īstenošanu ar labākas vadības palīdzību, tostarp centieniem, kas vērsti uz demokrātiskas iesaistes sekmēšanu, pilsoņu pārliecināšanu par reformu nepieciešamību un saiknes stiprināšanu starp ES finansēšanu, jo īpaši Eiropas Sociālo fondu, un Eiropas Nodarbinātības pamatnostādņu īstenošanu. Šīs prioritātes pilnībā ir savietojamas ar pastāvošajām pamatnostādnēm un uz tām var tiekties saskaņā ar minētajām pamatnostādnēm.

| (4) | Nodarbinātības pamatnostādnes piemēro jaunajām dalībvalstīm kopš to pievienošanās. |
| --- | --- |

(4)

Nodarbinātības pamatnostādnes piemēro jaunajām dalībvalstīm kopš to pievienošanās.

| (5) | Papildus šīm Nodarbinātības pamatnostādnēm dalībvalstīm būtu pilnībā jāīsteno ekonomikas politikas vispārējās pamatnostādnes un jānodrošina, lai to rīcība pilnībā būtu savietojama ar sakārtotu valsts finanšu un stabilas makroekonomikas uzturēšanu, |
| --- | --- |

(5)

Papildus šīm Nodarbinātības pamatnostādnēm dalībvalstīm būtu pilnībā jāīsteno ekonomikas politikas vispārējās pamatnostādnes un jānodrošina, lai to rīcība pilnībā būtu savietojama ar sakārtotu valsts finanšu un stabilas makroekonomikas uzturēšanu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

Vienīgais pants

Dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnes, kas noteiktas pielikumā Padomes Lēmumam 2003/578/EK (2003. gada 22. jūlijs) par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (3), paliek spēkā, un dalībvalstis tās ņem vērā, īstenojot savu nodarbinātības politiku.

Luksemburgā, 2004. gada 4. oktobrī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

A. J. DE GEUS

---

(1)  Paziņojums sniegts 2004. gada 22. aprīlī (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  Paziņojums sniegts 2004. gada 29. septembrī (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  OV L 197, 5.8.2003., 13. lpp.

3

---

| 29.10.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 326/47 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 326/47

---

PADOMES IETEIKUMS

(2004. gada 14. oktobris)

par dalībvalstu nodarbinātības politikas īstenošanu

(2004/741/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 128. panta 4. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Nodarbinātības stratēģijai pieder vadošā loma Lisabonas stratēģijas nodarbinātības un darba tirgus mērķu īstenošanā. Veiksmīga Lisabonas plāna īstenošana prasa, lai dalībvalstu nodarbinātības politika saskaņoti sekmētu trīs papildinošus un savstarpēji atbalstošus mērķus: pilnīgu nodarbinātību, kvalitāti un ražīgumu darbā un sociālo kohēziju un iekļaušanu. Šo mērķu sasniegšana prasa, lai turpmākas strukturālas reformas koncentrētos uz 10 galvenajām specifiskajām prioritātēm un uzlabotu vadību. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Nodarbinātības stratēģijai pieder vadošā loma Lisabonas stratēģijas nodarbinātības un darba tirgus mērķu īstenošanā. Veiksmīga Lisabonas plāna īstenošana prasa, lai dalībvalstu nodarbinātības politika saskaņoti sekmētu trīs papildinošus un savstarpēji atbalstošus mērķus: pilnīgu nodarbinātību, kvalitāti un ražīgumu darbā un sociālo kohēziju un iekļaušanu. Šo mērķu sasniegšana prasa, lai turpmākas strukturālas reformas koncentrētos uz 10 galvenajām specifiskajām prioritātēm un uzlabotu vadību.

| (2) | Eiropas Nodarbinātības stratēģija 2003. gadā ir uzsvērusi vidēja termiņa ievirzi un Nodarbinātības pamatnostādnēs ieteiktās politikas pilna apjoma īstenošanas nozīmi. Tādēļ Nodarbinātības pamatnostādnes jāpārskata tikai reizi trīs gados, kamēr starpposmā to atjaunināšanai jāpaliek stingri ierobežotai. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Nodarbinātības stratēģija 2003. gadā ir uzsvērusi vidēja termiņa ievirzi un Nodarbinātības pamatnostādnēs ieteiktās politikas pilna apjoma īstenošanas nozīmi. Tādēļ Nodarbinātības pamatnostādnes jāpārskata tikai reizi trīs gados, kamēr starpposmā to atjaunināšanai jāpaliek stingri ierobežotai.

| (3) | Padome 2004. gadā ar Lēmumu 2004/740/EK (1) bez izmaiņām pieņēma pamatnostādnes dalībvalstu nodarbinātības politikai. |
| --- | --- |

(3)

Padome 2004. gadā ar Lēmumu 2004/740/EK (1) bez izmaiņām pieņēma pamatnostādnes dalībvalstu nodarbinātības politikai.

| (4) | Padome 2003. gada 22. jūlijā pieņēma Ieteikumu dalībvalstu nodarbinātības politikas īstenošanai (2). Dalībvalstu rīcības plānu novērtēšana, kuras rezultāti iekļauti Apvienotajā ziņojumā par nodarbinātību, 2003.–2004., parāda, ka dalībvalstis un sociālie partneri uz šiem Padomes ieteikumiem ir reaģējuši minimāli. |
| --- | --- |

(4)

Padome 2003. gada 22. jūlijā pieņēma Ieteikumu dalībvalstu nodarbinātības politikas īstenošanai (2). Dalībvalstu rīcības plānu novērtēšana, kuras rezultāti iekļauti Apvienotajā ziņojumā par nodarbinātību, 2003.–2004., parāda, ka dalībvalstis un sociālie partneri uz šiem Padomes ieteikumiem ir reaģējuši minimāli.

| (5) | Eiropas Nodarbinātības darba grupa ieteica, ka ES būtu jāvēršas pie dalībvalstīm ar stingrākiem ieteikumiem. Prioritātēm vajadzētu būt darbinieku un uzņēmumu piemērošanās spēju palielināšanai; to cilvēku skaita palielināšanai, kuri pievienojas un paliek darba tirgū, padarot darbu par visiem pieejamu izvēli; lielākiem un efektīvākiem ieguldījumiem cilvēkkapitālā un mūžizglītībā; un reformu efektīvai īstenošanai, izmantojot labāku pārvaldību. Padome un Komisija atbalsta šo novērtējumu un ir ietvērušas Nodarbinātības darba grupas politikas norādes Apvienotajā ziņojumā par nodarbinātību. |
| --- | --- |

(5)

Eiropas Nodarbinātības darba grupa ieteica, ka ES būtu jāvēršas pie dalībvalstīm ar stingrākiem ieteikumiem. Prioritātēm vajadzētu būt darbinieku un uzņēmumu piemērošanās spēju palielināšanai; to cilvēku skaita palielināšanai, kuri pievienojas un paliek darba tirgū, padarot darbu par visiem pieejamu izvēli; lielākiem un efektīvākiem ieguldījumiem cilvēkkapitālā un mūžizglītībā; un reformu efektīvai īstenošanai, izmantojot labāku pārvaldību. Padome un Komisija atbalsta šo novērtējumu un ir ietvērušas Nodarbinātības darba grupas politikas norādes Apvienotajā ziņojumā par nodarbinātību.

| (6) | Pamatu ES ieteikumiem valstu nodarbinātības politikas jomā 2004. gadā nodrošina analīze attiecībā uz to, kā īstenotas Pamatnostādnes, 2003. gada Padomes ieteikumi, kas ietverti Apvienotajā ziņojumā par nodarbinātību, kā arī vispārīgās un katrai valstij konkrētās politikas norādes, kas ietvertas Nodarbinātības darba grupas ziņojumā. |
| --- | --- |

(6)

Pamatu ES ieteikumiem valstu nodarbinātības politikas jomā 2004. gadā nodrošina analīze attiecībā uz to, kā īstenotas Pamatnostādnes, 2003. gada Padomes ieteikumi, kas ietverti Apvienotajā ziņojumā par nodarbinātību, kā arī vispārīgās un katrai valstij konkrētās politikas norādes, kas ietvertas Nodarbinātības darba grupas ziņojumā.

| (7) | Uz jaunajām dalībvalstīm Nodarbinātības pamatnostādnes attiecas no to pievienošanās. Visas jaunās dalībvalstis pēdējos gados ir sniegušas ziņojumus par to, kā tiek īstenoti Kopējie novērtēšanas dokumenti (KND), kas attiecas uz Nodarbinātības pamatnostādnēm. Lai varētu sekmīgi pārkārtot savu ekonomiku, vairumam jauno dalībvalstu kopā ar sociālajiem partneriem tālāk jāattīsta savi centieni nodarbinātības politikas modernizēšanā. Tikpat būtiska kā jauns līdzsvars starp elastīgumu un drošību, pieaugoša dalība nodarbinātībā un ieguldījums cilvēkkapitālā ar mūžizglītības palīdzību ir arī vajadzība uzlabot darbaspēka veselību. Sociālā partnerība un nozīmīgi uzlabojumi valsts iestāžu administratīvajā jaudā vairumā jauno dalībvalstu joprojām ir izšķiroši, lai pilnībā īstenotu un prasmīgi izmantotu Eiropas Sociālā fonda palīdzību, kas ir galvenais instruments, lai ieguldītu cilvēkkapitālā un mūžizglītībā. |
| --- | --- |

(7)

Uz jaunajām dalībvalstīm Nodarbinātības pamatnostādnes attiecas no to pievienošanās. Visas jaunās dalībvalstis pēdējos gados ir sniegušas ziņojumus par to, kā tiek īstenoti Kopējie novērtēšanas dokumenti (KND), kas attiecas uz Nodarbinātības pamatnostādnēm. Lai varētu sekmīgi pārkārtot savu ekonomiku, vairumam jauno dalībvalstu kopā ar sociālajiem partneriem tālāk jāattīsta savi centieni nodarbinātības politikas modernizēšanā. Tikpat būtiska kā jauns līdzsvars starp elastīgumu un drošību, pieaugoša dalība nodarbinātībā un ieguldījums cilvēkkapitālā ar mūžizglītības palīdzību ir arī vajadzība uzlabot darbaspēka veselību. Sociālā partnerība un nozīmīgi uzlabojumi valsts iestāžu administratīvajā jaudā vairumā jauno dalībvalstu joprojām ir izšķiroši, lai pilnībā īstenotu un prasmīgi izmantotu Eiropas Sociālā fonda palīdzību, kas ir galvenais instruments, lai ieguldītu cilvēkkapitālā un mūžizglītībā.

| (8) | Eiropas Nodarbinātības darba grupas ziņojumā ietvertās norādes attiecībā uz konkrētām valstīm pilnībā atbilst KND īstenošanas ziņojumu izskatīšanai un var būt orientieris Nodarbinātības pamatnostādņu ieviešanai jaunajās dalībvalstīs, |
| --- | --- |

(8)

Eiropas Nodarbinātības darba grupas ziņojumā ietvertās norādes attiecībā uz konkrētām valstīm pilnībā atbilst KND īstenošanas ziņojumu izskatīšanai un var būt orientieris Nodarbinātības pamatnostādņu ieviešanai jaunajās dalībvalstīs,

AR ŠO IESAKA, ka dalībvalstīm būtu jāveic pielikumā izklāstītās darbības, konkrēti uz tām atsaucoties. Šis ieteikums aizstāj Padomes 2003. gada 22. jūlija Ieteikumu.

Luksemburgā, 2004. gada 14. oktobrī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

P. VAN GEEL

---

(1)  Sk. šī Oficiālā Vēstneša 45 lpp.

1

(2)  OV L 197, 5.8.2003., 22. lpp.

2

---

PIELIKUMS

IETEIKUMI UN PRIORITĀTES ATTIECĪBĀ UZ KONKRĒTĀM VALSTĪM

Visaktuālākais risināmais jautājums ir arvien vairāk un labāku darbavietu radīšana. Pavasara Eiropadome vispārējās nodarbinātības stratēģijas kontekstā uzsvēra, ka neatliekama uzmanība dalībvalstīm jāpievērš četriem galvenajiem jautājumiem: piemērošanās spējām, lielāka cilvēku skaita piesaistīšanai darba tirgum, nodarbinātības kvalitātes uzlabošanai un ieguldīšanai cilvēkkapitālā. Eiropadome uzsvēra arī to, ka izmaiņu atbalstam un aizstāvībai jāsniedzas ārpus valdību kompetences. Lai radītu šo atbalstu, Eiropadome aicināja dalībvalstis veidot reformu partnerattiecībās, iekļaujot tajās sociālos partnerus, pilsonisko sabiedrību un valsts iestādes atbilstoši katras valsts kārtībai un tradīcijām.

Nodarbinātības, sociālās politikas, veselības un patērētāju lietu padomes galvenie ziņojumi, kas apstiprināja Nodarbinātības darba grupas novērtējumu un Apvienotā ziņojuma par nodarbinātību analīzi par pamatnostādņu un 2003. gada Padomes ieteikumu īstenošanu, parādīja, ka visām dalībvalstīm un sociālajiem partneriem nekavējoties jāizvirza šādas prioritātes:

| — | palielināt darba ņēmēju un uzņēmumu piemērošanās spējas, tostarp veicinot elastīgumu, kas apvienots ar aizsardzību darba tirgū, modernizējot un paplašinot darba aizsardzības jēdzienu, maksimāli palielinot darba radošumu un paaugstinot produktivitāti, |
| --- | --- |

—

palielināt darba ņēmēju un uzņēmumu piemērošanās spējas, tostarp veicinot elastīgumu, kas apvienots ar aizsardzību darba tirgū, modernizējot un paplašinot darba aizsardzības jēdzienu, maksimāli palielinot darba radošumu un paaugstinot produktivitāti,

| — | piesaistīt un saglabāt arvien vairāk cilvēku darba tirgū un panākt, lai darbs kļūtu par patiesu iespēju visiem, tostarp: veidojot visaptverošas ar darbīgu novecošanu saistītas stratēģijas, turpmāku politikas uzlabošanu, lai palielinātu dalību darba tirgū, aktīvu darba tirgus politiku ar individuāliem pakalpojumiem visiem, kas meklē darbu, nodarbojoties ar “darbam jāatmaksājas” politiku, izmantojot gan finansiālus, gan nefinansiālus stimulus, |
| --- | --- |

—

piesaistīt un saglabāt arvien vairāk cilvēku darba tirgū un panākt, lai darbs kļūtu par patiesu iespēju visiem, tostarp: veidojot visaptverošas ar darbīgu novecošanu saistītas stratēģijas, turpmāku politikas uzlabošanu, lai palielinātu dalību darba tirgū, aktīvu darba tirgus politiku ar individuāliem pakalpojumiem visiem, kas meklē darbu, nodarbojoties ar “darbam jāatmaksājas” politiku, izmantojot gan finansiālus, gan nefinansiālus stimulus,

| — | arvien efektīvāk ieguldīt cilvēkkapitālā un mūžizglītībā, tostarp sadalot izmaksas un atbildību starp valsts iestādēm, paplašinot apmācību piedāvājumu, īpaši tiem, kam visvairāk vajadzīgi mazkvalificēti un gados vecāki darba ņēmēji, un |
| --- | --- |

—

arvien efektīvāk ieguldīt cilvēkkapitālā un mūžizglītībā, tostarp sadalot izmaksas un atbildību starp valsts iestādēm, paplašinot apmācību piedāvājumu, īpaši tiem, kam visvairāk vajadzīgi mazkvalificēti un gados vecāki darba ņēmēji, un

| — | nodrošināt efektīvāku reformu īstenošanu ar labākas pārvaldības palīdzību, tostarp veidojot reformu partnerattiecībās, lai mobilizētu sociālo partneru un dažādu ieinteresēto pušu atbalstu un līdzdarbošanos, kur tas ir lietderīgi, nosakot mērķus, lai atspoguļotu Eiropas līmeņa mērķus un nodrošinātu efektīvu valsts naudas līdzekļu izlietojumu, veicinot valsts darbības plānu lomu un paaugstinot to pārredzamību, stiprinot valsts īpašo ieteikumu lomu un attīstot efektīvāku savstarpējo izglītošanos. |
| --- | --- |

—

nodrošināt efektīvāku reformu īstenošanu ar labākas pārvaldības palīdzību, tostarp veidojot reformu partnerattiecībās, lai mobilizētu sociālo partneru un dažādu ieinteresēto pušu atbalstu un līdzdarbošanos, kur tas ir lietderīgi, nosakot mērķus, lai atspoguļotu Eiropas līmeņa mērķus un nodrošinātu efektīvu valsts naudas līdzekļu izlietojumu, veicinot valsts darbības plānu lomu un paaugstinot to pārredzamību, stiprinot valsts īpašo ieteikumu lomu un attīstot efektīvāku savstarpējo izglītošanos.

Šo prioritāšu ietvaros izklāstīti šādi katru valsti raksturojoši ieteikumi un prioritātes.

KATRU VALSTI RAKSTUROJOŠI IETEIKUMI

BEĻĢIJA

Neskatoties uz pozitīvajām tendencēm laikā no 1997. gada, nodarbinātības līmenis Beļģijā saglabājas manāmi zemāks par ES vidējo un ir ievērojami zemāks par Lisabonas mērķiem. Gados vecāko darba ņēmēju nodarbinātības līmenis Beļģijā ir starp zemākajiem ES 25. Uzkrītoši zems ir nepilsoņu nodarbinātības līmenis. Pēc vairāku gadu nepārtraukta krituma bezdarba līmenis ir sācis celties. Pieaugušo iesaistīšanās izglītībā un apmācībā ir nemainīga bez uzlabošanās.

Nodarbinātības darba grupas vērtējums un Apvienotā ziņojuma par nodarbinātību analīze par ES pamatnostādņu īstenošanu, kā arī Padomes 2003. gada ieteikumi pierāda, ka Beļģijai nekavējoties jāizvirza šādas prioritātes:

| | Palielināt darba ņēmēju un uzņēmumu piemērošanās spējas






  — | labāk paredzēt un atbalstīt uzņēmumu pārkārtošanos, jo sevišķi štatu samazināšanas gadījumos, |
| --- | --- | --- |

Palielināt darba ņēmēju un uzņēmumu piemērošanās spējas

—

labāk paredzēt un atbalstīt uzņēmumu pārkārtošanos, jo sevišķi štatu samazināšanas gadījumos,

| — | tālāk samazināt neoficiāli algota darbaspēka izmaksas, jo īpaši zemu apmaksātajiem darba ņēmējiem, tādā veidā nodrošinot budžeta nostiprināšanu, |
| --- | --- |

—

tālāk samazināt neoficiāli algota darbaspēka izmaksas, jo īpaši zemu apmaksātajiem darba ņēmējiem, tādā veidā nodrošinot budžeta nostiprināšanu,

| — | uzlabot sadarbību starp vietējiem nodarbinātības dienestiem, lai atbalstītu mobilitāti starp reģioniem. |
| --- | --- |

—

uzlabot sadarbību starp vietējiem nodarbinātības dienestiem, lai atbalstītu mobilitāti starp reģioniem.

| | Piesaistīt vairāk cilvēku darba tirgum un panākt, lai darbs kļūtu par patiesu iespēju visiem






  — | pārskatīt nodokļu un pabalstu sistēmas, lai novērstu pastāvošos bezdarba slazdus, un, pārskatot pabalstu nosacījumus, nodrošināt atbilstošus finansiālus stimulus par aktīvu darba meklēšanu, |
| --- | --- | --- |

Piesaistīt vairāk cilvēku darba tirgum un panākt, lai darbs kļūtu par patiesu iespēju visiem

—

pārskatīt nodokļu un pabalstu sistēmas, lai novērstu pastāvošos bezdarba slazdus, un, pārskatot pabalstu nosacījumus, nodrošināt atbilstošus finansiālus stimulus par aktīvu darba meklēšanu,

| — | palielināt pieaugušo bezdarbnieku, maznodrošināto jauno cilvēku un imigrantu dalību nodarbinātības dienestu organizētajos pasākumos, |
| --- | --- |

—

palielināt pieaugušo bezdarbnieku, maznodrošināto jauno cilvēku un imigrantu dalību nodarbinātības dienestu organizētajos pasākumos,

| — | noteikt visaptverošu stratēģiju darbīgai novecošanai, iespējām piekļūt turpmākai apmācībai, elastīgas darba vides veicināšanai un efektīvai darba meklēšanai nenodarbinātajiem gados vecākajiem darba ņēmējiem, ieskaitot izšķiršanos samazināt plānus par priekšlaicīgu aiziešanu pensijā. |
| --- | --- |

—

noteikt visaptverošu stratēģiju darbīgai novecošanai, iespējām piekļūt turpmākai apmācībai, elastīgas darba vides veicināšanai un efektīvai darba meklēšanai nenodarbinātajiem gados vecākajiem darba ņēmējiem, ieskaitot izšķiršanos samazināt plānus par priekšlaicīgu aiziešanu pensijā.

| | Arvien vairāk un efektīvāk ieguldīt cilvēkkapitālā un mūžizglītībā






  — | rīkoties, lai samazinātu priekšlaicīgu aiziešanu no skolas, |
| --- | --- | --- |

Arvien vairāk un efektīvāk ieguldīt cilvēkkapitālā un mūžizglītībā

—

rīkoties, lai samazinātu priekšlaicīgu aiziešanu no skolas,

| — | pārraudzīt nesenos starpprofesionālos nolīgumus, lai palielinātu darba ņēmēju piedalīšanos apmācībā, īpašu uzmanību pievēršot darba ņēmējiem ar zemu kvalifikāciju. |
| --- | --- |

—

pārraudzīt nesenos starpprofesionālos nolīgumus, lai palielinātu darba ņēmēju piedalīšanos apmācībā, īpašu uzmanību pievēršot darba ņēmējiem ar zemu kvalifikāciju.

DĀNIJA

Nodarbinātības līmenis Dānijā ir krietni augstāks par Lisabonas nodarbinātības plānā noteikto, arī attiecībā uz sievietēm un gados vecākiem darba ņēmējiem. Neskatoties uz neseno kāpumu, kas īpaši ietekmēja skolu beidzējus un pasliktināja situāciju ilgtermiņa bezdarbā, bezdarbs saglabājas nosacīti zems. Ņemot vērā augsto nodarbinātības līmeni, Dānijas galvenā prioritāte ir nodrošināt atbilstošu darba piedāvājumu ilgākā laika posmā.

Nodarbinātības darba grupas vērtējums un Apvienotā ziņojuma par nodarbinātību analīze attiecībā uz ES pamatnostādņu īstenošanu, kā arī Padomes 2003. gada ieteikumi pierāda, ka Dānijai nekavējoties jāizvirza šādas prioritātes:

| | Palielināt darba ņēmēju un uzņēmumu piemērošanās spējas






  — | tālāk samazināt vispārējo fiskālo spiedienu uz darbu nodrošinoša budžeta nostiprināšanu. |
| --- | --- | --- |

Palielināt darba ņēmēju un uzņēmumu piemērošanās spējas

—

tālāk samazināt vispārējo fiskālo spiedienu uz darbu nodrošinoša budžeta nostiprināšanu.

| | Piesaistīt vairāk cilvēku darba tirgum un panākt, lai darbs kļūtu par patiesu iespēju visiem






  — | rīkoties saskaņā ar visaptverošu stratēģiju darbīgai novecošanai, tostarp atbilstošos gadījumos novērst finansiālu stimulēšanu priekšlaicīgai aiziešanai pensijā, |
| --- | --- | --- |

Piesaistīt vairāk cilvēku darba tirgum un panākt, lai darbs kļūtu par patiesu iespēju visiem

—

rīkoties saskaņā ar visaptverošu stratēģiju darbīgai novecošanai, tostarp atbilstošos gadījumos novērst finansiālu stimulēšanu priekšlaicīgai aiziešanai pensijā,

| — | pārskatīt nodokļu un pabalstu sistēmas, lai samazinātu galējās nodokļu likmes un ierosinātu finansiālu stimulēšanu maznodrošināto grupām, tostarp nenodarbinātajiem un pasīvajiem, tādējādi rosinot strādāt, |
| --- | --- |

—

pārskatīt nodokļu un pabalstu sistēmas, lai samazinātu galējās nodokļu likmes un ierosinātu finansiālu stimulēšanu maznodrošināto grupām, tostarp nenodarbinātajiem un pasīvajiem, tādējādi rosinot strādāt,

| — | pārraudzīt, kāda ietekme ir nesenajām reformām par imigrantu iekļaušanu darba tirgū, it sevišķi mēģinājumiem pārspīlēt nepieciešamās, darba prasībām atbilstošās reformas. |
| --- | --- |

—

pārraudzīt, kāda ietekme ir nesenajām reformām par imigrantu iekļaušanu darba tirgū, it sevišķi mēģinājumiem pārspīlēt nepieciešamās, darba prasībām atbilstošās reformas.

| | Arvien vairāk ieguldīt cilvēkkapitālā un mūžizglītībā






  — | pārbaudīt tendences arodapmācībā sakarā ar neseno apmācību izmaksu pieaugšanu. |
| --- | --- | --- |

Arvien vairāk ieguldīt cilvēkkapitālā un mūžizglītībā

—

pārbaudīt tendences arodapmācībā sakarā ar neseno apmācību izmaksu pieaugšanu.

VĀCIJA

Vācijas nodarbinātības līmenis ir augstāks par ES vidējo līmeni, bet vēl aizvien ir krietni zemāks par Lisabonas plānā noteikto. Gados vecāko darba ņēmēju nodarbinātības līmenis atpaliek no plānotā. Sieviešu nodarbinātības līmenis pārsniedz ES vidējo līmeni, bet ir nemainīgs, bez uzlabošanās. Lai gan rādītāji reģionu vidū ir dažādi, visumā Vācijas darba tirgus ir ieguvis no ES ekonomiskās attīstības laikā no 1997. gada līdz 2000. gadam. Turpmākajos gados nodarbinātībā bijis kritums un bezdarbs palielinājies. Bezdarbs un jo īpaši ilgtermiņa bezdarbs saglabājas starp augstākajiem ES rādītājiem. Būtiskas reģionālas atšķirības pastāv starp valsts austrumu un rietumu daļām.

Nodarbinātības darba grupas vērtējums un Apvienotā ziņojuma par nodarbinātību analīze attiecībā uz ES pamatnostādņu īstenošanu, kā arī Padomes 2003. gada ieteikumi pierāda, ka Vācijai nekavējoties jāizvirza šādas prioritātes:

| | Palielināt darba ņēmēju un uzņēmumu piemērošanās spējas






  — | pārskatīt sociālo aizsardzību sistēmu finansēšanu, lai samazinātu neoficiālo darba algu izmaksas, tādā veidā nodrošinot budžeta nostiprināšanu, |
| --- | --- | --- |

Palielināt darba ņēmēju un uzņēmumu piemērošanās spējas

—

pārskatīt sociālo aizsardzību sistēmu finansēšanu, lai samazinātu neoficiālo darba algu izmaksas, tādā veidā nodrošinot budžeta nostiprināšanu,

| — | aicināt, lai sociālie partneri uzņemtos saistības nepārtraukti atspoguļot atšķirības vietējā, reģionālā un nozaru ražīgumā un darba tirgus apstākļus algu noteikšanā, kā arī censties panākt turpmāku progresu darba laika elastīgumā un apmācības iespēju nodrošināšanā, izmantojot, piemēram, apmācību uzskaiti (skatīt Vispārīgo pamatnostādņu par dalībvalstu un Kopienas ekonomikas politiku (BEPG) 5. pamatnostādni), |
| --- | --- |

—

aicināt, lai sociālie partneri uzņemtos saistības nepārtraukti atspoguļot atšķirības vietējā, reģionālā un nozaru ražīgumā un darba tirgus apstākļus algu noteikšanā, kā arī censties panākt turpmāku progresu darba laika elastīgumā un apmācības iespēju nodrošināšanā, izmantojot, piemēram, apmācību uzskaiti (skatīt Vispārīgo pamatnostādņu par dalībvalstu un Kopienas ekonomikas politiku (BEPG) 5. pamatnostādni),

| — | sekmēt MVU attīstību, īpaši ar vienkāršākiem normatīviem un labāk pieejamu finansējumu; stiprināt uzņēmējdarbības kultūru, jo īpaši valsts austrumdaļā. |
| --- | --- |

—

sekmēt MVU attīstību, īpaši ar vienkāršākiem normatīviem un labāk pieejamu finansējumu; stiprināt uzņēmējdarbības kultūru, jo īpaši valsts austrumdaļā.

| | Piesaistīt vairāk cilvēku darba tirgum un panākt, lai darbs kļūtu par patiesu iespēju visiem






  — | turpināt nodokļu un sociālo pabalstu sistēmu reformu, tādā veidā nodrošinot pietiekamu motivāciju, lai sāktu strādāt; uzmanīgi pārraudzīt un izvērtēt Harca un citas darba tirgus reformas, lai nodrošinātu, ka tālāk uzlabotos valsts nodarbinātības dienestu efektivitāte bezdarbnieku atbalstīšanā, |
| --- | --- | --- |

Piesaistīt vairāk cilvēku darba tirgum un panākt, lai darbs kļūtu par patiesu iespēju visiem

—

turpināt nodokļu un sociālo pabalstu sistēmu reformu, tādā veidā nodrošinot pietiekamu motivāciju, lai sāktu strādāt; uzmanīgi pārraudzīt un izvērtēt Harca un citas darba tirgus reformas, lai nodrošinātu, ka tālāk uzlabotos valsts nodarbinātības dienestu efektivitāte bezdarbnieku atbalstīšanā,

| — | pārskatīt iespēju, ka nodokļi kavē sievietēm piedalīties darba tirgū; palielināt bērnu aprūpes iespējas, sevišķi valsts Rietumu daļā, un uzlabot atbilstību starp skolu stundu sarakstu un darba stundām; aicināt sociālos partnerus uzņemties savu atbildību par ievērojamu atšķirību samazināšanu dažādu dzimumu izpeļņā, |
| --- | --- |

—

pārskatīt iespēju, ka nodokļi kavē sievietēm piedalīties darba tirgū; palielināt bērnu aprūpes iespējas, sevišķi valsts Rietumu daļā, un uzlabot atbilstību starp skolu stundu sarakstu un darba stundām; aicināt sociālos partnerus uzņemties savu atbildību par ievērojamu atšķirību samazināšanu dažādu dzimumu izpeļņā,

| — | turpmāk izstrādāt visaptverošu stratēģiju darbīgai novecošanai, lai nodrošinātu, ka cilvēki neaiziet no darba, sevišķi pēc 60 gadu vecuma; papildus atbalstīt nepilnas slodzes darbu vīriešiem un palielināt apmācības pieejamību gados vecākajiem darba ņēmējiem, |
| --- | --- |

—

turpmāk izstrādāt visaptverošu stratēģiju darbīgai novecošanai, lai nodrošinātu, ka cilvēki neaiziet no darba, sevišķi pēc 60 gadu vecuma; papildus atbalstīt nepilnas slodzes darbu vīriešiem un palielināt apmācības pieejamību gados vecākajiem darba ņēmējiem,

| — | nostiprināt centienus integrēt imigrantus. |
| --- | --- |

—

nostiprināt centienus integrēt imigrantus.

| | Arvien vairāk un efektīvāk ieguldīt cilvēkkapitālā un mūžizglītībā






  — | uzlabot darbaspēka izglītības līmeni un pastiprināt finansiālus stimulus, lai palielinātu piedalīšanos mūžizglītībā, īpaši attiecībā uz mazkvalificētiem, MVU strādājošiem darba ņēmējiem un gados vecākiem darba ņēmējiem, |
| --- | --- | --- |

Arvien vairāk un efektīvāk ieguldīt cilvēkkapitālā un mūžizglītībā

—

uzlabot darbaspēka izglītības līmeni un pastiprināt finansiālus stimulus, lai palielinātu piedalīšanos mūžizglītībā, īpaši attiecībā uz mazkvalificētiem, MVU strādājošiem darba ņēmējiem un gados vecākiem darba ņēmējiem,

| — | turpināt duālās sistēmas modernizāciju; samazināt priekšlaicīgu aiziešanu no skolas. |
| --- | --- |

—

turpināt duālās sistēmas modernizāciju; samazināt priekšlaicīgu aiziešanu no skolas.

GRIEĶIJA

Kaut gan pēdējā laikā darba vietu izveidošana ir palielinājusies, Grieķijā joprojām ir viens no zemākajiem nodarbinātības līmeņiem ES, īpaši sieviešu vidū, un sarūkošs, bet joprojām augsts bezdarba līmenis. Plaši izplatīts nedeklarēts darbs. Darba ražīgums ir ievērojami cēlies, tomēr tas joprojām ir zemā līmenī. Arī pieaugušo piedalīšanās apmācībās ir visai vāja, īpaši ņemot vērā darbaspējīgā vecuma iedzīvotāju zemo izglītības līmeni. Pēdējos gados pieaugošā imigrācija ir sekmējusi darba piedāvājumu.

Nodarbinātības darba grupas vērtējums un Apvienotā pārskata par nodarbinātību analīze attiecībā uz ES pamatnostādņu īstenošanu, kā arī Padomes 2003. gada ieteikumi pierāda, ka Grieķijai nekavējoties jāizvirza šādas prioritātes:

| | Palielināt darba ņēmēju un uzņēmumu piemērošanās spējas






  — | pilnībā ieviest apstiprināto darba tirgus reformu kopumu; turpmāk veicināt ieinteresētību par nepilna laika darbu un izveidot pagaidu darba aģentūras, lai tādējādi palielinātu darba sadales dažādību, |
| --- | --- | --- |

Palielināt darba ņēmēju un uzņēmumu piemērošanās spējas

—

pilnībā ieviest apstiprināto darba tirgus reformu kopumu; turpmāk veicināt ieinteresētību par nepilna laika darbu un izveidot pagaidu darba aģentūras, lai tādējādi palielinātu darba sadales dažādību,

| — | samazināt neoficiālo darba algu izmaksas, tādā veidā nodrošinot budžeta nostiprināšanu; strādāt pie tā, lai nomainītu nedeklarētu darbu par oficiālu darbu, uzlabojot standarta un nestandarta līgumu pievilcību darba devējiem un nodarbinātajiem un nostiprinot likuma izpildes iespējas, |
| --- | --- |

—

samazināt neoficiālo darba algu izmaksas, tādā veidā nodrošinot budžeta nostiprināšanu; strādāt pie tā, lai nomainītu nedeklarētu darbu par oficiālu darbu, uzlabojot standarta un nestandarta līgumu pievilcību darba devējiem un nodarbinātajiem un nostiprinot likuma izpildes iespējas,

| — | sekmēt nodarbinātībai draudzīgāku uzņēmējdarbības vidi. |
| --- | --- |

—

sekmēt nodarbinātībai draudzīgāku uzņēmējdarbības vidi.

| | Piesaistīt vairāk cilvēku darba tirgum un panākt, lai darbs kļūtu par patiesu iespēju visiem






  — | pastiprināt rīcību, kas paaugstinātu efektīvas darba tirgus politikas līmeni un iedarbību tādā līmenī, kas aptvertu lielāko daļu pasīvo nenodarbināto un bezdarbnieku, |
| --- | --- | --- |

Piesaistīt vairāk cilvēku darba tirgum un panākt, lai darbs kļūtu par patiesu iespēju visiem

—

pastiprināt rīcību, kas paaugstinātu efektīvas darba tirgus politikas līmeni un iedarbību tādā līmenī, kas aptvertu lielāko daļu pasīvo nenodarbināto un bezdarbnieku,

| — | paātrināt tādu efektīvu nodarbinātības dienestu izveidi visā valstī, kas piedāvā preventīvus un uz indivīdu vērstus pakalpojumus; uzlabot statistiskās pārraudzības sistēmas, |
| --- | --- |

—

paātrināt tādu efektīvu nodarbinātības dienestu izveidi visā valstī, kas piedāvā preventīvus un uz indivīdu vērstus pakalpojumus; uzlabot statistiskās pārraudzības sistēmas,

| — | tālāk paaugstināt sieviešu motivāciju piedalīties darba tirgū, ieskaitot nepilna darba laika nodarbinātību; palielināt bērnu un citu apgādājamo aprūpes iespēju pieejamību un izmantošanas iespējas, |
| --- | --- |

—

tālāk paaugstināt sieviešu motivāciju piedalīties darba tirgū, ieskaitot nepilna darba laika nodarbinātību; palielināt bērnu un citu apgādājamo aprūpes iespēju pieejamību un izmantošanas iespējas,

| — | noteikt visaptverošu stratēģiju darbīgai novecošanai, lai nodrošinātu elastīgus darba līgumus un finansiālus stimulus, kas savukārt veicinātu, lai gados vecāki darba ņēmēji ilgāk paliktu nodarbināti un atbalstītu prasmju attīstīšanu. |
| --- | --- |

—

noteikt visaptverošu stratēģiju darbīgai novecošanai, lai nodrošinātu elastīgus darba līgumus un finansiālus stimulus, kas savukārt veicinātu, lai gados vecāki darba ņēmēji ilgāk paliktu nodarbināti un atbalstītu prasmju attīstīšanu.

| | Arvien vairāk ieguldīt cilvēkkapitālā un mūžizglītībā






  — | samazināt priekšlaicīgu aiziešanu no skolas un pastiprināt izglītības nozīmi darba tirgū, |
| --- | --- | --- |

Arvien vairāk ieguldīt cilvēkkapitālā un mūžizglītībā

—

samazināt priekšlaicīgu aiziešanu no skolas un pastiprināt izglītības nozīmi darba tirgū,

| — | pārskatīt finansiālus stimulus, lai sekmētu mūžizglītību un palielinātu iesaistīšanos apmācībās, jo īpaši attiecībā uz mazkvalificētajiem iedzīvotājiem un imigrantiem. |
| --- | --- |

—

pārskatīt finansiālus stimulus, lai sekmētu mūžizglītību un palielinātu iesaistīšanos apmācībās, jo īpaši attiecībā uz mazkvalificētajiem iedzīvotājiem un imigrantiem.

SPĀNIJA

Laika posmā starp 1997. un 2002. gadu Spānijai bija augstākais nodarbinātības līmeņa pieaugums un augstākā bezdarba līmeņa samazināšanās starp dalībvalstīm. Tomēr bezdarbs joprojām ir augstāks par ES vidējo, kamēr nodarbinātības līmenis saglabājas krietni zemāks. Ņemot vērā lielās atšķirības starpreģionālajos rādītājos, pievēršanās reģionālajām atšķirībām joprojām ir prioritāra. Īpaši zema saglabājas sieviešu līdzdalība un gados vecāku darba ņēmēju nodarbinātības līmenis. Turklāt sevišķi liela cilvēku daļa (apmēram trešdaļa no darba ņēmējiem) joprojām ir nodarbināti, izmantojot terminētos līgumus. Darba ražīgums saglabājas zemā līmenī. Vispārējais zināšanu apgūšanas līmenis un pieaugušo līdzdalība apmācībā ir visai zema. Pēdējos gados darba piedāvājumu veicinājusi pieaugošā imigrācija.

Nodarbinātības darba grupas vērtējums un Apvienotā pārskata par nodarbinātību analīze attiecībā uz ES pamatnostādņu īstenošanu, kā arī Padomes 2003. gada ieteikumi pierāda, ka Spānijai nekavējoties jāizvirza šādas prioritātes:

| | Palielināt darba ņēmēju un uzņēmumu piemērošanās spējas






  — | stimulēt darba organizācijas modernizāciju, lai nostiprinātu produktivitāti un kvalitāti darbā, |
| --- | --- | --- |

Palielināt darba ņēmēju un uzņēmumu piemērošanās spējas

—

stimulēt darba organizācijas modernizāciju, lai nostiprinātu produktivitāti un kvalitāti darbā,

| — | pārskatīt noteiktos pamatnosacījumus, izveidojot darbiniekiem pievilcīgākus ilglaicīgos darba līgumus, un apkarot terminētu darba līgumu izmantošanu, tādā veidā vēršoties pret darba tirgus sadrumstalotību; palielināt pagaidu darba faktora pievilcību darba ņēmējiem; novērst šķēršļus nepilna darba laika darbam, |
| --- | --- |

—

pārskatīt noteiktos pamatnosacījumus, izveidojot darbiniekiem pievilcīgākus ilglaicīgos darba līgumus, un apkarot terminētu darba līgumu izmantošanu, tādā veidā vēršoties pret darba tirgus sadrumstalotību; palielināt pagaidu darba faktora pievilcību darba ņēmējiem; novērst šķēršļus nepilna darba laika darbam,

| — | izmantot iespējas izpeļņas diferencēšanai saskaņā ar produktivitātes attīstību vietējā, reģionālā un nozares līmenī (skatīt BEPG 5. pamatnostādni). |
| --- | --- |

—

izmantot iespējas izpeļņas diferencēšanai saskaņā ar produktivitātes attīstību vietējā, reģionālā un nozares līmenī (skatīt BEPG 5. pamatnostādni).

| | Piesaistīt vairāk cilvēku darba tirgum un panākt, lai darbs kļūtu par patiesu iespēju visiem






  — | paaugstināt finansiālos stimulus sievietēm, lai veicinātu viņu līdzdalību darba tirgū; palielināt bērnu un citu apgādājamo aprūpes iespēju pieejamību un izmantošanas iespējas, |
| --- | --- | --- |

Piesaistīt vairāk cilvēku darba tirgum un panākt, lai darbs kļūtu par patiesu iespēju visiem

—

paaugstināt finansiālos stimulus sievietēm, lai veicinātu viņu līdzdalību darba tirgū; palielināt bērnu un citu apgādājamo aprūpes iespēju pieejamību un izmantošanas iespējas,

| — | nodrošināt lielāku efektīvu darba tirgus pasākumu pieejamību un iedarbību maznodrošinātajiem iedzīvotājiem, it īpaši gados jauniem cilvēkiem, cilvēkiem ar invaliditāti, imigrantiem un ilgstoši nenodarbinātajiem; pabeigt valsts nodarbinātības dienestu modernizāciju, ieskaitot statistiskās pārraudzības sistēmu; nostiprināt sadarbību starp reģionālajiem nodarbinātības dienestiem; un vērsties pret atlikušajiem šķēršļiem, kas traucē ģeogrāfiskajam kustīgumam, |
| --- | --- |

—

nodrošināt lielāku efektīvu darba tirgus pasākumu pieejamību un iedarbību maznodrošinātajiem iedzīvotājiem, it īpaši gados jauniem cilvēkiem, cilvēkiem ar invaliditāti, imigrantiem un ilgstoši nenodarbinātajiem; pabeigt valsts nodarbinātības dienestu modernizāciju, ieskaitot statistiskās pārraudzības sistēmu; nostiprināt sadarbību starp reģionālajiem nodarbinātības dienestiem; un vērsties pret atlikušajiem šķēršļiem, kas traucē ģeogrāfiskajam kustīgumam,

| — | noteikt visaptverošu stratēģiju darbīgai novecošanai, kas nodrošinātu elastīgus darba līgumus, finansiālos stimulus, kas motivētu gados vecākus darba ņēmējus ilgāk palikt nodarbinātiem un piedalīties apmācībā. |
| --- | --- |

—

noteikt visaptverošu stratēģiju darbīgai novecošanai, kas nodrošinātu elastīgus darba līgumus, finansiālos stimulus, kas motivētu gados vecākus darba ņēmējus ilgāk palikt nodarbinātiem un piedalīties apmācībā.

| | Arvien vairāk ieguldīt cilvēkkapitālā un mūžizglītībā






  — | samazināt priekšlaicīgu aiziešanu no skolas un nodrošināt kvalitāti un terciārās izglītības nozīmi darba tirgū, |
| --- | --- | --- |

Arvien vairāk ieguldīt cilvēkkapitālā un mūžizglītībā

—

samazināt priekšlaicīgu aiziešanu no skolas un nodrošināt kvalitāti un terciārās izglītības nozīmi darba tirgū,

| — | nostiprināt finansiālus stimulus mūžizglītībai, lai tādējādi palielinātu līdzdalību tajā un jo īpaši mazkvalificēto darba ņēmēju līdzdalību. |
| --- | --- |

—

nostiprināt finansiālus stimulus mūžizglītībai, lai tādējādi palielinātu līdzdalību tajā un jo īpaši mazkvalificēto darba ņēmēju līdzdalību.

FRANCIJA

Francijā vispārējais nodarbinātības līmenis ir zem ES vidējā līmeņa. Gados vecāku darba ņēmēju (55–64 gadu vecu) nodarbinātības līmenis ir viens no zemākajiem ES. Laikā no 1997. gada līdz 2000. gadam bezdarbs ievērojami kritās, bet atkal ir cēlies sakarā ar ekonomikas palēnināšanos. Bezdarbs saglabājas starp augstākajiem ES, un īpaši augsts tas ir jauniem cilvēkiem (15–24 gadus veciem). Nepilsoņu nodarbinātības līmenis ir uzkrītoši zems, sevišķi sievietēm. Terminēto darba līgumu daļa turpina pārsniegt ES 15 vidējo, turpretim pieaugušo līdzdalība izglītībā un apmācībās saglabājas tik tikko zem vidējā.

Nodarbinātības darba grupas vērtējums un Apvienotā pārskata par nodarbinātību analīze attiecībā uz ES pamatnostādņu īstenošanu, kā arī Padomes 2003. gada ieteikumi pierāda, ka Francijai nekavējoties jāizvirza šādas prioritātes:

| | Palielināt darba ņēmēju un uzņēmumu piemērošanās spējas






  — | veicināt ar terminēto darba līgumu nodarbināto cilvēku pāreju uz ilglaicīgajiem darba līgumiem, lai tādējādi izvairītos no darba tirgus sadrumstalotības un palielinātu iespējas palikt un progresēt darba tirgū, |
| --- | --- | --- |

Palielināt darba ņēmēju un uzņēmumu piemērošanās spējas

—

veicināt ar terminēto darba līgumu nodarbināto cilvēku pāreju uz ilglaicīgajiem darba līgumiem, lai tādējādi izvairītos no darba tirgus sadrumstalotības un palielinātu iespējas palikt un progresēt darba tirgū,

| — | izstrādāt efektīvāku sistēmu pārkārtošanās pārskatīšanai un organizēšanai, |
| --- | --- |

—

izstrādāt efektīvāku sistēmu pārkārtošanās pārskatīšanai un organizēšanai,

| — | veicināt uzņēmējdarbībai draudzīgu vidi, lai attīstītu MVU, un pārraudzīt, kā virzās pieaugošais uzņēmējdarbību uzsākušo skaits. |
| --- | --- |

—

veicināt uzņēmējdarbībai draudzīgu vidi, lai attīstītu MVU, un pārraudzīt, kā virzās pieaugošais uzņēmējdarbību uzsākušo skaits.

| | Piesaistīt vairāk cilvēku darba tirgum un panākt, lai darbs kļūtu par patiesu iespēju visiem






  — | pārraudzīt pensijas reformas iespaidu uz pensijā došanās vecumu un izstrādāt visaptverošu stratēģiju darbīgai novecošanai, lai, piemērojot darba apstākļus, saglabātu gados vecākus darba ņēmējus ilgāk nodarbinātus, kā arī nodrošināt plašāku pieejamību apmācībām un izšķiršanos samazināt plānus par priekšlaicīgu aiziešanu pensijā, |
| --- | --- | --- |

Piesaistīt vairāk cilvēku darba tirgum un panākt, lai darbs kļūtu par patiesu iespēju visiem

—

pārraudzīt pensijas reformas iespaidu uz pensijā došanās vecumu un izstrādāt visaptverošu stratēģiju darbīgai novecošanai, lai, piemērojot darba apstākļus, saglabātu gados vecākus darba ņēmējus ilgāk nodarbinātus, kā arī nodrošināt plašāku pieejamību apmācībām un izšķiršanos samazināt plānus par priekšlaicīgu aiziešanu pensijā,

| — | uzlabot nodarbinātības dienestu sadarbību, lai nostiprinātu katram cilvēkam atsevišķu pakalpojumu piedāvājumu; radīt efektīvu piekļūšanu darbam un apmācībai nenodarbinātajiem gados jauniem cilvēkiem un imigrantiem, it īpaši sievietēm, |
| --- | --- |

—

uzlabot nodarbinātības dienestu sadarbību, lai nostiprinātu katram cilvēkam atsevišķu pakalpojumu piedāvājumu; radīt efektīvu piekļūšanu darbam un apmācībai nenodarbinātajiem gados jauniem cilvēkiem un imigrantiem, it īpaši sievietēm,

| — | nodrošināt atbilstošu nesenās bezdarba apdrošināšanas sistēmas reformas izvērtēšanu un garantēt, ka tā atbilst prasībām un ir efektīva darba meklēšanai. |
| --- | --- |

—

nodrošināt atbilstošu nesenās bezdarba apdrošināšanas sistēmas reformas izvērtēšanu un garantēt, ka tā atbilst prasībām un ir efektīva darba meklēšanai.

| | Arvien vairāk ieguldīt cilvēkkapitālā un mūžizglītībā






  — | nodrošināt, lai sociālo partneru vienošanās par arodapmācību un tiesības uz apmācību visu darba ņēmēja mūžu rada tās iedzīvotāju daļas palielināšanos, kuri ir iesaistīti apmācībā, īpaši uzmanību pievēršot mazkvalificētajiem un MVU strādājošajiem darba ņēmējiem, |
| --- | --- | --- |

Arvien vairāk ieguldīt cilvēkkapitālā un mūžizglītībā

—

nodrošināt, lai sociālo partneru vienošanās par arodapmācību un tiesības uz apmācību visu darba ņēmēja mūžu rada tās iedzīvotāju daļas palielināšanos, kuri ir iesaistīti apmācībā, īpaši uzmanību pievēršot mazkvalificētajiem un MVU strādājošajiem darba ņēmējiem,

| — | samazināt priekšlaicīgu skolas pamešanu; sekmēt un atbalstīt plašāku un vieglāku piekļūšanu apmācībai kā māceklim. |
| --- | --- |

—

samazināt priekšlaicīgu skolas pamešanu; sekmēt un atbalstīt plašāku un vieglāku piekļūšanu apmācībai kā māceklim.

ĪRIJA

Īrija kopš 1997. gada ir ievērojami progresējusi nodarbinātības un ražīguma rezultātu ziņā. Kopējais nodarbinātības līmenis ir cēlies no 56,1 % līdz 65,3 %, turpretī bezdarbs ir krities gandrīz par divām trešdaļām un ilgtermiņa bezdarbs - no 5,6 % līdz 1,3 %. Uzlabojusies sieviešu līdzdalība darbaspēka resursos, bet joprojām pastāv nozīmīga atšķirība starp sieviešu un vīriešu nodarbinātības līmeņiem, un tāpat liela atšķirība pastāv dzimumu izpeļņā. Darbaspēka trūkums joprojām ir problēma, lai gan pieaugošā imigrācija to ir mazinājusi. Nozīmīgs Īrijas panākumu faktors ir tās spēja piesaistīt tiešas ārvalstu investīcijas. Svarīgi faktori ir arī sociālā sadarbība, Īrijas nodokļu sistēma, labi sakārtota vide un ieguldījumi cilvēkkapitālā.

Nodarbinātības darba grupas vērtējums un Apvienotā pārskata par nodarbinātību analīze attiecībā uz ES pamatnostādņu īstenošanu, kā arī Padomes 2003. gada ieteikumi pierāda, ka Īrijai nekavējoties jāizvirza šādas prioritātes:

| | Piesaistīt vairāk cilvēku darba tirgum un panākt, lai darbs kļūtu par patiesu iespēju visiem






  — | palielināt iespēju piekļūt aktīvā darba tirgus pasākumiem vēl lielākai daļai nenodarbināto un pasīvo iedzīvotāju un nodrošināt šo pasākumu efektivitāti, |
| --- | --- | --- |

Piesaistīt vairāk cilvēku darba tirgum un panākt, lai darbs kļūtu par patiesu iespēju visiem

—

palielināt iespēju piekļūt aktīvā darba tirgus pasākumiem vēl lielākai daļai nenodarbināto un pasīvo iedzīvotāju un nodrošināt šo pasākumu efektivitāti,

| — | palielināt bērnu aprūpes iespēju nodrošinājumu un pieejamību un steidzami rīkoties, lai risinātu cēloņus dzimumu izpeļņas atšķirībām. |
| --- | --- |

—

palielināt bērnu aprūpes iespēju nodrošinājumu un pieejamību un steidzami rīkoties, lai risinātu cēloņus dzimumu izpeļņas atšķirībām.

| | Arvien vairāk ieguldīt cilvēkkapitālā un mūžizglītībā






  — | īstenot saskaņotu mūžizglītības stratēģiju, lai samazinātu priekšlaicīgu skolas pamešanu un palielinātu līdzdalību apmācībās, īpaši attiecībā uz mazkvalificētiem un gados vecākiem darba ņēmējiem. |
| --- | --- | --- |

Arvien vairāk ieguldīt cilvēkkapitālā un mūžizglītībā

—

īstenot saskaņotu mūžizglītības stratēģiju, lai samazinātu priekšlaicīgu skolas pamešanu un palielinātu līdzdalību apmācībās, īpaši attiecībā uz mazkvalificētiem un gados vecākiem darba ņēmējiem.

ITĀLIJA

Neskatoties uz vājajiem ekonomikas apstākļiem, nodarbinātības līmenis turpina palikt pozitīvs un kopš 1997. gada apliecina uzlabošanos. Tomēr nodarbinātības līmenis joprojām ir viens no zemākajiem ES. Arī sieviešu līdzdalība un gados vecāku darba ņēmēju nodarbinātības līmenis saglabājas kā viens no zemākajiem ES 25. Pēdējā laikā samazinājies bezdarbs, tomēr tas joprojām ir augstāks par ES 15 vidējo rādītāju. Salīdzinot 5 % lielo bezdarbu centrālajā ziemeļu daļā ar 18 % bezdarbu dienvidos, prioritāra ir pievēršanās būtiskām reģionālām atšķirībām. Nedeklarēts darbs joprojām ir īpaši svarīga problēma, pat ja ir sakārtots nodarbinātības stāvoklis 700 000 imigrantiem. Vispārējais zināšanu apgūšanas līmenis un līdzdalība apmācībās saglabājas sevišķi zema.

Nodarbinātības darba grupas vērtējums un Apvienotā pārskata par nodarbinātību analīze attiecībā uz ES pamatnostādņu īstenošanu, kā arī Padomes 2003. gada ieteikumi pierāda, ka Itālijai nekavējoties jāizvirza šādas prioritātes:

| | Palielināt darba ņēmēju un uzņēmumu piemērošanās spējas






  — | uzmanīgi sekot noteiktajām reformām, kuru nolūks ir samazināt neatbilstību starp ilglaicīgajiem un terminētajiem līgumiem un darba tirgus sadrumstalotību; uzlabot bezdarba apdrošināšanas līmeni, nodrošinājumu un efektivitāti, |
| --- | --- | --- |

Palielināt darba ņēmēju un uzņēmumu piemērošanās spējas

—

uzmanīgi sekot noteiktajām reformām, kuru nolūks ir samazināt neatbilstību starp ilglaicīgajiem un terminētajiem līgumiem un darba tirgus sadrumstalotību; uzlabot bezdarba apdrošināšanas līmeni, nodrošinājumu un efektivitāti,

| — | tālāk samazināt neoficiāli algota darba izmaksas, jo īpaši zemu apmaksātajiem darba ņēmējiem, tādā veidā nodrošinot budžeta nostiprināšanu; veikt vairāk pasākumu, lai pārmainītu nedeklarēto darbu par oficiālu darbu, novēršot nodokļu bremzējošo ietekmi un uzlabojot likuma ieviešanas iespējas, |
| --- | --- |

—

tālāk samazināt neoficiāli algota darba izmaksas, jo īpaši zemu apmaksātajiem darba ņēmējiem, tādā veidā nodrošinot budžeta nostiprināšanu; veikt vairāk pasākumu, lai pārmainītu nedeklarēto darbu par oficiālu darbu, novēršot nodokļu bremzējošo ietekmi un uzlabojot likuma ieviešanas iespējas,

| — | aicināt sociālos partnerus pārskatīt algu izmaksas sistēmas, ņemot vērā reģionālā darba tirgus atšķirības (skatīt BEPG 5. pamatnostādni). |
| --- | --- |

—

aicināt sociālos partnerus pārskatīt algu izmaksas sistēmas, ņemot vērā reģionālā darba tirgus atšķirības (skatīt BEPG 5. pamatnostādni).

| | Piesaistīt vairāk cilvēku darba tirgum un panākt, lai darbs kļūtu par patiesu iespēju visiem






  — | kopā ar reģionālajām pārvaldes iestādēm nodrošināt efektīvu nodarbinātības dienestu attīstību visā valstī un ieviest sadarbību starp valsts un privātajiem pakalpojumu sniedzējiem; palielināt piekļūšanas iespējas efektīviem individualizētiem pakalpojumiem un palielināt plānus par līdzdalību aktīvajā darba tirgū, jo īpaši dienvidos; pievērst pastiprinātu uzmanību gados jauno, maznodrošināto un mazkvalificēto nodarbināto stāvoklim; nekavējoties ieviest visu valsti aptverošu, datorizētu darba tirgus informācijas sistēmu, |
| --- | --- | --- |

Piesaistīt vairāk cilvēku darba tirgum un panākt, lai darbs kļūtu par patiesu iespēju visiem

—

kopā ar reģionālajām pārvaldes iestādēm nodrošināt efektīvu nodarbinātības dienestu attīstību visā valstī un ieviest sadarbību starp valsts un privātajiem pakalpojumu sniedzējiem; palielināt piekļūšanas iespējas efektīviem individualizētiem pakalpojumiem un palielināt plānus par līdzdalību aktīvajā darba tirgū, jo īpaši dienvidos; pievērst pastiprinātu uzmanību gados jauno, maznodrošināto un mazkvalificēto nodarbināto stāvoklim; nekavējoties ieviest visu valsti aptverošu, datorizētu darba tirgus informācijas sistēmu,

| — | palielināt bērnu un citu apgādājamo aprūpes iespēju nodrošinājumu un pieejamību, īpaši bērniem, kas jaunāki par trīs gadiem, lai tādējādi veicinātu sieviešu līdzdalību darba tirgū, ieskaitot darbos uz nepilnu laiku, |
| --- | --- |

—

palielināt bērnu un citu apgādājamo aprūpes iespēju nodrošinājumu un pieejamību, īpaši bērniem, kas jaunāki par trīs gadiem, lai tādējādi veicinātu sieviešu līdzdalību darba tirgū, ieskaitot darbos uz nepilnu laiku,

| — | izstrādāt plānotu darbīgas novecošanas stratēģiju un nodrošināt, ka paredzētās reformas nodrošina attiecīgus finansiālus stimulus, lai tādējādi noturētu darba ņēmējus nodarbinātības apritē un novērstu priekšlaicīgu aiziešanu pensijā. |
| --- | --- |

—

izstrādāt plānotu darbīgas novecošanas stratēģiju un nodrošināt, ka paredzētās reformas nodrošina attiecīgus finansiālus stimulus, lai tādējādi noturētu darba ņēmējus nodarbinātības apritē un novērstu priekšlaicīgu aiziešanu pensijā.

| | Arvien vairāk ieguldīt cilvēkkapitālā un mūžizglītībā






  — | pārraudzīt nesenās reformas un pārliecināties, ka tās paaugstina darbaspēka vispārējo zināšanu apgūšanas līmeni, samazina priekšlaicīgu skolas pamešanu un palielina terciārās izglītības nozīmi darba tirgū, tādējādi atvieglojot pāreju darbā, |
| --- | --- | --- |

Arvien vairāk ieguldīt cilvēkkapitālā un mūžizglītībā

—

pārraudzīt nesenās reformas un pārliecināties, ka tās paaugstina darbaspēka vispārējo zināšanu apgūšanas līmeni, samazina priekšlaicīgu skolas pamešanu un palielina terciārās izglītības nozīmi darba tirgū, tādējādi atvieglojot pāreju darbā,

| — | nodrošināt efektīvus finansiālus stimulus mūžizglītībai un kopā ar sociālajiem partneriem palielināt līdzdalību apmācībā – galvenokārt mazkvalificētā darbaspēka līdzdalību, tai skaitā balstoties uz starpprofesiju fondu efektīvu veidošanu. |
| --- | --- |

—

nodrošināt efektīvus finansiālus stimulus mūžizglītībai un kopā ar sociālajiem partneriem palielināt līdzdalību apmācībā – galvenokārt mazkvalificētā darbaspēka līdzdalību, tai skaitā balstoties uz starpprofesiju fondu efektīvu veidošanu.

LUKSEMBURGA

Luksemburgas nodarbinātības līmenis ir tuvs ES vidējam līmenim, bet tomēr tas ir zem ES plānotā. Saglabājas zems bezdarbs, un ilglaicīga bezdarba līmenis ir viens no zemākajiem ES.

Tomēr ekonomiskais sprādziens 1990. gadu beigās nav izraisījis visaptverošu nodarbinātības līmeņa celšanos. Jaunas darbavietas galvenokārt aizņēmuši pārrobežu strādnieki un sievietes, kamēr nodarbinātība gados vecākiem darba ņēmējiem saglabājās ļoti zemā līmenī. Līdzdalība izglītībā un apmācībās saglabājas zem ES 15 vidējā rādītāja.

Nodarbinātības darba grupas vērtējums un Apvienotā pārskata par nodarbinātību analīze attiecībā uz ES pamatnostādņu īstenošanu, kā arī Padomes 2003. gada ieteikumi pierāda, ka Luksemburgai nekavējoties jāizvirza šādas prioritātes:

| | Palielināt darba ņēmēju un uzņēmumu piemērošanās spējas






  — | atbalstīt jaunas uzņēmējdarbības uzsākšanu un veicināt uzņēmējdarbības apmācību, lai aicinātu izveidot alternatīvas darba vietas. |
| --- | --- | --- |

Palielināt darba ņēmēju un uzņēmumu piemērošanās spējas

—

atbalstīt jaunas uzņēmējdarbības uzsākšanu un veicināt uzņēmējdarbības apmācību, lai aicinātu izveidot alternatīvas darba vietas.

| | Piesaistīt vairāk cilvēku darba tirgum un panākt, lai darbs kļūtu par patiesu iespēju visiem






  — | izveidot visaptverošu stratēģiju darbīgai novecošanai, īpaši privātajā sektorā, un atbalstīt nesenos finansiālos stimulus, lai darba ņēmējus ilgāk saglabātu nodarbinātības apritē, izšķiroties samazināt plānus par priekšlaicīgu aiziešanu pensijā, |
| --- | --- | --- |

Piesaistīt vairāk cilvēku darba tirgum un panākt, lai darbs kļūtu par patiesu iespēju visiem

—

izveidot visaptverošu stratēģiju darbīgai novecošanai, īpaši privātajā sektorā, un atbalstīt nesenos finansiālos stimulus, lai darba ņēmējus ilgāk saglabātu nodarbinātības apritē, izšķiroties samazināt plānus par priekšlaicīgu aiziešanu pensijā,

| — | veicināt uz darbu orientētus risinājumus cilvēkiem, kuri ietilpst invaliditātes grupās un ir darbaspējīgi, |
| --- | --- |

—

veicināt uz darbu orientētus risinājumus cilvēkiem, kuri ietilpst invaliditātes grupās un ir darbaspējīgi,

| — | uzlabot pakalpojumus, kas nodrošina labāku darba un personiskās dzīves sabalansēšanu, un iedrošināt sievietes atgriezties darbā pēc ilga laika posma ārpus darba tirgus; rīkoties, lai risinātu dzimumu izpeļņas atšķirību cēloņus. |
| --- | --- |

—

uzlabot pakalpojumus, kas nodrošina labāku darba un personiskās dzīves sabalansēšanu, un iedrošināt sievietes atgriezties darbā pēc ilga laika posma ārpus darba tirgus; rīkoties, lai risinātu dzimumu izpeļņas atšķirību cēloņus.

| | Arvien vairāk ieguldīt cilvēkkapitālā un mūžizglītībā






  — | nodrošināt efektīvu pamata noteikumu ieviešanu apmācību turpināšanai ar nolūku nostiprināt finansiālus stimulus mūžizglītībai un palielināt līdzdalību apmācībā, īpaši attiecībā uz mazkvalificēto darbaspēku, |
| --- | --- | --- |

Arvien vairāk ieguldīt cilvēkkapitālā un mūžizglītībā

—

nodrošināt efektīvu pamata noteikumu ieviešanu apmācību turpināšanai ar nolūku nostiprināt finansiālus stimulus mūžizglītībai un palielināt līdzdalību apmācībā, īpaši attiecībā uz mazkvalificēto darbaspēku,

| — | pārskatīt vispārējo mūžizglītības sistēmu, lai panāktu labāku saskaņu starp izglītības un apmācības sistēmām un samazinātu priekšlaicīgu aiziešanu no skolas. |
| --- | --- |

—

pārskatīt vispārējo mūžizglītības sistēmu, lai panāktu labāku saskaņu starp izglītības un apmācības sistēmām un samazinātu priekšlaicīgu aiziešanu no skolas.

NĪDERLANDE

Lai gan sieviešu un vīriešu nodarbinātības līmenis krietni pārsniedz Lisabonas mērķos noteiktos, imigrantu nodarbinātības līmenis joprojām ir zems. Darba tirgum raksturīgs izcili augsts nepilnas slodzes darba līmenis (apmēram 44 % no darba ņēmējiem) un liels to cilvēku skaits, kuri saņem invaliditātes pabalstus. Gados vecāku darba ņēmēju nodarbinātības līmenis pārsniedz ES vidējo, bet tas tomēr ir zemāks par ES plānos noteikto. Kopš 2001. gada ievērojami audzis bezdarbs, kaut gan tas joprojām ir viens no zemākajiem ES. Valdība un sociālie partneri 2003. gada rudenī parakstīja vienošanos, kas, cita starpā, ietver algu pieauguma iesaldēšanu 2004. un 2005. gadā.

Nodarbinātības darba grupas vērtējums un Apvienotā pārskata par nodarbinātību analīze attiecībā uz ES pamatnostādņu īstenošanu, kā arī Padomes 2003. gada ieteikumi pierāda, ka Nīderlandei nekavējoties jāizvirza šādas prioritātes:

| | Palielināt darba ņēmēju un uzņēmumu piemērošanās spējas






  — | īstenot un uzmanīgi sekot algu pieaugumam saskaņā ar “rudens vienošanos” starp valdību un sociālajiem partneriem (skatīt BEPG 5. pamatnostādni). |
| --- | --- | --- |

Palielināt darba ņēmēju un uzņēmumu piemērošanās spējas

—

īstenot un uzmanīgi sekot algu pieaugumam saskaņā ar “rudens vienošanos” starp valdību un sociālajiem partneriem (skatīt BEPG 5. pamatnostādni).

| | Piesaistīt vairāk cilvēku darba tirgum un panākt, lai darbs kļūtu par patiesu iespēju visiem






  — | veikt sistemātiskas darba spēju pārbaudes cilvēkiem, kuri saņem invaliditātes pabalstus, un palīdzēt darba spējīgajiem atrast piemērotu darbu un sagatavoties tam; pievērst īpašu uzmanību tām invaliditātes cilvēku grupām, kuras ir visvairāk pārstāvētas, piemēram, tādām kā sievietes, kas jaunākas par 40 gadiem, |
| --- | --- | --- |

Piesaistīt vairāk cilvēku darba tirgum un panākt, lai darbs kļūtu par patiesu iespēju visiem

—

veikt sistemātiskas darba spēju pārbaudes cilvēkiem, kuri saņem invaliditātes pabalstus, un palīdzēt darba spējīgajiem atrast piemērotu darbu un sagatavoties tam; pievērst īpašu uzmanību tām invaliditātes cilvēku grupām, kuras ir visvairāk pārstāvētas, piemēram, tādām kā sievietes, kas jaunākas par 40 gadiem,

| — | pastiprināt preventīvu pieeju pieaugušajiem; uzlabot pastāvošo pasākumu efektivitāti un to pieejamību sociālo pabalstu saņēmējiem un cilvēkiem ar lielāko pasivitātes risku; sekmēt imigrantu integrāciju, |
| --- | --- |

—

pastiprināt preventīvu pieeju pieaugušajiem; uzlabot pastāvošo pasākumu efektivitāti un to pieejamību sociālo pabalstu saņēmējiem un cilvēkiem ar lielāko pasivitātes risku; sekmēt imigrantu integrāciju,

| — | apvienot priekšlaicīgas pensionēšanās plānu novēršanu ar finansiāliem stimuliem, lai tādējādi darba ņēmējus ilgāk paturētu darbā un apmācībās, īpaši mazkvalificētos, gados vecākus darba ņēmējus, |
| --- | --- |

—

apvienot priekšlaicīgas pensionēšanās plānu novēršanu ar finansiāliem stimuliem, lai tādējādi darba ņēmējus ilgāk paturētu darbā un apmācībās, īpaši mazkvalificētos, gados vecākus darba ņēmējus,

| — | veicināt pāreju no nepilnas slodzes darbiem uz pilnas slodzes darbiem; steidzami rīkoties, lai risinātu cēloņus dzimumu izpeļņas atšķirībām; palielināt bērnu aprūpes pieejamību. |
| --- | --- |

—

veicināt pāreju no nepilnas slodzes darbiem uz pilnas slodzes darbiem; steidzami rīkoties, lai risinātu cēloņus dzimumu izpeļņas atšķirībām; palielināt bērnu aprūpes pieejamību.

| | Arvien vairāk ieguldīt cilvēkkapitālā un mūžizglītībā






  — | rīkoties, lai samazinātu priekšlaicīgu skolas pamešanu; pastiprināt finansiālus stimulus, lai attīstītu mūžizglītību un palielinātu līdzdalību apmācībās, īpaši attiecībā uz mazkvalificētajiem un pasīvajiem. |
| --- | --- | --- |

Arvien vairāk ieguldīt cilvēkkapitālā un mūžizglītībā

—

rīkoties, lai samazinātu priekšlaicīgu skolas pamešanu; pastiprināt finansiālus stimulus, lai attīstītu mūžizglītību un palielinātu līdzdalību apmācībās, īpaši attiecībā uz mazkvalificētajiem un pasīvajiem.

AUSTRIJA

Kopumā Austrija ir sasniegusi augstu nodarbinātības līmeni un samērā augstu sieviešu nodarbinātības līmeni, kas atbilst Lisabonas mērķos noteiktajam. Bezdarbs ir viens no zemākajiem ES. Nozīmīga loma darba organizācijas modernizēšanā, darba likumdošanas uzlabošanā un apmierinošas algu attīstības nodrošināšanā ir sociālajai partnerībai. Tomēr īpaši zems ir gados vecāko darba ņēmēju nodarbinātības līmenis. Nodarbinātības pieaugums ir palēninājies, un bezdarbs sācis pieaugt. Pieaugušo dalība izglītībā un apmācībā ir zemāka par ES vidējo. Dzimumu darba algu atšķirības saglabājas kā vienas no augstākajām ES.

Nodarbinātības darba grupas vērtējums un Apvienotā pārskata par nodarbinātību analīze attiecībā uz ES pamatnostādņu īstenošanu, kā arī Padomes 2003. gada ieteikumi pierāda, ka Austrijai nekavējoties jāizvirza šādas prioritātes:

| | Palielināt darba ņēmēju un uzņēmumu piemērošanās spējas






  — | pārraudzīt un nepieciešamības gadījumā papildināt reformas par izstāšanās pabalsta tiesību aktu un plānoto tiesību ieviešanu uz bezdarba pabalstu pašnodarbinātajiem, tādējādi paaugstinot profesionāļu kustīguma līmeni. |
| --- | --- | --- |

Palielināt darba ņēmēju un uzņēmumu piemērošanās spējas

—

pārraudzīt un nepieciešamības gadījumā papildināt reformas par izstāšanās pabalsta tiesību aktu un plānoto tiesību ieviešanu uz bezdarba pabalstu pašnodarbinātajiem, tādējādi paaugstinot profesionāļu kustīguma līmeni.

| | Piesaistīt vairāk cilvēku darba tirgum un panākt, lai darbs kļūtu par patiesu iespēju visiem






  — | izstrādāt visaptverošu stratēģiju darbīgai novecošanai, kas ietvertu plānu par iespējām samazināt priekšlaicīgu aiziešanu pensijā, finansiālu stimulu paplašināšanu gados vecāku cilvēku saglabāšanai darbā, it īpaši attiecībā uz gados vecākām sievietēm; pārraudzīt pensijas sistēmas pārskatīšanas ietekmi uz faktisko pensionēšanās vecumu un progresu valsts mērķu virzienā, |
| --- | --- | --- |

Piesaistīt vairāk cilvēku darba tirgum un panākt, lai darbs kļūtu par patiesu iespēju visiem

—

izstrādāt visaptverošu stratēģiju darbīgai novecošanai, kas ietvertu plānu par iespējām samazināt priekšlaicīgu aiziešanu pensijā, finansiālu stimulu paplašināšanu gados vecāku cilvēku saglabāšanai darbā, it īpaši attiecībā uz gados vecākām sievietēm; pārraudzīt pensijas sistēmas pārskatīšanas ietekmi uz faktisko pensionēšanās vecumu un progresu valsts mērķu virzienā,

| — | rīkoties, lai novērstu dzimuma izpeļņu atšķirību iemeslus; palielināt bērnu aprūpes iespēju nodrošinājumu un pieejamību, izvērtēt pašreizējās bērnu aprūpes pabalstu shēmas ietekmi uz sieviešu nodarbinātības līmeni un kvalitāti. |
| --- | --- |

—

rīkoties, lai novērstu dzimuma izpeļņu atšķirību iemeslus; palielināt bērnu aprūpes iespēju nodrošinājumu un pieejamību, izvērtēt pašreizējās bērnu aprūpes pabalstu shēmas ietekmi uz sieviešu nodarbinātības līmeni un kvalitāti.

| | Arvien vairāk ieguldīt cilvēkkapitālā un mūžizglītībā






  — | pārskatīt finansiālos stimulus, lai palielinātu līdzdalību apmācībā, īpaši attiecībā uz mazkvalificētajiem un imigrantiem. |
| --- | --- | --- |

Arvien vairāk ieguldīt cilvēkkapitālā un mūžizglītībā

—

pārskatīt finansiālos stimulus, lai palielinātu līdzdalību apmācībā, īpaši attiecībā uz mazkvalificētajiem un imigrantiem.

PORTUGĀLE

Portugāle ir tuvu tam, lai sasniegtu Lisabonas mērķi par vispārējo nodarbinātību, un nedaudz pārsniedz nodarbinātības mērķi sievietēm un gados vecākajiem darba ņēmējiem. Nesenā ekonomiskās attīstības palēnināšanās ir izsaukusi bezdarba palielināšanos, lai gan tas ir samērā zemā līmenī, salīdzinot ar ES vidējo līmeni. Ražīguma līmenis, vispārējie zināšanu apgūšanas un apmācības pieejamības līmeņi saglabājas visai zemi. Turklāt liela daļa iedzīvotāju (vairāk nekā 20 %) ir nodarbināti ar terminētiem līgumiem. Pēdējos gados darba piedāvājumu sekmējusi pieaugusī imigrācija.

Nodarbinātības darba grupas vērtējums un Apvienotā pārskata par nodarbinātību analīze attiecībā uz ES pamatnostādņu īstenošanu, kā arī Padomes 2003. gada ieteikumi pierāda, ka Portugālei nekavējoties jāizvirza šādas prioritātes:

| | Palielināt darba ņēmēju un uzņēmumu piemērošanās spējas






  — | sekmēt darba organizācijas modernizāciju, lai tādējādi nostiprinātu ražīgumu un kvalitāti darbā, |
| --- | --- | --- |

Palielināt darba ņēmēju un uzņēmumu piemērošanās spējas

—

sekmēt darba organizācijas modernizāciju, lai tādējādi nostiprinātu ražīgumu un kvalitāti darbā,

| — | balstoties uz jauno Darba likumu kodeksu, padarīt ilgtermiņa līgumus pievilcīgākus darba devējiem un darbiniekiem un pretoties darba tirgus sadrumstalotībai, |
| --- | --- |

—

balstoties uz jauno Darba likumu kodeksu, padarīt ilgtermiņa līgumus pievilcīgākus darba devējiem un darbiniekiem un pretoties darba tirgus sadrumstalotībai,

| — | izveidot efektīvāku pārkārtošanās plānošanas un organizēšanas sistēmu. |
| --- | --- |

—

izveidot efektīvāku pārkārtošanās plānošanas un organizēšanas sistēmu.

| | Piesaistīt vairāk cilvēku darba tirgum un panākt, lai darbs kļūtu par patiesu iespēju visiem






  — | pastiprināt aktīvā darba tirgus pasākumus nenodarbinātajiem un pasīvajiem un pārliecināties par to efektivitāti; pastiprināt imigrantu integrēšanas centienus, |
| --- | --- | --- |

Piesaistīt vairāk cilvēku darba tirgum un panākt, lai darbs kļūtu par patiesu iespēju visiem

—

pastiprināt aktīvā darba tirgus pasākumus nenodarbinātajiem un pasīvajiem un pārliecināties par to efektivitāti; pastiprināt imigrantu integrēšanas centienus,

| — | rīkoties, lai novērstu dzimumu izpeļņas atšķirību iemeslus privātajā sektorā, un palielināt aprūpes iespēju pieejamību bērniem un citiem apgādājamajiem, |
| --- | --- |

—

rīkoties, lai novērstu dzimumu izpeļņas atšķirību iemeslus privātajā sektorā, un palielināt aprūpes iespēju pieejamību bērniem un citiem apgādājamajiem,

| — | izstrādāt visaptverošu stratēģiju darbīgai novecošanai, kas ietvertu plānu par iespējām samazināt priekšlaicīgu aiziešanu pensijā, palielinātu apmācības pieejamību un nodrošinātu atbilstošu darba vidi. |
| --- | --- |

—

izstrādāt visaptverošu stratēģiju darbīgai novecošanai, kas ietvertu plānu par iespējām samazināt priekšlaicīgu aiziešanu pensijā, palielinātu apmācības pieejamību un nodrošinātu atbilstošu darba vidi.

| | Arvien vairāk ieguldīt cilvēkkapitālā un mūžizglītībā






  — | nodrošināt, lai valsts mūžizglītības stratēģijas rezultāts būtu kopējā darba ņēmēju zināšanu apgūšanas līmeņa celšanās, mūžizglītības finansiālo stimulu nostiprināšana un pieaugoša līdzdalība apmācībās, īpaši attiecībā uz mazkvalificētajiem, |
| --- | --- | --- |

Arvien vairāk ieguldīt cilvēkkapitālā un mūžizglītībā

—

nodrošināt, lai valsts mūžizglītības stratēģijas rezultāts būtu kopējā darba ņēmēju zināšanu apgūšanas līmeņa celšanās, mūžizglītības finansiālo stimulu nostiprināšana un pieaugoša līdzdalība apmācībās, īpaši attiecībā uz mazkvalificētajiem,

| — | samazināt priekšlaicīgu aiziešanu no skolas un nostiprināt terciārās izglītības nozīmi darba tirgū. |
| --- | --- |

—

samazināt priekšlaicīgu aiziešanu no skolas un nostiprināt terciārās izglītības nozīmi darba tirgū.

SOMIJA

Somija ir tuvu vispārējam nodarbinātības līmeņa mērķim, un tā pārsniedz sieviešu nodarbinātības līmeņa mērķi. Pēdējā desmitgadē tā ir panākusi lielu pieaugumu gados vecāku darba ņēmēju iesaistīšanā, tuvojoties ES mērķim par gados vecākiem darba ņēmējiem. Bezdarba līmenis ir augstāks par ES vidējo, un īpaši augsts tas ir gados jauniem cilvēkiem.

Nodarbinātības darba grupas vērtējums un Apvienotā pārskata par nodarbinātību analīze attiecībā uz ES pamatnostādņu īstenošanu, kā arī Padomes 2003. gada ieteikumi pierāda, ka Somijai nekavējoties jāizvirza šādas prioritātes:

| | Palielināt darba ņēmēju un uzņēmumu piemērošanās spējas






  — | samazināt ārpusalgas darba izmaksas zemu apmaksātajiem, toties saglabājot stabilas valsts finanses. |
| --- | --- | --- |

Palielināt darba ņēmēju un uzņēmumu piemērošanās spējas

—

samazināt ārpusalgas darba izmaksas zemu apmaksātajiem, toties saglabājot stabilas valsts finanses.

| | Piesaistīt vairāk cilvēku darba tirgum un panākt, lai darbs kļūtu par patiesu iespēju visiem






  — | pārraudzīt neseno reformu par aktīvā darba tirgus politikas iespaidu uz strukturālo bezdarbu un būtiskajām reģionālajām atšķirībām; ieviest īpašus pasākumus, lai sekmētu maznodrošinātu, gados jaunu cilvēku, cilvēku ar invaliditāti un imigrantu aktivizāciju un integrāciju, |
| --- | --- | --- |

Piesaistīt vairāk cilvēku darba tirgum un panākt, lai darbs kļūtu par patiesu iespēju visiem

—

pārraudzīt neseno reformu par aktīvā darba tirgus politikas iespaidu uz strukturālo bezdarbu un būtiskajām reģionālajām atšķirībām; ieviest īpašus pasākumus, lai sekmētu maznodrošinātu, gados jaunu cilvēku, cilvēku ar invaliditāti un imigrantu aktivizāciju un integrāciju,

| — | tālāk pārveidot nodokļu un pabalstu sistēmas, lai novērstu bezdarba slazdus, |
| --- | --- |

—

tālāk pārveidot nodokļu un pabalstu sistēmas, lai novērstu bezdarba slazdus,

| — | sekot darbīgas novecošanās valsts stratēģijai, uzlabojot darba apstākļus, piemaksas un nodrošinot apmācību mazkvalificētajiem un gados vecākajiem darba ņēmējiem. |
| --- | --- |

—

sekot darbīgas novecošanās valsts stratēģijai, uzlabojot darba apstākļus, piemaksas un nodrošinot apmācību mazkvalificētajiem un gados vecākajiem darba ņēmējiem.

| | Arvien vairāk ieguldīt cilvēkkapitālā un mūžizglītībā






  — | rīkoties, lai samazinātu pāragru aiziešanu no skolas un pastiprinātu apmācību mazkvalificētajiem. |
| --- | --- | --- |

Arvien vairāk ieguldīt cilvēkkapitālā un mūžizglītībā

—

rīkoties, lai samazinātu pāragru aiziešanu no skolas un pastiprinātu apmācību mazkvalificētajiem.

ZVIEDRIJA

Zviedrija pārsniedz visus ES nodarbinātības mērķus, tostarp tos, kas attiecas uz sievietēm un gados vecākiem darba ņēmējiem. Kopējais bezdarba līmenis ir apmēram 5 %. Jāatbalsta centieni izvairīties no darba piedāvājuma ierobežojumiem. Ņemot vērā iedzīvotāju novecošanos, būs nepieciešamība uzturēt darba piedāvājumu, izmantojot potenciālos darbaspēka avotus imigrantu, gados jauno un ilgstoši slimo vidū un uzlabojot darba finansiālos stimulus.

Nodarbinātības darba grupas vērtējums un Apvienotā pārskata par nodarbinātību analīze attiecībā uz ES pamatnostādņu īstenošanu, kā arī Padomes 2003. gada ieteikumi pierāda, ka Zviedrijai nekavējoties jāizvirza šādas prioritātes:

| | Palielināt darba ņēmēju un uzņēmumu piemērošanās spējas






  — | veicināt MVU attīstību, īpaši samazinot administratīvo slodzi. |
| --- | --- | --- |

Palielināt darba ņēmēju un uzņēmumu piemērošanās spējas

—

veicināt MVU attīstību, īpaši samazinot administratīvo slodzi.

| | Piesaistīt vairāk cilvēku darba tirgum un panākt, lai darbs kļūtu par patiesu iespēju visiem






  — | pievērsties ilgtermiņa slimības atvaļinājumos esošo cilvēku pieaugošajam skaitam, piedāvājot uz darbu orientētus risinājumus un uzlabojot darba apstākļus, |
| --- | --- | --- |

Piesaistīt vairāk cilvēku darba tirgum un panākt, lai darbs kļūtu par patiesu iespēju visiem

—

pievērsties ilgtermiņa slimības atvaļinājumos esošo cilvēku pieaugošajam skaitam, piedāvājot uz darbu orientētus risinājumus un uzlabojot darba apstākļus,

| — | novērst atlikušos bezdarba un pasivitātes slazdus, |
| --- | --- |

—

novērst atlikušos bezdarba un pasivitātes slazdus,

| — | uzmanīgi sekot tās rīcības rezultātiem, kas veikta, lai integrētu imigrantus darbaspēka jomā. |
| --- | --- |

—

uzmanīgi sekot tās rīcības rezultātiem, kas veikta, lai integrētu imigrantus darbaspēka jomā.

| | Arvien vairāk ieguldīt cilvēkkapitālā un mūžizglītībā






  — | samazināt pāragru aiziešanu no skolas un palielināt apmācības pieejamību mazkvalificētajiem un pasīvajiem; pievērsties topošo vājo vietu un kvalifikācijas neatbilstībai zemas un vidējas kvalifikācijas nozarēs. |
| --- | --- | --- |

Arvien vairāk ieguldīt cilvēkkapitālā un mūžizglītībā

—

samazināt pāragru aiziešanu no skolas un palielināt apmācības pieejamību mazkvalificētajiem un pasīvajiem; pievērsties topošo vājo vietu un kvalifikācijas neatbilstībai zemas un vidējas kvalifikācijas nozarēs.

APVIENOTĀ KARALISTE

Apvienotā Karaliste pārsniedz visus nodarbinātības mērķus, tostarp tos, kas attiecas uz sievietēm un gados vecākiem darba ņēmējiem. Neskatoties uz globālās ekonomikas attīstības palēnināšanos, nodarbinātības līmenis ir saglabājies diezgan stabils, un bezdarba līmenis ir krietni zem ES vidējā. Tomēr noteiktās sabiedrības aprindās un starp konkrētām grupām pastāv ekonomiskās pasivitātes koncentrācija un mazākā apmērā arī bezdarbs. Ražīguma līmenis, īpaši attiecībā pret nostrādātajām stundām, saglabājas salīdzinoši zems. Daļēji tas ir saistīts ar pārsvarā zemas kvalifikācijas darbaspēku, ieskaitot nepietiekamu pamatkvalifikāciju. Dzimumu izpeļņas atšķirības saglabājas vienas no augstākajām ES.

Nodarbinātības darba grupas vērtējums un Apvienotā pārskata par nodarbinātību analīze attiecībā uz ES pamatnostādņu īstenošanu, kā arī Padomes 2003. gada ieteikumi pierāda, ka Apvienotajai Karalistei nekavējoties jāizvirza šādas prioritātes:

| | Palielināt darba ņēmēju un uzņēmumu piemērošanās spējas






  — | nodrošināt, ka algu paaugstināšanās nepārsniedz ražīguma attīstību (skatīt BEPG 3. pamatnostādni). |
| --- | --- | --- |

Palielināt darba ņēmēju un uzņēmumu piemērošanās spējas

—

nodrošināt, ka algu paaugstināšanās nepārsniedz ražīguma attīstību (skatīt BEPG 3. pamatnostādni).

| | Piesaistīt vairāk cilvēku darba tirgum un panākt, lai darbs kļūtu par patiesu iespēju visiem






  — | nodrošināt, ka aktīvā darba tirgus politika un pabalstu sistēmas novērš kvalifikācijas kritumu un veicina darba kvalitāti, uzlabojot finansiālos stimulus un atbalstot ilgtspējīgu pasīvo un nenodarbināto cilvēku integrāciju un attīstību darba tirgū; pievērsties pieaugošajam to cilvēku skaitam, kuri pieprasa slimības vai invaliditātes pabalstus, un īpašu uzmanību veltīt vientuļajiem vecākiem un cilvēkiem, kuri dzīvo trūcīgos rajonos, |
| --- | --- | --- |

Piesaistīt vairāk cilvēku darba tirgum un panākt, lai darbs kļūtu par patiesu iespēju visiem

—

nodrošināt, ka aktīvā darba tirgus politika un pabalstu sistēmas novērš kvalifikācijas kritumu un veicina darba kvalitāti, uzlabojot finansiālos stimulus un atbalstot ilgtspējīgu pasīvo un nenodarbināto cilvēku integrāciju un attīstību darba tirgū; pievērsties pieaugošajam to cilvēku skaitam, kuri pieprasa slimības vai invaliditātes pabalstus, un īpašu uzmanību veltīt vientuļajiem vecākiem un cilvēkiem, kuri dzīvo trūcīgos rajonos,

| — | uzlabot bērnu un citu apgādājamo aprūpes iespēju nodrošinājumu un pieejamību, vairot apmācības iespējas nepilnu slodzi strādājošām sievietēm ar zemu izpeļņu un steidzami rīkoties, lai risinātu dzimumu izpeļņas atšķirības problēmas. |
| --- | --- |

—

uzlabot bērnu un citu apgādājamo aprūpes iespēju nodrošinājumu un pieejamību, vairot apmācības iespējas nepilnu slodzi strādājošām sievietēm ar zemu izpeļņu un steidzami rīkoties, lai risinātu dzimumu izpeļņas atšķirības problēmas.

| | Arvien vairāk ieguldīt cilvēkkapitālā un mūžizglītībā






  — | īstenot nacionālas un reģionālas kvalifikācijas stratēģijas, lai nodrošinātu labākus finansiālos stimulus mūžizglītībai un tādējādi paaugstinātu ražīgumu un kvalitāti darbā; likt īpašu uzsvaru uz darbaspēka lasīt un rakstītprasmes un skaitītprasmes uzlabošanu, jo īpaši uz 16-19 gadu vecu un mazkvalificētu cilvēku līdzdalību un sasniegumiem, jo sevišķi to, kas strādā trūcīgi apmaksātos darbos. |
| --- | --- | --- |

Arvien vairāk ieguldīt cilvēkkapitālā un mūžizglītībā

—

īstenot nacionālas un reģionālas kvalifikācijas stratēģijas, lai nodrošinātu labākus finansiālos stimulus mūžizglītībai un tādējādi paaugstinātu ražīgumu un kvalitāti darbā; likt īpašu uzsvaru uz darbaspēka lasīt un rakstītprasmes un skaitītprasmes uzlabošanu, jo īpaši uz 16-19 gadu vecu un mazkvalificētu cilvēku līdzdalību un sasniegumiem, jo sevišķi to, kas strādā trūcīgi apmaksātos darbos.

JAUNO DALĪBVALSTU PRIORITĀTES

KIPRA

Nodarbinātības līmenis Kiprā ir krietni augstāks par ES 15 vidējo, un bezdarba līmenis ir zems. Ārzemju strādnieku daļa, kuri bieži tiek nodarbināti kā pagaidu strādnieki, gadu gaitā ir nozīmīgi palielinājusies, reaģējot uz darba tirgus vajadzībām.

| | Palielināt darba ņēmēju un uzņēmumu piemērošanās spējas






  — | Kiprai īpašs uzdevums ir palielināt jauninājumu apjomu un dažādot pakalpojumu nozari. |
| --- | --- | --- |

Palielināt darba ņēmēju un uzņēmumu piemērošanās spējas

—

Kiprai īpašs uzdevums ir palielināt jauninājumu apjomu un dažādot pakalpojumu nozari.

| | Piesaistīt vairāk cilvēku darba tirgum un panākt, lai darbs kļūtu par patiesu iespēju visiem






  — | lai gan sieviešu līdzdalība Kiprā ir augstāka par ES vidējo rādītāju, vēl ir daudz darāmā, lai novērstu dzimumu atšķirības. Pasākumiem jāattiecas uz aprūpes iespēju uzlabošanu, sieviešu plašāku piedalīšanos apmācībās un veidu, kā palielināt nepilnas slodzes darba pievilcību, |
| --- | --- | --- |

Piesaistīt vairāk cilvēku darba tirgum un panākt, lai darbs kļūtu par patiesu iespēju visiem

—

lai gan sieviešu līdzdalība Kiprā ir augstāka par ES vidējo rādītāju, vēl ir daudz darāmā, lai novērstu dzimumu atšķirības. Pasākumiem jāattiecas uz aprūpes iespēju uzlabošanu, sieviešu plašāku piedalīšanos apmācībās un veidu, kā palielināt nepilnas slodzes darba pievilcību,

| — | lielu nodarbināto iedzīvotāju daļu veido ārzemju darba ņēmēji, kuri tiek nodarbināti kā pagaidu strādnieki. Tas ir iemesls, lai pārskatītu politiku, kas attiecas uz ārzemju darba ņēmēju nodarbinātību, ņemot vērā gan viņu ieguldījumu darba tirgus elastīgumā, gan imigrantu darba ņēmēju tiesības un iespējas, |
| --- | --- |

—

lielu nodarbināto iedzīvotāju daļu veido ārzemju darba ņēmēji, kuri tiek nodarbināti kā pagaidu strādnieki. Tas ir iemesls, lai pārskatītu politiku, kas attiecas uz ārzemju darba ņēmēju nodarbinātību, ņemot vērā gan viņu ieguldījumu darba tirgus elastīgumā, gan imigrantu darba ņēmēju tiesības un iespējas,

| — | jāpastiprina preventīvi un aktīvi darba tirgus pasākumi, lai tie atbilstu atsevišķām vajadzībām un aptvertu lielāku daļu nenodarbināto un darba nespējīgo cilvēku, kā arī gados vecākus darba meklētājus un sievietes. Prioritāte ir arī valsts nodarbinātības dienestu nostiprināšana un modernizēšana. |
| --- | --- |

—

jāpastiprina preventīvi un aktīvi darba tirgus pasākumi, lai tie atbilstu atsevišķām vajadzībām un aptvertu lielāku daļu nenodarbināto un darba nespējīgo cilvēku, kā arī gados vecākus darba meklētājus un sievietes. Prioritāte ir arī valsts nodarbinātības dienestu nostiprināšana un modernizēšana.

| | Arvien vairāk ieguldīt cilvēkkapitālā un mūžizglītībā






  — | balstoties uz izglītības reorganizāciju, kas notiek kopš 2000. gada, Kiprai ir nepieciešams izstrādāt vispārēju nacionālu mūžizglītības stratēģiju. Tai vajadzētu veicināt skolēnu atbiruma samazināšanu, uzlabojot saistību starp sākotnējo izglītību un tālāko apmācību, kā arī nodrošināt lielāku līdzdalību apmācībā. |
| --- | --- | --- |

Arvien vairāk ieguldīt cilvēkkapitālā un mūžizglītībā

—

balstoties uz izglītības reorganizāciju, kas notiek kopš 2000. gada, Kiprai ir nepieciešams izstrādāt vispārēju nacionālu mūžizglītības stratēģiju. Tai vajadzētu veicināt skolēnu atbiruma samazināšanu, uzlabojot saistību starp sākotnējo izglītību un tālāko apmācību, kā arī nodrošināt lielāku līdzdalību apmācībā.

ČEHIJAS REPUBLIKA

Nodarbinātības līmenis Čehijas Republikā ir nedaudz augstāks par ES 15 vidējo. Bezdarbs ir apmēram tāds pats kā vidēji ES 15, bet kopš 1990-to gadu vidus tas lēnām pieaug. Gados vecāku darba ņēmēju nodarbinātības līmenis ir tuvu ES vidējam līmenim, tomēr, ņemot vērā likumā noteikto agro pensijas vecumu, tas ir zems, īpaši sievietēm. Pastāv nozīmīga reģionālā nelīdzsvarotība.

| | Palielināt darba ņēmēju un uzņēmumu piemērošanās spējas






  — | sekojot savai ekonomikas un nodarbinātības izaugsmes stratēģijai, Čehijas Republikai nepieciešams nodrošināt, ka algu paaugstināšanās saglabājas saskaņā ar ražīguma palielināšanos, |
| --- | --- | --- |

Palielināt darba ņēmēju un uzņēmumu piemērošanās spējas

—

sekojot savai ekonomikas un nodarbinātības izaugsmes stratēģijai, Čehijas Republikai nepieciešams nodrošināt, ka algu paaugstināšanās saglabājas saskaņā ar ražīguma palielināšanos,

| — | samērā augstā nodokļu likme darba ienākumiem un ārpusalgas darba izmaksām traucē darba vietu izveidei un izspiež mazkvalificēto darbaspēku no darba tirgus, novirzot to uz pabalstiem un/vai nedeklarētā darbā. Tādēļ saskaņotai nodokļu un pabalstu sistēmai turpmāk vajadzētu novērst atkarību no pabalstiem un nodrošināt, lai atmaksātos pastāvīgs darbs. |
| --- | --- |

—

samērā augstā nodokļu likme darba ienākumiem un ārpusalgas darba izmaksām traucē darba vietu izveidei un izspiež mazkvalificēto darbaspēku no darba tirgus, novirzot to uz pabalstiem un/vai nedeklarētā darbā. Tādēļ saskaņotai nodokļu un pabalstu sistēmai turpmāk vajadzētu novērst atkarību no pabalstiem un nodrošināt, lai atmaksātos pastāvīgs darbs.

| | Piesaistīt vairāk cilvēku darba tirgum un panākt, lai darbs kļūtu par patiesu iespēju visiem






  — | lai gan nodarbinātības līmenis ir augtāks par ES vidējo, sieviešu un gados vecāku darba ņēmēju līdzdalības palielināšanai ir jābūt prioritātei. Nozīmīgu ieguldījumu šajā ziņā var veikt, nostiprinot piemaksas nepilnas slodzes darbam, |
| --- | --- | --- |

Piesaistīt vairāk cilvēku darba tirgum un panākt, lai darbs kļūtu par patiesu iespēju visiem

—

lai gan nodarbinātības līmenis ir augtāks par ES vidējo, sieviešu un gados vecāku darba ņēmēju līdzdalības palielināšanai ir jābūt prioritātei. Nozīmīgu ieguldījumu šajā ziņā var veikt, nostiprinot piemaksas nepilnas slodzes darbam,

| — | nepieciešams veikt vairāk pasākumu, lai darba tirgū integrētu sabiedriski neaizsargātās grupas. Tas īpaši nepieciešams citos reģionos, ne Prāgā, jo īpaši un attiecībā uz čigānu tautības iedzīvotājiem. Vajadzīgi preventīvi un aktīvi pasākumi darba tirgum, kas apvienoti ar antidiskriminācijas pasākumiem, liekot uzsvaru uz izglītību, apmācību, atbalstu uzņēmējdarbībai un darba vietu izveidei. Valsts nodarbinātības dienestu modernizācijai ir jābūt prioritārai. |
| --- | --- |

—

nepieciešams veikt vairāk pasākumu, lai darba tirgū integrētu sabiedriski neaizsargātās grupas. Tas īpaši nepieciešams citos reģionos, ne Prāgā, jo īpaši un attiecībā uz čigānu tautības iedzīvotājiem. Vajadzīgi preventīvi un aktīvi pasākumi darba tirgum, kas apvienoti ar antidiskriminācijas pasākumiem, liekot uzsvaru uz izglītību, apmācību, atbalstu uzņēmējdarbībai un darba vietu izveidei. Valsts nodarbinātības dienestu modernizācijai ir jābūt prioritārai.

| | Arvien vairāk ieguldīt cilvēkkapitālā un mūžizglītībā






  — | pamatojoties uz neseno cilvēku resursu attīstības stratēģiju, izšķiroša būtu līdzdalības paaugstināšana gan vispārējā, gan mazkvalificētajiem domātajā izglītībā un apmācībā, lai tādējādi uzturētu darba vietu veidošanu un atbalstītu profesionālu un ģeogrāfisku kustīgumu. |
| --- | --- | --- |

Arvien vairāk ieguldīt cilvēkkapitālā un mūžizglītībā

—

pamatojoties uz neseno cilvēku resursu attīstības stratēģiju, izšķiroša būtu līdzdalības paaugstināšana gan vispārējā, gan mazkvalificētajiem domātajā izglītībā un apmācībā, lai tādējādi uzturētu darba vietu veidošanu un atbalstītu profesionālu un ģeogrāfisku kustīgumu.

IGAUNIJA

Nodarbinātības līmenis Igaunijā ir nedaudz zemāks par ES 15 vidējo līmeni. Bezdarba līmenis gadu gaitā ir samazinājies, tomēr tas saglabājas augstāks par ES vidējo līmeni. Turklāt liela daļa no bezdarbniekiem ir ilglaicīgi nenodarbinātie. Demogrāfisko pārmaiņu rezultātā tiek prognozēts, ka Igauniju visvairāk ietekmēs darbaspējīgās iedzīvotāju daļas samazināšanās.

| | Palielināt darba ņēmēju un uzņēmumu piemērošanās spējas






  — | samazinot nodokļu likmi darba ienākumiem, īpaši pelnītājiem ar zemākām algām, un veicinot līguma un darba laika dažādību, varētu sekmēt veidot lielāku darba iespēju radīšanu. Tam jānotiek roku rokā ar centieniem uzlabot nodokļu sistēmu un mainīt nedeklarēto darbu uz pastāvīgu darbu. Svarīgi ir arī tas, ka algu palielinājums saglabājas saskaņā ar ražīguma pieaugumu. |
| --- | --- | --- |

Palielināt darba ņēmēju un uzņēmumu piemērošanās spējas

—

samazinot nodokļu likmi darba ienākumiem, īpaši pelnītājiem ar zemākām algām, un veicinot līguma un darba laika dažādību, varētu sekmēt veidot lielāku darba iespēju radīšanu. Tam jānotiek roku rokā ar centieniem uzlabot nodokļu sistēmu un mainīt nedeklarēto darbu uz pastāvīgu darbu. Svarīgi ir arī tas, ka algu palielinājums saglabājas saskaņā ar ražīguma pieaugumu.

| | Piesaistīt vairāk cilvēku darba tirgum un panākt, lai darbs kļūtu par patiesu iespēju visiem






  — | ņemot vērā straujo darbaspējīgo iedzīvotāju skaita samazināšanos, Igaunijai jāmeklē iespējas, kā samazināt pasivitātes līmeni un saglabāt un piesaistīt darba tirgum vairāk cilvēku. Igaunijai joprojām ir būtiski turpmāk palielināt sieviešu, gados vecāku darba ņēmēju un mazkvalificēto līdzdalību, |
| --- | --- | --- |

Piesaistīt vairāk cilvēku darba tirgum un panākt, lai darbs kļūtu par patiesu iespēju visiem

—

ņemot vērā straujo darbaspējīgo iedzīvotāju skaita samazināšanos, Igaunijai jāmeklē iespējas, kā samazināt pasivitātes līmeni un saglabāt un piesaistīt darba tirgum vairāk cilvēku. Igaunijai joprojām ir būtiski turpmāk palielināt sieviešu, gados vecāku darba ņēmēju un mazkvalificēto līdzdalību,

| — | lai papildinātu neseno bezdarba apdrošināšanas aktu, šķiet nepieciešami nostiprināt aktīvā darba tirgus pasākumus, kā arī atbalstīt aktīvu darba meklēšanu, nodrošināt lielāku pieejamību apmācībai nenodarbinātajiem un garantēt, ka darba tirgus kļūst iesaistošāks. Arī sabiedriskajiem nodarbinātības dienestiem jāgūst labumu no palielinātajiem resursiem. Īpaša uzmanība jāpievērš tādiem maznodrošinātajiem cilvēkiem kā ilglaicīgi nenodarbinātajiem, gados jauniem cilvēkiem, cilvēkiem ar invaliditāti un gados vecākiem darba meklētājiem. Īpaši riska faktori ir piederība etniskai minoritātei un valsts valodas nezināšana. |
| --- | --- |

—

lai papildinātu neseno bezdarba apdrošināšanas aktu, šķiet nepieciešami nostiprināt aktīvā darba tirgus pasākumus, kā arī atbalstīt aktīvu darba meklēšanu, nodrošināt lielāku pieejamību apmācībai nenodarbinātajiem un garantēt, ka darba tirgus kļūst iesaistošāks. Arī sabiedriskajiem nodarbinātības dienestiem jāgūst labumu no palielinātajiem resursiem. Īpaša uzmanība jāpievērš tādiem maznodrošinātajiem cilvēkiem kā ilglaicīgi nenodarbinātajiem, gados jauniem cilvēkiem, cilvēkiem ar invaliditāti un gados vecākiem darba meklētājiem. Īpaši riska faktori ir piederība etniskai minoritātei un valsts valodas nezināšana.

| | Arvien vairāk ieguldīt cilvēkkapitālā un mūžizglītībā






  — | paturot prātā neatbilstības risku, Igaunijai jāveicina iespējas, lai apmācībām varētu piekļūt visi nodarbinātie, it īpaši mazkvalificētie. Svarīgs uzdevums ir samazināt skolēnu atbirumu un nodrošināt izglītības un apmācības kvalitāti. Nepārprotams darba kārtības jautājums ir mūžizglītības sistēmas izveide. |
| --- | --- | --- |

Arvien vairāk ieguldīt cilvēkkapitālā un mūžizglītībā

—

paturot prātā neatbilstības risku, Igaunijai jāveicina iespējas, lai apmācībām varētu piekļūt visi nodarbinātie, it īpaši mazkvalificētie. Svarīgs uzdevums ir samazināt skolēnu atbirumu un nodrošināt izglītības un apmācības kvalitāti. Nepārprotams darba kārtības jautājums ir mūžizglītības sistēmas izveide.

UNGĀRIJA

Nodarbinātības līmenis Ungārijā ir zems, īpaši attiecībā uz mazkvalificētajiem, maznodrošinātajiem, sievietēm un gados vecākiem darba ņēmējiem. Tajā pašā laikā bezdarba līmenis saglabājas krietni zem ES 15 vidējā līmeņa. Tas ir izskaidrojams ar zemu līdzdalības koeficientu, t.i. lielu darbaspējīgā vecuma iedzīvotāju pasivitāti. Pastāv liela darba tirgus nelīdzsvarotība starp centrālajiem un rietumu reģioniem, kur koncentrēta “modernā ekonomika”, un pārējo valsti. Zems reģionālais un nozaru kustīgums, kamēr kvalifikāciju vājās vietas ir gan kvalificēta darbaspēka trūkums, gan nepietiekama izglītības un apmācības sistēmu atsaucība uz darba tirgus vajadzībām.

| | Palielināt darba ņēmēju un uzņēmumu piemērošanās spējas






  — | darba algām ir augsta nodokļu likme, un tas ir šķērslis darba vietu izveidei un faktors nedeklarēta darba veicināšanai. Turklāt sakarā ar ekonomiskās izaugsmes palēnināšanos vajadzīgi turpmāki pasākumi, lai kopā ar sociālajiem partneriem nodrošinātu nodarbinātajiem draudzīgāku algu attīstību. Tās tiek noteiktas ar ekonomikas konkurētspējīgāko daļu un tādēļ pietiekami neveicina tādu iespēju nostiprināšanu, kas radītu darba vietu ekonomikas vājākajām daļām. |
| --- | --- | --- |

Palielināt darba ņēmēju un uzņēmumu piemērošanās spējas

—

darba algām ir augsta nodokļu likme, un tas ir šķērslis darba vietu izveidei un faktors nedeklarēta darba veicināšanai. Turklāt sakarā ar ekonomiskās izaugsmes palēnināšanos vajadzīgi turpmāki pasākumi, lai kopā ar sociālajiem partneriem nodrošinātu nodarbinātajiem draudzīgāku algu attīstību. Tās tiek noteiktas ar ekonomikas konkurētspējīgāko daļu un tādēļ pietiekami neveicina tādu iespēju nostiprināšanu, kas radītu darba vietu ekonomikas vājākajām daļām.

| | Piesaistīt vairāk cilvēku darba tirgum un panākt, lai darbs kļūtu par patiesu iespēju visiem






  — | darba ņēmēju veselības situācija ir svarīgs jautājums, kas daļēji var izskaidrot zemo aktivitāti. Šajā sakarā ir vajadzīgs darbības plāns, lai sekmētu labākus darba apstākļus un uzlabotu profilaktisko un ārstniecisko veselības aprūpi. Nepieciešamas reformas sociālo pabalstu sistēmā, ieskaitot slimības pabalstus, lai darbs atmaksātos un tiktu samazināts nedeklarētais darbs, |
| --- | --- | --- |

Piesaistīt vairāk cilvēku darba tirgum un panākt, lai darbs kļūtu par patiesu iespēju visiem

—

darba ņēmēju veselības situācija ir svarīgs jautājums, kas daļēji var izskaidrot zemo aktivitāti. Šajā sakarā ir vajadzīgs darbības plāns, lai sekmētu labākus darba apstākļus un uzlabotu profilaktisko un ārstniecisko veselības aprūpi. Nepieciešamas reformas sociālo pabalstu sistēmā, ieskaitot slimības pabalstus, lai darbs atmaksātos un tiktu samazināts nedeklarētais darbs,

| — | to jāpavada ar elastīgāku un ģimenei draudzīgāku darba kārtības izveidi, ieskaitot pievilcīgākus nepilnas slodzes darbus, galvenokārt sievietēm un gados vecākiem darba ņēmējiem. Nepieciešams arī nostiprināt profilaktiskos un aktīvos darba tirgus pasākumus nenodarbinātajiem un pasīvajiem, īpaši nelabvēlīgākajos reģionos. Tas prasa modernus valsts nodarbinātības dienestus, lai tādējādi atbalstītu profesionālo un ģeogrāfisko kustīgumu. Pamatojoties uz integrācijas stratēģiju, nepieciešams veikt pasākumus, lai uzlabotu čigānu tautības iedzīvotāju izredzes darba tirgū. |
| --- | --- |

—

to jāpavada ar elastīgāku un ģimenei draudzīgāku darba kārtības izveidi, ieskaitot pievilcīgākus nepilnas slodzes darbus, galvenokārt sievietēm un gados vecākiem darba ņēmējiem. Nepieciešams arī nostiprināt profilaktiskos un aktīvos darba tirgus pasākumus nenodarbinātajiem un pasīvajiem, īpaši nelabvēlīgākajos reģionos. Tas prasa modernus valsts nodarbinātības dienestus, lai tādējādi atbalstītu profesionālo un ģeogrāfisko kustīgumu. Pamatojoties uz integrācijas stratēģiju, nepieciešams veikt pasākumus, lai uzlabotu čigānu tautības iedzīvotāju izredzes darba tirgū.

| | Arvien vairāk ieguldīt cilvēkkapitālā un mūžizglītībā






  — | jācenšas izveidot mūžizglītības stratēģiju, un tajā jāietver pasākumi, kas samazinātu skolēnu atbirumu, sekmētu vienlīdzīgu piekļūšanu universitātes izglītībai un paplašinātu pieeju apmācībai, īpaši attiecībā uz mazkvalificētajiem un maznodrošinātajiem. Ir svarīgi uzlabot izglītības sistēmas efektivitāti un palielināt tās elastību, lai būtu iespējams labāk piemēroties darba tirgus pieprasītai kvalifikācijai. |
| --- | --- | --- |

Arvien vairāk ieguldīt cilvēkkapitālā un mūžizglītībā

—

jācenšas izveidot mūžizglītības stratēģiju, un tajā jāietver pasākumi, kas samazinātu skolēnu atbirumu, sekmētu vienlīdzīgu piekļūšanu universitātes izglītībai un paplašinātu pieeju apmācībai, īpaši attiecībā uz mazkvalificētajiem un maznodrošinātajiem. Ir svarīgi uzlabot izglītības sistēmas efektivitāti un palielināt tās elastību, lai būtu iespējams labāk piemēroties darba tirgus pieprasītai kvalifikācijai.

LIETUVA

Nodarbinātības līmenis Lietuvā pēdējā laikā ir nedaudz cēlies, tomēr tas joprojām saglabājas krietni zem ES 15 vidējā. Bezdarba līmenis ir ievērojami pazeminājies, tomēr vēl aizvien krietni augstāks par ES vidējo līmeni.

| | Palielināt darba ņēmēju un uzņēmumu piemērošanās spējas






  — | joprojām problēma ir salīdzinoši nelielā nodarbinātība pakalpojumu sfērā. Kaut gan ir veikti pasākumi, lai atvieglotu nodokļu nastu, joprojām pastāv augsta algas nodokļu likme zemu apmaksātajiem, kas traucē darba vietu radīšanu. Sociālajiem partneriem ir svarīga loma pārkārtošanas plānošanā un organizēšanā. |
| --- | --- | --- |

Palielināt darba ņēmēju un uzņēmumu piemērošanās spējas

—

joprojām problēma ir salīdzinoši nelielā nodarbinātība pakalpojumu sfērā. Kaut gan ir veikti pasākumi, lai atvieglotu nodokļu nastu, joprojām pastāv augsta algas nodokļu likme zemu apmaksātajiem, kas traucē darba vietu radīšanu. Sociālajiem partneriem ir svarīga loma pārkārtošanas plānošanā un organizēšanā.

| | Piesaistīt vairāk cilvēku darba tirgum un panākt, lai darbs kļūtu par patiesu iespēju visiem






  — | balstoties uz sociālās palīdzības reformu un turpmākiem pasākumiem, lai darbs atmaksātos, svarīgi nostiprināt aktīvā darba tirgus politiku, lai tādējādi palīdzētu nenodarbinātajiem vai pasīvajiem cilvēkiem atgriezties darbā. Galvenās prioritātes ir lielākas iespējas piekļūt apmācībai, atbalsts darba meklēšanā, profesionālais kustīgums un valsts nodarbinātības dienestu modernizācija. Lai gan sieviešu un gados vecāku darba ņēmēju līdzdalība, salīdzinot ar ES vidējo rādītāju, ir diezgan augsta, līmeņa celšanos varētu sekmēt, likvidējot traucēkļus nepilnas slodzes darbam. |
| --- | --- | --- |

Piesaistīt vairāk cilvēku darba tirgum un panākt, lai darbs kļūtu par patiesu iespēju visiem

—

balstoties uz sociālās palīdzības reformu un turpmākiem pasākumiem, lai darbs atmaksātos, svarīgi nostiprināt aktīvā darba tirgus politiku, lai tādējādi palīdzētu nenodarbinātajiem vai pasīvajiem cilvēkiem atgriezties darbā. Galvenās prioritātes ir lielākas iespējas piekļūt apmācībai, atbalsts darba meklēšanā, profesionālais kustīgums un valsts nodarbinātības dienestu modernizācija. Lai gan sieviešu un gados vecāku darba ņēmēju līdzdalība, salīdzinot ar ES vidējo rādītāju, ir diezgan augsta, līmeņa celšanos varētu sekmēt, likvidējot traucēkļus nepilnas slodzes darbam.

| | Arvien vairāk ieguldīt cilvēkkapitālā un mūžizglītībā






  — | vajadzīgi nopietni pasākumi, lai attīstītu mūžizglītību, jo sevišķi, lai tālāk modernizētu izglītības sistēmu, samazinātu skolēnu atbirumu un palielinātu līdzdalību apmācībā, jo īpaši attiecībā uz mazkvalificētajiem. Zema ir nodarbināto līdzdalība apmācībās, tāpat kā viņu ieguldījums arodapmācības turpināšanā. |
| --- | --- | --- |

Arvien vairāk ieguldīt cilvēkkapitālā un mūžizglītībā

—

vajadzīgi nopietni pasākumi, lai attīstītu mūžizglītību, jo sevišķi, lai tālāk modernizētu izglītības sistēmu, samazinātu skolēnu atbirumu un palielinātu līdzdalību apmācībā, jo īpaši attiecībā uz mazkvalificētajiem. Zema ir nodarbināto līdzdalība apmācībās, tāpat kā viņu ieguldījums arodapmācības turpināšanā.

LATVIJA

Spēcīgas ekonomiskās izaugsmes iespaidā nodarbinātība Latvijā pēdējo divu gadu laikā ir diezgan stipri pieaugusi. Tomēr vispārējais nodarbinātības līmenis ir zemāks nekā ES 15 vidējais līmenis. Bezdarbs saglabājas virs ES 15 vidējā ar lielām reģionālām atšķirībām. Tajā pašā laikā Rīgā pastāv darbaspēka un kvalifikācijas trūkums.

| | Palielināt darba ņēmēju un uzņēmumu piemērošanās spējas






  — | lai panāktu lielāka skaita jaunu darbavietu izveidi, svarīgi atbalstīt pakalpojumu attīstību, īpaši trūcīgākos reģionos, un pievērst uzmanību nedeklarēta darba problēmai. Nedeklarētā darba apmēri samazina sociālās nodrošināšanas pabalstus un noved pie augsta darba nodokļu sloga. |
| --- | --- | --- |

Palielināt darba ņēmēju un uzņēmumu piemērošanās spējas

—

lai panāktu lielāka skaita jaunu darbavietu izveidi, svarīgi atbalstīt pakalpojumu attīstību, īpaši trūcīgākos reģionos, un pievērst uzmanību nedeklarēta darba problēmai. Nedeklarētā darba apmēri samazina sociālās nodrošināšanas pabalstus un noved pie augsta darba nodokļu sloga.

| | Piesaistīt vairāk cilvēku darba tirgum un panākt, lai darbs kļūtu par patiesu iespēju visiem






  — | minimālās algas un nodokļu un pabalstu sistēmu kombinācija jāpadara pietiekoši pievilcīga, lai cilvēki uzsāktu darbu formālajā ekonomikā. Īpaša uzmanība jāpievērš tam, lai sievietes tiktu atbalstītas palikt darba tirgū, |
| --- | --- | --- |

Piesaistīt vairāk cilvēku darba tirgum un panākt, lai darbs kļūtu par patiesu iespēju visiem

—

minimālās algas un nodokļu un pabalstu sistēmu kombinācija jāpadara pietiekoši pievilcīga, lai cilvēki uzsāktu darbu formālajā ekonomikā. Īpaša uzmanība jāpievērš tam, lai sievietes tiktu atbalstītas palikt darba tirgū,

| — | turklāt iedarbīgas un profilaktiskas politikas izveidošana bezdarbniekiem prasa lielākus pūliņus, jo īpaši pasākumu veidošana, lai atbalstītu darba meklēšanu, uzņēmējdarbību, ģeogrāfisko kustīgumu un lielākas piekļūšanas iespējas apmācībai. Valsts nodarbinātības dienestu modernizācija jāuzskata par prioritāru. Jāpievērš īpaša uzmanība, lai nodrošinātu objektīvāku un ietverošāku darba tirgu gados jaunajiem un mazkvalificētajiem. Sevišķs riska faktors ir piederība etniskajai minoritātei un valsts valodas nezināšana. |
| --- | --- |

—

turklāt iedarbīgas un profilaktiskas politikas izveidošana bezdarbniekiem prasa lielākus pūliņus, jo īpaši pasākumu veidošana, lai atbalstītu darba meklēšanu, uzņēmējdarbību, ģeogrāfisko kustīgumu un lielākas piekļūšanas iespējas apmācībai. Valsts nodarbinātības dienestu modernizācija jāuzskata par prioritāru. Jāpievērš īpaša uzmanība, lai nodrošinātu objektīvāku un ietverošāku darba tirgu gados jaunajiem un mazkvalificētajiem. Sevišķs riska faktors ir piederība etniskajai minoritātei un valsts valodas nezināšana.

| | Arvien vairāk ieguldīt cilvēkkapitālā un mūžizglītībā






  — | īpaša problēma ir kvalifikāciju atšķirību un neatbilstību pārvarēšana. Jāpieliek lielākas pūles, lai palielinātu izglītības pieejamību, samazinātu skolēnu atbirumu un palielinātu apmācības pieejamību, īpaši attiecībā uz mazkvalificētajiem. Attīstot mūžizglītību, tai jābūt daļai no vispārējas stratēģijas. |
| --- | --- | --- |

Arvien vairāk ieguldīt cilvēkkapitālā un mūžizglītībā

—

īpaša problēma ir kvalifikāciju atšķirību un neatbilstību pārvarēšana. Jāpieliek lielākas pūles, lai palielinātu izglītības pieejamību, samazinātu skolēnu atbirumu un palielinātu apmācības pieejamību, īpaši attiecībā uz mazkvalificētajiem. Attīstot mūžizglītību, tai jābūt daļai no vispārējas stratēģijas.

MALTA

Salīdzinot ar ES 15 vidējo līmeni, nodarbinātības līmenis Maltā ir sevišķi zems. Jo īpaši zems ir gados vecāku darba ņēmēju nodarbinātības līmenis. Sieviešu nodarbinātības līmenis ir zemākais ES 25 - tikai trešdaļa no sievietēm darbaspējīgajā vecumā strādā. Bezdarbs pēdējo divu gadu laikā ir nedaudz palielinājies, tomēr saglabājas zem ES 15 vidējā līmeņa.

| | Palielināt darba ņēmēju un uzņēmumu piemērošanās spējas






  — | galvenie risināmie uzdevumi Maltai saistās ar privatizācijas programmas pabeigšanu, pa to laiku pēc vajadzības un pakāpeniski pārvietojot nodarbinātos, lai tādējādi samazinātu administratīvās izmaksas un darbaspēka nodokļu nastu. Šajā ziņā ir svarīgi balstīties uz Uzņēmējdarbības veicināšanas akta noteikumiem un sekot līdzi tā ietekmei. |
| --- | --- | --- |

Palielināt darba ņēmēju un uzņēmumu piemērošanās spējas

—

galvenie risināmie uzdevumi Maltai saistās ar privatizācijas programmas pabeigšanu, pa to laiku pēc vajadzības un pakāpeniski pārvietojot nodarbinātos, lai tādējādi samazinātu administratīvās izmaksas un darbaspēka nodokļu nastu. Šajā ziņā ir svarīgi balstīties uz Uzņēmējdarbības veicināšanas akta noteikumiem un sekot līdzi tā ietekmei.

| | Piesaistīt vairāk cilvēku darba tirgum un panākt, lai darbs kļūtu par patiesu iespēju visiem






  — | Maltas tuvākais uzdevums ir paplašināt tās darba piedāvājumu, paaugstinot sieviešu nodarbinātības līmeni. Pamatojoties uz pārskatīto nodarbinātības regulu noteikumu aktu, vajadzīga turpmāka rīcība, lai palielinātu sieviešu līdzdalību oficiālajā ekonomikā. Svarīgu ieguldījumu dotu bērnu aprūpes iespēju palielināšana, |
| --- | --- | --- |

Piesaistīt vairāk cilvēku darba tirgum un panākt, lai darbs kļūtu par patiesu iespēju visiem

—

Maltas tuvākais uzdevums ir paplašināt tās darba piedāvājumu, paaugstinot sieviešu nodarbinātības līmeni. Pamatojoties uz pārskatīto nodarbinātības regulu noteikumu aktu, vajadzīga turpmāka rīcība, lai palielinātu sieviešu līdzdalību oficiālajā ekonomikā. Svarīgu ieguldījumu dotu bērnu aprūpes iespēju palielināšana,

| — | par augstu prioritāti uzskatāma arī nodokļu un pabalstu sistēmas reforma, jo starpība starp minimālo algu un ienākumu līmeni ir atzīta par pārāk mazu, lai nodrošinātu pietiekamus finansiālos stimulus, kas veicinātu uzsākt darbu. Turklāt šī reforma palīdzētu pārveidot nedeklarētu darbu par pastāvīgu nodarbinātību. |
| --- | --- |

—

par augstu prioritāti uzskatāma arī nodokļu un pabalstu sistēmas reforma, jo starpība starp minimālo algu un ienākumu līmeni ir atzīta par pārāk mazu, lai nodrošinātu pietiekamus finansiālos stimulus, kas veicinātu uzsākt darbu. Turklāt šī reforma palīdzētu pārveidot nedeklarētu darbu par pastāvīgu nodarbinātību.

| | Arvien vairāk ieguldīt cilvēkkapitālā un mūžizglītībā






  — | svarīgs jautājums ir darbaspēka zemā izglītības līmeņa un kvalifikācijas neatbilstība. Īpaši uztraucoši ir augstie rādītāji tādās jomās kā priekšlaicīga aiziešana no skolas, analfabētisms un zema kvalifikācija. Galvenās prioritātes ir saistītas ar to, lai celtu vispārīgo izglītības līmeni, samazinātu priekšlaicīgu aiziešanu no skolas un paaugstinātu līdzdalību apmācībā, jo īpaši attiecībā uz mazkvalificēto darbaspēku. Jāveic pasākumi, lai iesaistītu sociālos partnerus izveidot sistemātiskāku pieeju izglītībai un apmācībai. |
| --- | --- | --- |

Arvien vairāk ieguldīt cilvēkkapitālā un mūžizglītībā

—

svarīgs jautājums ir darbaspēka zemā izglītības līmeņa un kvalifikācijas neatbilstība. Īpaši uztraucoši ir augstie rādītāji tādās jomās kā priekšlaicīga aiziešana no skolas, analfabētisms un zema kvalifikācija. Galvenās prioritātes ir saistītas ar to, lai celtu vispārīgo izglītības līmeni, samazinātu priekšlaicīgu aiziešanu no skolas un paaugstinātu līdzdalību apmācībā, jo īpaši attiecībā uz mazkvalificēto darbaspēku. Jāveic pasākumi, lai iesaistītu sociālos partnerus izveidot sistemātiskāku pieeju izglītībai un apmācībai.

POLIJA

Nodarbinātības līmenis Polijā ir viens no zemākajiem ES 25. Pēdējo četru gadu laikā pasliktinājusies situācija darba tirgū. Īpaši zems ir sieviešu, gados vecāku darba ņēmēju, jaunu cilvēku un mazkvalificēto nodarbinātības līmenis. Apmēram 20 % lielais bezdarba līmenis ir augstākais kopš ekonomikas pārkārtošanas sākuma un augstākais ES 25.

| | Palielināt darba ņēmēju un uzņēmumu piemērošanās spējas






  — | pārkārtošanās kontekstā īpaši svarīga ir rīcība, kas uzlabotu nodarbinātībai draudzīgas vides izveidošanu, un pasākumi, kas atbalstītu uzņēmējdarbību, |
| --- | --- | --- |

Palielināt darba ņēmēju un uzņēmumu piemērošanās spējas

—

pārkārtošanās kontekstā īpaši svarīga ir rīcība, kas uzlabotu nodarbinātībai draudzīgas vides izveidošanu, un pasākumi, kas atbalstītu uzņēmējdarbību,

| — | pamatojoties uz nesenajiem pasākumiem, lai samazinātu darba izmaksas mazkvalificētajiem un gados jaunajiem cilvēkiem, svarīgi būtu pārskatīt nodokļu – pabalstu sistēmu, lai ar visaptverošām metodēm pievērstos augstajai darba nodokļu likmei, īpaši attiecībā uz algu skalas zemāko daļu. Turklāt tas veicinātu nedeklarēta darba samazināšanu, |
| --- | --- |

—

pamatojoties uz nesenajiem pasākumiem, lai samazinātu darba izmaksas mazkvalificētajiem un gados jaunajiem cilvēkiem, svarīgi būtu pārskatīt nodokļu – pabalstu sistēmu, lai ar visaptverošām metodēm pievērstos augstajai darba nodokļu likmei, īpaši attiecībā uz algu skalas zemāko daļu. Turklāt tas veicinātu nedeklarēta darba samazināšanu,

| — | sociālajiem partneriem nozīmīga loma ir, ne tikai atbalstot nodarbinātībai draudzīgu algu izveidošanu, bet arī aktīvi veicinot pārmaiņas uzņēmumu līmenī un sekmējot darba vietu mobilitāti. |
| --- | --- |

—

sociālajiem partneriem nozīmīga loma ir, ne tikai atbalstot nodarbinātībai draudzīgu algu izveidošanu, bet arī aktīvi veicinot pārmaiņas uzņēmumu līmenī un sekmējot darba vietu mobilitāti.

| | Piesaistīt vairāk cilvēku darba tirgum un panākt, lai darbs kļūtu par patiesu iespēju visiem






  — | saskaņā ar centieniem izveidot efektīvu sadarbību nodarbinātībai vietējā līmenī un attīstīt iedarbīgu darba tirgus politiku Polijai pēc iespējas ātrāk jāveido jauni valsts nodarbinātības dienesti, kam būtu pietiekami resursi finansējuma, personālsastāva, apmācības un aprīkojuma ziņā, |
| --- | --- | --- |

Piesaistīt vairāk cilvēku darba tirgum un panākt, lai darbs kļūtu par patiesu iespēju visiem

—

saskaņā ar centieniem izveidot efektīvu sadarbību nodarbinātībai vietējā līmenī un attīstīt iedarbīgu darba tirgus politiku Polijai pēc iespējas ātrāk jāveido jauni valsts nodarbinātības dienesti, kam būtu pietiekami resursi finansējuma, personālsastāva, apmācības un aprīkojuma ziņā,

| — | turklāt ir svarīgi, lai turpinātos dažādo pabalstu sistēmu reforma, ieskaitot invaliditātes pabalstus un sociālo palīdzību, koncentrējoties uz aktīvas darba meklēšanas un pārintegrācijas veicināšanu, |
| --- | --- |

—

turklāt ir svarīgi, lai turpinātos dažādo pabalstu sistēmu reforma, ieskaitot invaliditātes pabalstus un sociālo palīdzību, koncentrējoties uz aktīvas darba meklēšanas un pārintegrācijas veicināšanu,

| — | īpaša uzmanība nepieciešama gados jauniem maznodrošinātiem cilvēkiem, |
| --- | --- |

—

īpaša uzmanība nepieciešama gados jauniem maznodrošinātiem cilvēkiem,

| — | darba iespēju nostiprināšanu sievietēm un gados vecākiem darba ņēmējiem veicinātu arī pasākumi, kas novērstu šķēršļus nepilnas slodzes darbam. |
| --- | --- |

—

darba iespēju nostiprināšanu sievietēm un gados vecākiem darba ņēmējiem veicinātu arī pasākumi, kas novērstu šķēršļus nepilnas slodzes darbam.

| | Vairāk un efektīvāk ieguldīt cilvēkkapitālā un mūžizglītībā






  — | cenšoties izveidot visaptverošu mūžizglītības stratēģiju, svarīgi garantēt, lai izglītības un apmācības sistēma jaunus ienācējus darba tirgū nodrošinātu ar tādu kvalifikāciju, kāda nepieciešama strukturālajām pārmaiņām raksturīgajā darba tirgū. Sevišķa uzmanība jāpievērš tam, lai garantētu vienlīdzīgu piekļūšanu izglītībai un uzlabotu izglītības efektivitāti un kvalitāti. Mūžizglītības stratēģijas attīstībā galvenās prasības saistās ar lielākiem ieguldījumiem apmācības stimulēšanā un atvieglotu piekļūšanu apmācībai, kā arī sociālo partneru iesaistīšanu. |
| --- | --- | --- |

Vairāk un efektīvāk ieguldīt cilvēkkapitālā un mūžizglītībā

—

cenšoties izveidot visaptverošu mūžizglītības stratēģiju, svarīgi garantēt, lai izglītības un apmācības sistēma jaunus ienācējus darba tirgū nodrošinātu ar tādu kvalifikāciju, kāda nepieciešama strukturālajām pārmaiņām raksturīgajā darba tirgū. Sevišķa uzmanība jāpievērš tam, lai garantētu vienlīdzīgu piekļūšanu izglītībai un uzlabotu izglītības efektivitāti un kvalitāti. Mūžizglītības stratēģijas attīstībā galvenās prasības saistās ar lielākiem ieguldījumiem apmācības stimulēšanā un atvieglotu piekļūšanu apmācībai, kā arī sociālo partneru iesaistīšanu.

SLOVĒNIJA

Nodarbinātības līmenis Slovēnijā ir mazliet zem ES 15 vidējā līmeņa, tomēr gados vecākajiem darba ņēmējiem tas ir sevišķi zems. Bezdarba līmenis ir krietni zem ES vidējā līmeņa.

| | Palielināt darba ņēmēju un uzņēmumu piemērošanās spējas






  — | jānovērtē minimālās algas un dažādu nodokļu komponentu savstarpējā iedarbība uz darbaspēku, lai tādējādi varētu palielināt darba aktivitāti un samazināt nedeklarēto darbu. Ir svarīgi sekot šiem centieniem, lai veicinātu elastīgas darba formas, tajā pašā laikā saglabājot pienācīgu līdzsvaru starp elastīgumu un nodrošinājumu. |
| --- | --- | --- |

Palielināt darba ņēmēju un uzņēmumu piemērošanās spējas

—

jānovērtē minimālās algas un dažādu nodokļu komponentu savstarpējā iedarbība uz darbaspēku, lai tādējādi varētu palielināt darba aktivitāti un samazināt nedeklarēto darbu. Ir svarīgi sekot šiem centieniem, lai veicinātu elastīgas darba formas, tajā pašā laikā saglabājot pienācīgu līdzsvaru starp elastīgumu un nodrošinājumu.

| | Piesaistīt vairāk cilvēku darba tirgum un panākt, lai darbs kļūtu par patiesu iespēju visiem






  — | acīmredzama Slovēnijas prioritāte ir to cilvēku nodarbinātības paaugstināšana, kuriem ir pāri 55 gadiem. Tālākos centienos jāiekļauj priekšlaicīgas pensionēšanās plānu sašaurināšana, nodrošinot atbilstību starp nodokļiem un pabalstu reformām (piemēram, pasākumi, kas domāti nedeklarēta darba samazināšanai un pensiju reformām), lai sekmētu elastīgas darba formas un gados vecāku darba ņēmēju piekļūšanu apmācībai, |
| --- | --- | --- |

Piesaistīt vairāk cilvēku darba tirgum un panākt, lai darbs kļūtu par patiesu iespēju visiem

—

acīmredzama Slovēnijas prioritāte ir to cilvēku nodarbinātības paaugstināšana, kuriem ir pāri 55 gadiem. Tālākos centienos jāiekļauj priekšlaicīgas pensionēšanās plānu sašaurināšana, nodrošinot atbilstību starp nodokļiem un pabalstu reformām (piemēram, pasākumi, kas domāti nedeklarēta darba samazināšanai un pensiju reformām), lai sekmētu elastīgas darba formas un gados vecāku darba ņēmēju piekļūšanu apmācībai,

| — | lai “atmaksātos strādāt”, ir svarīgi pārskatīt mijiedarbību, kāda pastāv starp nodarbinātību, sociālajiem pabalstiem un minimālo algu, tādējādi paaugstinot stimulu uzņemties darbu oficiālajā ekonomikā. Īstenojot preventīvo pieeju, Valsts nodarbinātības dienests ir izstrādājis daudzpusīgu pārvaldības modeli, tomēr būtu svarīgi uzlabot valsts nodarbinātības dienesta darbinieku apmācību, lai viņi prasmīgāk tiktu galā ar sarežģītākajiem nodarbinātības gadījumiem. Jāpastiprina sadarbība starp privātajiem un valsts nodarbinātības dienestiem. |
| --- | --- |

—

lai “atmaksātos strādāt”, ir svarīgi pārskatīt mijiedarbību, kāda pastāv starp nodarbinātību, sociālajiem pabalstiem un minimālo algu, tādējādi paaugstinot stimulu uzņemties darbu oficiālajā ekonomikā. Īstenojot preventīvo pieeju, Valsts nodarbinātības dienests ir izstrādājis daudzpusīgu pārvaldības modeli, tomēr būtu svarīgi uzlabot valsts nodarbinātības dienesta darbinieku apmācību, lai viņi prasmīgāk tiktu galā ar sarežģītākajiem nodarbinātības gadījumiem. Jāpastiprina sadarbība starp privātajiem un valsts nodarbinātības dienestiem.

| | Arvien vairāk ieguldīt cilvēkkapitālā un mūžizglītībā






  — | balstoties uz pēdējiem sasniegumiem un iniciatīvām mūžizglītības sistēmu attīstībā, būtu svarīgi, lai tālākizglītībā un apmācībā palielinātos pieaugušo iedzīvotāju daļa. Darba ņēmējiem un darba devējiem vajadzīgi atbilstoši līdzekļi un finansiāli stimuli, ko ieguldīt apmācībā, kā arī nepieciešams skaidri formulēt ieinteresēto pušu lomu. Svarīga problēma ir darba ņēmēju atbiruma līmeņa samazināšana. |
| --- | --- | --- |

Arvien vairāk ieguldīt cilvēkkapitālā un mūžizglītībā

—

balstoties uz pēdējiem sasniegumiem un iniciatīvām mūžizglītības sistēmu attīstībā, būtu svarīgi, lai tālākizglītībā un apmācībā palielinātos pieaugušo iedzīvotāju daļa. Darba ņēmējiem un darba devējiem vajadzīgi atbilstoši līdzekļi un finansiāli stimuli, ko ieguldīt apmācībā, kā arī nepieciešams skaidri formulēt ieinteresēto pušu lomu. Svarīga problēma ir darba ņēmēju atbiruma līmeņa samazināšana.

SLOVĀKIJA

Salīdzinot ar ES 15 vidējo līmeni, Slovākijā saglabājas zems vispārējais nodarbinātības līmenis. Lai arī bezdarbs samazinās, tas joprojām ir ļoti augsts, un lielu tā daļu sastāda ilgtermiņa bezdarbnieki. Sieviešu nodarbinātības līmenis ir zems, jo sevišķi jaunu cilvēku, mazkvalificētu un gados vecāku darba ņēmēju (sevišķi sieviešu) vidū. Vērojama reģionu nelīdzsvarotība.

| | Palielināt darba ņēmēju un uzņēmumu piemērošanās spējas






  — | nepieciešams tālāk samazināt augsto nodokļu kavējošo iedarbību uz darbaspēku, ko galvenokārt veido sociālā palīdzība. Jāmudina, lai sociālie partneri veicinātu ar līgumu noslēgtu darbu un darba laika daudzveidību (piemēram, novērstu šķēršļus nepilnam darba laikam), lai radītu lielākas darba iespējas un atvieglotu darba mobilitāti. |
| --- | --- | --- |

Palielināt darba ņēmēju un uzņēmumu piemērošanās spējas

—

nepieciešams tālāk samazināt augsto nodokļu kavējošo iedarbību uz darbaspēku, ko galvenokārt veido sociālā palīdzība. Jāmudina, lai sociālie partneri veicinātu ar līgumu noslēgtu darbu un darba laika daudzveidību (piemēram, novērstu šķēršļus nepilnam darba laikam), lai radītu lielākas darba iespējas un atvieglotu darba mobilitāti.

| | Piesaistīt vairāk cilvēku darba tirgum un panākt, lai darbs kļūtu par patiesu iespēju visiem






  — | svarīgi ir efektīvi turpināt bezdarba un pasivitātes slazdu novēršanu un nedeklarēta darba pārvēršanu nodarbinātībā, balstoties uz notiekošajām nodokļu un pabalstu sistēmu reformām. Rūpīgi jāpārrauga reformu ieviešanu un ietekmi, |
| --- | --- | --- |

Piesaistīt vairāk cilvēku darba tirgum un panākt, lai darbs kļūtu par patiesu iespēju visiem

—

svarīgi ir efektīvi turpināt bezdarba un pasivitātes slazdu novēršanu un nedeklarēta darba pārvēršanu nodarbinātībā, balstoties uz notiekošajām nodokļu un pabalstu sistēmu reformām. Rūpīgi jāpārrauga reformu ieviešanu un ietekmi,

| — | papildus centieniem par darba atmaksāšanos īpašu uzmanību jāturpina pievērst tam, lai palielinātu gados vecāku cilvēku dalību nodarbinātībā, jo sevišķi īstenojot likumdošanas aktus un pensiju reformu, elastīgākas darba formas un lielāku nepilna laika darba izmantošanu. Tas varētu veicināt arī sieviešu dalības palielināšanu, |
| --- | --- |

—

papildus centieniem par darba atmaksāšanos īpašu uzmanību jāturpina pievērst tam, lai palielinātu gados vecāku cilvēku dalību nodarbinātībā, jo sevišķi īstenojot likumdošanas aktus un pensiju reformu, elastīgākas darba formas un lielāku nepilna laika darba izmantošanu. Tas varētu veicināt arī sieviešu dalības palielināšanu,

| — | sākot no zema līmeņa, noteikta efektīvas darba tirgus politikas finansēšanas paaugstināšana un to cilvēku daļas palielināšana, kuri piedalās aktīvos pasākumos. Lai pastiprinātu aktīvu darba meklēšanu, svarīgi īstenot reformas un padarīt darba tirgu ietverošāku. Tas pieprasa mūsdienīgāku efektīva darba tirgus politiku, lielākas iespējas bezdarbniekiem un bezdarbīgajiem cilvēkiem piekļūt apmācībai un mūsdienīgus nodarbinātības dienestus, lai aptvertu lielāku iedzīvotāju skaitu. Turpmāka uzmanība vajadzīga riska grupām (piemēram, ilgu laiku nenodarbinātiem cilvēkiem, jauniešiem, cilvēkiem ar īpašām vajadzībām, gados vecākiem darba ņēmējiem) un nelabvēlīgiem reģioniem. Ātri jāsāk darboties jaunajai prioritātei par čigānu tautības iedzīvotāju integrāciju. |
| --- | --- |

—

sākot no zema līmeņa, noteikta efektīvas darba tirgus politikas finansēšanas paaugstināšana un to cilvēku daļas palielināšana, kuri piedalās aktīvos pasākumos. Lai pastiprinātu aktīvu darba meklēšanu, svarīgi īstenot reformas un padarīt darba tirgu ietverošāku. Tas pieprasa mūsdienīgāku efektīva darba tirgus politiku, lielākas iespējas bezdarbniekiem un bezdarbīgajiem cilvēkiem piekļūt apmācībai un mūsdienīgus nodarbinātības dienestus, lai aptvertu lielāku iedzīvotāju skaitu. Turpmāka uzmanība vajadzīga riska grupām (piemēram, ilgu laiku nenodarbinātiem cilvēkiem, jauniešiem, cilvēkiem ar īpašām vajadzībām, gados vecākiem darba ņēmējiem) un nelabvēlīgiem reģioniem. Ātri jāsāk darboties jaunajai prioritātei par čigānu tautības iedzīvotāju integrāciju.

| | Arvien vairāk ieguldīt cilvēkkapitālā un mūžizglītībā






  — | satraucoši augstais jauniešu bezdarba līmenis norāda uz vajadzību samazināt atšķirību starp prasmēm, kas apgūtas sākotnējā izglītībā un prasmēm, kas vajadzīgas, lai gūtu panākumus darba tirgū. Ekonomiskā pārkārtošanās, reģionālā un prasmju neatbilstība arī pieprasa lielāku atbalstu profesionālajam un ģeogrāfiskajam kustīgumam dzīves laikā, |
| --- | --- | --- |

Arvien vairāk ieguldīt cilvēkkapitālā un mūžizglītībā

—

satraucoši augstais jauniešu bezdarba līmenis norāda uz vajadzību samazināt atšķirību starp prasmēm, kas apgūtas sākotnējā izglītībā un prasmēm, kas vajadzīgas, lai gūtu panākumus darba tirgū. Ekonomiskā pārkārtošanās, reģionālā un prasmju neatbilstība arī pieprasa lielāku atbalstu profesionālajam un ģeogrāfiskajam kustīgumam dzīves laikā,

| — | galvenās prasības mūžizglītības stratēģijas attīstīšanai ir lielāka finansiālā stimulēšana un atvieglota piekļūšana apmācībām. Tālāk reformējot izglītības sistēmu un pārskatot atsevišķu cilvēku, uzņēmumu un visas sabiedrības devumu, nepieciešams atbalstīt ieguldījumu cilvēkkapitālā un sekmēt mūžizglītību. |
| --- | --- |

—

galvenās prasības mūžizglītības stratēģijas attīstīšanai ir lielāka finansiālā stimulēšana un atvieglota piekļūšana apmācībām. Tālāk reformējot izglītības sistēmu un pārskatot atsevišķu cilvēku, uzņēmumu un visas sabiedrības devumu, nepieciešams atbalstīt ieguldījumu cilvēkkapitālā un sekmēt mūžizglītību.

---