# Europeiska unionens L 359/4 de

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 359 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 47 årgången4 december 2004 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 359

Svensk utgåva

Lagstiftning

47 årgången4 december 2004

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Rådets förordning (EG) nr 2073/2004 av den 16 november 2004 om administrativt samarbete i fråga om punktskatter | 1 |
| | * | Rådets förordning (EG) nr 2074/2004 av den 29 november 2004 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa ringpärmsmekanismer med ursprung i Folkrepubliken Kina | 11 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 2075/2004 av den 3 december 2004 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 23 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 2076/2004 av den 3 december 2004 om anpassning för första gången av bilaga I till förordning (EG) nr 2003/2003 om gödselmedel (EDDHSA och trippelsuperfosfat) (
  1
  ) | 25 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 2077/2004 av den 3 december 2004 om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2037/2000 beträffande användning av agens i tillverkningsprocesser | 28 |
| | * | Rådets direktiv 2004/106/EG av den 16 november 2004 om ändring av direktiv 77/799/EEG om ömsesidigt bistånd av medlemsstaternas behöriga myndigheter i fråga om direkt beskattning, vissa punktskatter och skatter på försäkringspremier samt direktiv 92/12/EEG om allmänna regler för punktskattepliktiga varor och om innehav, flyttning och övervakning av sådana varor | 30 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk

Sida

*

Rådets förordning (EG) nr 2073/2004 av den 16 november 2004 om administrativt samarbete i fråga om punktskatter

1

*

Rådets förordning (EG) nr 2074/2004 av den 29 november 2004 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa ringpärmsmekanismer med ursprung i Folkrepubliken Kina

11

Kommissionens förordning (EG) nr 2075/2004 av den 3 december 2004 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

23

*

Kommissionens förordning (EG) nr 2076/2004 av den 3 december 2004 om anpassning för första gången av bilaga I till förordning (EG) nr 2003/2003 om gödselmedel (EDDHSA och trippelsuperfosfat) (
  1
  )

1

25

*

Kommissionens förordning (EG) nr 2077/2004 av den 3 december 2004 om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2037/2000 beträffande användning av agens i tillverkningsprocesser

28

*

Rådets direktiv 2004/106/EG av den 16 november 2004 om ändring av direktiv 77/799/EEG om ömsesidigt bistånd av medlemsstaternas behöriga myndigheter i fråga om direkt beskattning, vissa punktskatter och skatter på försäkringspremier samt direktiv 92/12/EEG om allmänna regler för punktskattepliktiga varor och om innehav, flyttning och övervakning av sådana varor

30

| | | II   Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk |
| --- | --- | --- |
| | | Rådet |
| | * | 2004/828/EG:Rådets beslut av den 2 november 2004 om undertecknande av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Furstendömet Andorra om åtgärder likvärdiga med dem som föreskrivs i rådets direktiv 2003/48/EG om beskattning av inkomster från sparande i form av räntebetalningar, och om godkännande och undertecknande av det tillhörande samförståndsavtalet | 32 |
| Avtal mellan Europeiska gemenskapen och Furstendömet Andorra om åtgärder likvärdiga med dem som föreskrivs i rådets direktiv 2003/48/EG om beskattning av inkomster från sparande i form av räntebetalningar | 33 |
| Samförståndsavtal | 46 |
| | * | 2004/829/EG:Rådets beslut av den 29 november 2004 om utnämning av en spansk suppleant i Regionkommittén | 54 |
| | | Kommissionen |
| | * | 2004/830/EG:Kommissionens beslut av den 18 oktober 2004 om avslutande av den påskyndade översynen av rådets förordning (EG) nr 2164/98 rörande införande av en slutgiltig utjämningstull på import av vissa bredspektrumantibiotika med ursprung i Indien | 55 |
| | * | 2004/831/EG:Kommissionens beslut av den 3 december 2004 om ändring av beslut 2003/526/EG när det gäller skyddsåtgärder mot klassisk svinpest i Nordrhein-Westfalen i Tyskland och i Slovakien
  (delgivet med nr K(2004) 4506)

   (
  1
  ) | 61 |
| | * | 2004/832/EG:Kommissionens beslut av den 3 december 2004 om att godkänna planerna för utrotning av klassisk svinpest hos vildlevande svin och nödvaccinering av sådana svin i norra Vogeserna i Frankrike
  (delgivet med nr K(2004) 4538)

   (
  1
  ) | 62 |

II   Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk

Rådet

*

2004/828/EG:Rådets beslut av den 2 november 2004 om undertecknande av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Furstendömet Andorra om åtgärder likvärdiga med dem som föreskrivs i rådets direktiv 2003/48/EG om beskattning av inkomster från sparande i form av räntebetalningar, och om godkännande och undertecknande av det tillhörande samförståndsavtalet

32

Avtal mellan Europeiska gemenskapen och Furstendömet Andorra om åtgärder likvärdiga med dem som föreskrivs i rådets direktiv 2003/48/EG om beskattning av inkomster från sparande i form av räntebetalningar

33

Samförståndsavtal

46

*

2004/829/EG:Rådets beslut av den 29 november 2004 om utnämning av en spansk suppleant i Regionkommittén

54

Kommissionen

*

2004/830/EG:Kommissionens beslut av den 18 oktober 2004 om avslutande av den påskyndade översynen av rådets förordning (EG) nr 2164/98 rörande införande av en slutgiltig utjämningstull på import av vissa bredspektrumantibiotika med ursprung i Indien

55

*

2004/831/EG:Kommissionens beslut av den 3 december 2004 om ändring av beslut 2003/526/EG när det gäller skyddsåtgärder mot klassisk svinpest i Nordrhein-Westfalen i Tyskland och i Slovakien
  (delgivet med nr K(2004) 4506)

   (
  1
  )

(delgivet med nr K(2004) 4506)

1

61

*

2004/832/EG:Kommissionens beslut av den 3 december 2004 om att godkänna planerna för utrotning av klassisk svinpest hos vildlevande svin och nödvaccinering av sådana svin i norra Vogeserna i Frankrike
  (delgivet med nr K(2004) 4538)

   (
  1
  )

(delgivet med nr K(2004) 4538)

1

62

| | | Rättsakter som antagits med tillämpning av avdelning V i Fördraget om Europeiska unionen |
| --- | --- | --- |
| | * | Rådets beslut 2004/833/GUSP av den 2 december 2004 om genomförande av gemensam åtgärd 2002/589/GUSP inför ett bidrag från Europeiska unionen till Ecowas inom ramen för moratoriet för handeldvapen och lätta vapen | 65 |

Rättsakter som antagits med tillämpning av avdelning V i Fördraget om Europeiska unionen

*

Rådets beslut 2004/833/GUSP av den 2 december 2004 om genomförande av gemensam åtgärd 2002/589/GUSP inför ett bidrag från Europeiska unionen till Ecowas inom ramen för moratoriet för handeldvapen och lätta vapen

65

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk

| 4.12.2004 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 359/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2004

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 359/1

---

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 2073/2004

av den 16 november 2004

om administrativt samarbete i fråga om punktskatter

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 93,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europaparlamentets yttrande (1),

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (2), och

av följande skäl:

| (1) | Skattefusk inom Europeiska unionen har allvarliga konsekvenser för de nationella budgetarna och kan framkalla snedvridningar av konkurrensen i samband med flyttning av punktskattepliktiga varor. De påverkar således den inre marknadens funktion. |
| --- | --- |

(1)

Skattefusk inom Europeiska unionen har allvarliga konsekvenser för de nationella budgetarna och kan framkalla snedvridningar av konkurrensen i samband med flyttning av punktskattepliktiga varor. De påverkar således den inre marknadens funktion.

| (2) | För att bekämpa fusk med punktskatter krävs det ett nära samarbete mellan de administrativa myndigheter som i varje medlemsstat ansvarar för tillämpningen av bestämmelserna inom detta område. |
| --- | --- |

(2)

För att bekämpa fusk med punktskatter krävs det ett nära samarbete mellan de administrativa myndigheter som i varje medlemsstat ansvarar för tillämpningen av bestämmelserna inom detta område.

| (3) | Det är därför väsentligt att fastställa regler enligt vilka medlemsstaternas administrativa myndigheter måste ge varandra ömsesidigt bistånd och samarbeta med kommissionen, så att reglerna för flyttning av punktskattepliktiga varor och uppbörd av punktskatter tillämpas korrekt. |
| --- | --- |

(3)

Det är därför väsentligt att fastställa regler enligt vilka medlemsstaternas administrativa myndigheter måste ge varandra ömsesidigt bistånd och samarbeta med kommissionen, så att reglerna för flyttning av punktskattepliktiga varor och uppbörd av punktskatter tillämpas korrekt.

| (4) | Bestämmelserna om ömsesidigt bistånd och administrativt samarbete i fråga om punktskatter faller under rådets direktiv 77/799/EEG av den 19 december 1977 om ömsesidigt bistånd av medlemsstaternas behöriga myndigheter i fråga om direkt beskattning, vissa punktskatter och skatter på försäkringspremier (3). Ömsesidigt bistånd och administrativt samarbete i fråga om mervärdesskatt regleras av förordning (EG) nr 1798/2003 (4). |
| --- | --- |

(4)

Bestämmelserna om ömsesidigt bistånd och administrativt samarbete i fråga om punktskatter faller under rådets direktiv 77/799/EEG av den 19 december 1977 om ömsesidigt bistånd av medlemsstaternas behöriga myndigheter i fråga om direkt beskattning, vissa punktskatter och skatter på försäkringspremier (3). Ömsesidigt bistånd och administrativt samarbete i fråga om mervärdesskatt regleras av förordning (EG) nr 1798/2003 (4).

| (5) | Denna rättsakt har visat sig vara effektiv men motsvarar inte längre de nya behov av administrativt samarbete som har uppstått till följd av den ökande ekonomiska integrationen inom den inre marknaden. |
| --- | --- |

(5)

Denna rättsakt har visat sig vara effektiv men motsvarar inte längre de nya behov av administrativt samarbete som har uppstått till följd av den ökande ekonomiska integrationen inom den inre marknaden.

| (6) | Genom rådets direktiv 92/12/EEG av den 25 februari 1992 om allmänna regler för punktskattepliktiga varor och om innehav, flyttning och övervakning av sådana varor (5) har det inrättats ett antal instrument för informationsutbyte. Dessa förfaranden bör fastställas närmare inom ramen för en allmän rättsakt som avser administrativt samarbete i fråga om punktskatter. |
| --- | --- |

(6)

Genom rådets direktiv 92/12/EEG av den 25 februari 1992 om allmänna regler för punktskattepliktiga varor och om innehav, flyttning och övervakning av sådana varor (5) har det inrättats ett antal instrument för informationsutbyte. Dessa förfaranden bör fastställas närmare inom ramen för en allmän rättsakt som avser administrativt samarbete i fråga om punktskatter.

| (7) | Det behövs också tydligare och mer bindande regler för samarbetet mellan medlemsstaterna, eftersom rättigheterna och skyldigheterna för alla berörda parter inte anges tillräckligt klart. |
| --- | --- |

(7)

Det behövs också tydligare och mer bindande regler för samarbetet mellan medlemsstaterna, eftersom rättigheterna och skyldigheterna för alla berörda parter inte anges tillräckligt klart.

| (8) | Det förekommer för få direkta kontakter mellan lokala eller nationella kontor för skattekontroll, eftersom kommunikationen normalt sker mellan centrala kontaktkontor. Detta leder till bristande effektivitet, underutnyttjande av instrumenten för det administrativa samarbetet och alltför långa dröjsmål i kommunikationen. Det bör därför införas bestämmelser om mer direkta kontakter mellan organen, för att förstärka och påskynda samarbetet. |
| --- | --- |

(8)

Det förekommer för få direkta kontakter mellan lokala eller nationella kontor för skattekontroll, eftersom kommunikationen normalt sker mellan centrala kontaktkontor. Detta leder till bristande effektivitet, underutnyttjande av instrumenten för det administrativa samarbetet och alltför långa dröjsmål i kommunikationen. Det bör därför införas bestämmelser om mer direkta kontakter mellan organen, för att förstärka och påskynda samarbetet.

| (9) | Vidare behövs det närmare samarbete, eftersom det med undantag för de kontroller av flyttning som avses i artikel 15b i direktiv 92/12/EEG knappast finns något automatiskt eller spontant informationsutbyte mellan medlemsstaterna. Informationsutbytet mellan de nationella myndigheterna och mellan dessa och kommissionen bör bli intensivare och snabbare, så att skattefusk kan bekämpas mer effektivt. |
| --- | --- |

(9)

Vidare behövs det närmare samarbete, eftersom det med undantag för de kontroller av flyttning som avses i artikel 15b i direktiv 92/12/EEG knappast finns något automatiskt eller spontant informationsutbyte mellan medlemsstaterna. Informationsutbytet mellan de nationella myndigheterna och mellan dessa och kommissionen bör bli intensivare och snabbare, så att skattefusk kan bekämpas mer effektivt.

| (10) | På punktskatteområdet behövs det följaktligen ett särskilt instrument som omfattar bestämmelserna i direktiv 77/799/EEG på detta område. Instrumentet bör också koncentreras på sådana områden där samarbetet mellan medlemsstaterna kan förbättras genom inrättande och förbättring av system för att överföra information om förflyttning av punktskattepliktiga varor. Detta instrument skall inte påverka tillämpningen av konventionen av den 18 december 1997 om ömsesidigt bistånd och samarbete mellan tullförvaltningar (6). |
| --- | --- |

(10)

På punktskatteområdet behövs det följaktligen ett särskilt instrument som omfattar bestämmelserna i direktiv 77/799/EEG på detta område. Instrumentet bör också koncentreras på sådana områden där samarbetet mellan medlemsstaterna kan förbättras genom inrättande och förbättring av system för att överföra information om förflyttning av punktskattepliktiga varor. Detta instrument skall inte påverka tillämpningen av konventionen av den 18 december 1997 om ömsesidigt bistånd och samarbete mellan tullförvaltningar (6).

| (11) | Denna förordning bör inte verka hämmande på andra gemenskapsåtgärder för att bekämpa fusk med punktskatter. |
| --- | --- |

(11)

Denna förordning bör inte verka hämmande på andra gemenskapsåtgärder för att bekämpa fusk med punktskatter.

| (12) | I denna förordning bör det införas och definieras de system i direktiv 92/12/EEG som syftar till att underlätta det administrativa samarbetet mellan medlemsstaterna. Dessa system omfattar registret över berörda näringsidkare och platser och systemet för kontroll av flyttning. Vidare bör det i denna förordning föreskrivas inrättandet av ett system för tidig varning mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(12)

I denna förordning bör det införas och definieras de system i direktiv 92/12/EEG som syftar till att underlätta det administrativa samarbetet mellan medlemsstaterna. Dessa system omfattar registret över berörda näringsidkare och platser och systemet för kontroll av flyttning. Vidare bör det i denna förordning föreskrivas inrättandet av ett system för tidig varning mellan medlemsstaterna.

| (13) | I denna förordning bör det föreskrivas att vissa av de rättigheter och skyldigheter som anges i Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (7) begränsas i syfte att skydda de intressen som avses i artikel 13.1 e i det direktivet. |
| --- | --- |

(13)

I denna förordning bör det föreskrivas att vissa av de rättigheter och skyldigheter som anges i Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (7) begränsas i syfte att skydda de intressen som avses i artikel 13.1 e i det direktivet.

| (14) | De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (8). |
| --- | --- |

(14)

De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (8).

| (15) | Eftersom målet för denna förordning, nämligen att förenkla och förstärka det administrativa samarbetet mellan medlemsstaterna, vilket kräver en harmoniserad strategi, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna, och det därför, på grund av den enhetlighet och effektivitet som krävs, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, får gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med samma princip går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

(15)

Eftersom målet för denna förordning, nämligen att förenkla och förstärka det administrativa samarbetet mellan medlemsstaterna, vilket kräver en harmoniserad strategi, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna, och det därför, på grund av den enhetlighet och effektivitet som krävs, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, får gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med samma princip går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

| (16) | Denna förordning står i överensstämmelse med de grundläggande rättigheter och principer som erkänns i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

(16)

Denna förordning står i överensstämmelse med de grundläggande rättigheter och principer som erkänns i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 1

1.   I denna förordning fastställs villkoren för hur de administrativa myndigheter i medlemsstaterna som ansvarar för tillämpningen av lagarna om punktskatter skall samarbeta med varandra och med kommissionen för att säkerställa att denna lagstiftning iakttas.

I detta syfte fastställs regler och förfaranden som gör det möjligt för medlemsstaternas behöriga myndigheter att samarbeta och utbyta all information som kan göra det möjligt för dem att korrekt fastställa punktskatter.

Vidare fastställs i denna förordning regler och förfaranden för utbyte av vissa typer av information på elektronisk väg, särskilt beträffande gemenskapsintern handel med punktskattepliktiga varor.

2.   Denna förordning skall inte påverka tillämpningen i medlemsstaterna av reglerna om ömsesidig rättslig hjälp i brottmål. Den skall inte heller hindra fullgörandet av eventuella skyldigheter i fråga om ömsesidigt bistånd som kan följa av andra rättsliga instrument, inbegripet bilaterala eller multilaterala avtal.

Artikel 2

I denna förordning avses med:

1.   behörig myndighet: den myndighet som utsetts i enlighet med artikel 3.1,

2.   begärande myndighet: det centrala kontaktkontoret i en medlemsstat eller varje kontaktorgan eller behörig tjänsteman i denna medlemsstat som begär bistånd på den behöriga myndighetens vägnar,

3.   tillfrågad myndighet: det centrala kontaktkontoret i en medlemsstat eller varje kontaktorgan eller behörig tjänsteman i denna medlemsstat som tar emot en begäran om bistånd på den behöriga myndighetens vägnar,

4.   centralt kontaktkontor: det kontor som har utsetts enligt artikel 3.3, med huvudansvar för kontakter med andra medlemsstater när det gäller administrativt samarbete,

5.   kontaktorgan: ett annat kontor än det centrala kontaktkontoret med en särskild territoriell behörighet eller ett särskilt operativt ansvar och som har utsetts av den behöriga myndigheten i enlighet med artikel 3.4 för att direkt utbyta information på grundval av denna förordning,

6.   behörig tjänsteman: varje tjänsteman som på grundval av denna förordning direkt kan utbyta information för vilken han har behörighet enligt artikel 3.5,

7.   punktskattekontor: varje kontor där vissa av de formaliteter som fastställs genom punktskattereglerna kan skötas,

8.   sporadiskt automatiskt informationsutbyte: systematiskt överlämnande av på förhand bestämd information, utan föregående begäran, till en annan medlemsstat, allteftersom denna information blir tillgänglig,

9.   regelbundet automatiskt informationsutbyte: systematiskt överlämnande av på förhand bestämd information utan föregående begäran till en annan medlemsstat, med i förväg fastställda regelbundna mellanrum,

10.   spontant informationsutbyte: sporadiskt överlämnande av information till en annan medlemsstat, utan föregående begäran,

11.   datoriserat system: det datoriserade system för övervakning av förflyttningar av punktskattepliktiga varor som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets beslut nr 1152/2003/EG (9),

12.   person:

| a) | en fysisk person, |
| --- | --- |

a)

en fysisk person,

| b) | en juridisk person eller, |
| --- | --- |

b)

en juridisk person eller,

| c) | om gällande lagstiftning medger det, en sammanslutning av personer som har befogenhet att utföra rättshandlingar men som inte har en juridisk persons rättsställning, |
| --- | --- |

c)

om gällande lagstiftning medger det, en sammanslutning av personer som har befogenhet att utföra rättshandlingar men som inte har en juridisk persons rättsställning,

13.   på elektronisk väg: med hjälp av elektronisk utrustning för behandling (inbegripet digital signalkomprimering) och lagring av information, via kabel, radio, optisk teknik eller andra elektromagnetiska medel,

14.   registreringsnummer: det nummer som avses i artikel 22.2 a i denna förordning,

15.   registreringsnummer för mervärdesskatt: det nummer som avses i artikel 22.1 c, d och e i rådets sjätte direktiv 77/388/EEG av den 17 maj 1977 om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning rörande omsättningsskatter – Gemensamt system för mervärdesskatt: enhetlig beräkningsgrund (10),

16.   flyttning inom gemenskapen av punktskattepliktiga varor: flyttning mellan två eller flera medlemsstater av punktskattepliktiga varor inom ramen för förfarandet med punktskatteuppskov, i den mening som avses i avdelning III i direktiv 92/12/EEG, eller av punktskattepliktiga varor som frisläppts för konsumtion, i den mening som avses i artiklarna 7–10 i direktiv 92/12/EEG,

17.   administrativ utredning: alla kontroller, utredningar och övriga åtgärder som tjänstemän eller behöriga myndigheter genomför för att fullgöra sina skyldigheter att se till att punktskattelagstiftningen tillämpas korrekt,

18.   CCN/CSI-nätet: den gemensamma plattform som bygger på Gemensamma kommunikationsnätet (CCN) och Gemensamma systemgränssnittet (CSI), vilken gemenskapen har utformat för att säkerställa all överföring på elektronisk väg mellan behöriga myndigheter inom området för tull och beskattning,

19.   punktskatter: de skatter som omfattas av gemenskapslagstiftningen inom området för punktskatter, däri innefattat skatter på energiprodukter och elektricitet enligt direktiv 2003/96/EG (11),

20.   administrativt ledsagardokument: den handling som avses i artikel 18.1 i direktiv 92/12/EEG,

21.   förenklat administrativt ledsagardokument: den handling som avses i artikel 7.4 i direktiv 92/12/EEG.

Artikel 3

1.   Varje medlemsstat skall meddela de andra medlemsstaterna och kommissionen vilken myndighet de utsett som behörig myndighet i vars namn denna förordning skall tillämpas, antingen direkt eller genom bemyndigande.

2.   Varje medlemsstat skall utse ett centralt kontaktkontor, som skall tilldelas huvudansvaret för kontakterna med övriga medlemsstater i fråga om administrativt samarbete. Den skall underrätta kommissionen och de övriga medlemsstaternas behöriga myndigheter om detta.

3.   Det centrala kontaktkontoret skall ha huvudansvaret för informationsutbyte om flyttning av punktskattepliktiga varor och skall framför allt ha huvudansvaret för

| a) | utbyte av uppgifter som lagrats i det elektroniska register som avses i artikel 22, |
| --- | --- |

a)

utbyte av uppgifter som lagrats i det elektroniska register som avses i artikel 22,

| b) | det system för tidig varning som avses i artikel 23, |
| --- | --- |

b)

det system för tidig varning som avses i artikel 23,

| c) | de framställningar om kontroll till eller från andra medlemsstater som avses i artikel 24. |
| --- | --- |

c)

de framställningar om kontroll till eller från andra medlemsstater som avses i artikel 24.

4.   Den behöriga myndigheten i varje medlemsstat får utöver det centrala kontaktkontoret utse andra kontaktorgan med behörighet att direkt utbyta information på grundval av denna förordning. De behöriga myndigheterna skall se till att förteckningen över dessa organ hålls uppdaterad och ställs till förfogande för de centrala kontaktkontoren i de övriga berörda medlemsstaterna.

5.   Den behöriga myndigheten i varje medlemsstat får dessutom på villkor som den själv fastställer utse behöriga tjänstemän som direkt kan utbyta information på grundval av denna förordning. Den får därvid begränsa räckvidden av tjänstemännens befogenheter. Det centrala kontaktkontoret skall svara för uppdateringen av förteckningen över dessa tjänstemän och ställa den till förfogande för de centrala kontaktkontoren i de övriga berörda medlemsstaterna.

6.   De tjänstemän som utbyter information enligt artiklarna 11 och 13 skall anses vara behöriga tjänstemän för detta ändamål i enlighet med villkor som fastställs av de behöriga myndigheterna.

7.   När kontaktorgan eller behöriga tjänstemän skickar eller tar emot en begäran om bistånd eller ett svar på en sådan begäran, skall de informera det centrala kontaktkontoret i sin medlemsstat i enlighet med de villkor som denna fastställer.

8.   Om ett kontaktorgan eller en behörig tjänsteman tar emot en begäran om bistånd som kräver åtgärder utanför deras territoriella eller operativa område skall de omedelbart överlämna denna begäran till det centrala kontaktkontoret i sin medlemsstat och informera den begärande myndigheten om detta. I sådant fall skall den tidsfrist som avses i artikel 8 börja löpa dagen efter det att begäran om bistånd överlämnats till det centrala kontaktkontoret.

Artikel 4

1.   Skyldigheten att lämna bistånd enligt denna förordning skall inte omfatta tillhandahållande av information eller handlingar som erhållits av de administrativa myndigheter som avses i artikel 1, när dessa agerar med tillstånd från eller på begäran av den rättsliga myndigheten.

2.   Om en behörig myndighet enligt nationell lagstiftning har befogenhet att tillhandahålla den information som avses i punkt 1, får emellertid denna information lämnas som ett led i det administrativa samarbetet enligt denna förordning. Innan informationen lämnas måste tillstånd till detta erhållas från den rättsliga myndigheten, om detta krävs enligt den nationella lagstiftningen.

KAPITEL II

SAMARBETE PÅ BEGÄRAN

AVSNITT 1

Begäran om information och om administrativa utredningar

Artikel 5

1.   Den tillfrågade myndigheten skall på begäran av den begärande myndigheten överlämna den information som avses i artikel 1, inklusive information som gäller ett eller flera enskilda fall.

2.   För att kunna lämna den information som avses i punkt 1 skall den tillfrågade myndigheten låta genomföra de administrativa utredningar som behövs för att få fram informationen.

3.   Den begäran som avses i punkt 1 får innehålla en motiverad begäran om en särskild administrativ utredning. Om medlemsstaten beslutar att det inte behövs någon administrativ utredning, skall den omedelbart underrätta den begärande myndigheten om skälen till detta beslut.

4.   För att skaffa fram den begärda informationen eller genomföra den begärda administrativa utredningen skall den tillfrågade myndigheten, eller den administrativa myndighet som den tillfrågade myndigheten hänskjuter ärendet till, gå till väga som om den agerade för egen räkning eller på begäran av en annan myndighet i den egna medlemsstaten.

Artikel 6

En begäran om information och om administrativ utredning enligt artikel 5 skall i möjligaste mån översändas med hjälp av ett standardformulär, som skall utformas i enlighet med förfarandet i artikel 34.2. Under de omständigheter som avses i artikel 24 skall emellertid det enhetliga dokument för kontroll av punktskattepliktiga varors flyttning som avses i artikel 24.2 utgöra en förenklad form av begäran om information.

Artikel 7

1.   Den tillfrågade myndigheten skall på begäran av den begärande myndigheten till denna överlämna all relevant information som den förfogar över i form av rapporter, intyg eller andra handlingar, eller vidimerade kopior av eller utdrag ur sådana samt resultaten av administrativa utredningar.

2.   Originalhandlingar skall tillhandahållas endast om detta inte strider mot de gällande bestämmelserna i den medlemsstat där den tillfrågade myndigheten har sitt säte.

AVSNITT 2

Tidsfrist för att lämna information

Artikel 8

Den tillfrågade myndigheten skall lämna den information som avses i artiklarna 5 och 7 så snart som möjligt och senast tre månader efter det att begäran mottagits.

Artikel 9

För vissa särskilda kategorier av fall kan den tillfrågade och den begärande myndigheten komma överens om andra tidsfrister än de som anges i artikel 8.

Artikel 10

Om den tillfrågade myndigheten inte kan svara på en begäran inom den föreskrivna tiden, skall den omedelbart underrätta den begärande myndigheten om skälen till att tidsfristen inte kan iakttas och ange när den kan svara på begäran.

AVSNITT 3

Närvaro vid de administrativa myndigheterna och medverkan i administrativa utredningar

Artikel 11

1.   Genom överenskommelse mellan den begärande myndigheten och den tillfrågade myndigheten, och på de villkor som fastställts av den senare, får tjänstemän som vederbörligen bemyndigats av den begärande myndigheten, i syfte att utbyta sådan information som avses i artikel 1, närvara vid de kontor där de administrativa myndigheterna i den medlemsstat där den tillfrågade myndigheten har sitt säte utför sina uppgifter. Om den begärda informationen finns i dokumentation som den tillfrågade myndighetens tjänstemän har tillgång till, skall tjänstemännen vid den begärande myndigheten få kopior av de handlingar som innehåller den begärda informationen.

2.   Genom överenskommelse mellan den begärande myndigheten och den tillfrågade myndigheten, och på de villkor som fastställts av den senare, får tjänstemän som utsetts av den begärande myndigheten närvara vid de administrativa utredningarna, i syfte att utbyta sådan information som avses i artikel 1. Endast tjänstemännen vid den tillfrågade myndigheten skall genomföra de administrativa utredningarna. Tjänstemännen från den begärande myndigheten får inte utöva de kontrollbefogenheter som tillkommer tjänstemännen vid den tillfrågade myndigheten. De kan dock få tillträde till samma lokaler och tillgång till samma handlingar som dessa tjänstemän, genom dessas förmedling och endast för ändamål som har samband med den pågående administrativa utredningen.

3.   De tjänstemän från den begärande myndigheten som uppehåller sig i en annan medlemsstat i enlighet med punkterna 1 och 2 skall alltid kunna uppvisa en skriftlig fullmakt, där deras identitet och officiella behörighet anges.

AVSNITT 4

Samtidiga kontroller

Artikel 12

För att utbyta sådan information som avses i artikel 1 får två eller flera medlemsstater komma överens om att, var och en på sitt eget territorium, utföra samtidiga kontroller av situationen i fråga om punktskatt för en eller flera personer som är av gemensamt eller kompletterande intresse, när sådana kontroller förefaller mer effektiva än kontroller som utförs av endast en medlemsstat.

Artikel 13

1.   En medlemsstat skall självständigt identifiera de personer som den avser att föreslå skall omfattas av en samtidig kontroll. Den behöriga myndigheten i denna medlemsstat skall underrätta de behöriga myndigheterna i övriga berörda medlemsstater om vilka fall som föreslås för samtidiga kontroller. Den skall i största möjliga utsträckning motivera sitt val genom att tillhandahålla den information som har lett till beslutet. Den skall ange den tidsperiod under vilken kontrollerna bör utföras.

2.   De berörda medlemsstaterna skall sedan avgöra om de önskar delta i de samtidiga kontrollerna. Den behöriga myndighet som mottar ett förslag om en samtidig kontroll skall bekräfta för den motsvarande myndigheten att den önskar delta eller ge ett motiverat avslag.

3.   Varje behörig myndighet skall utse en företrädare som ansvarar för att leda och samordna kontrollen.

4.   Efter en samtidig kontroll skall de behöriga myndigheterna snarast möjligt underrätta kontaktkontoren för punktskatt i de andra medlemsstaterna om de metoder för skattefusk som identifierats vid en sådan samtidig kontroll, om sådan information anses vara av särskilt intresse för andra medlemsstater. De behöriga myndigheterna får också informera kommissionen.

AVSNITT 5

Begäran om delgivning av administrativa beslut och åtgärder

Artikel 14

På begäran av den begärande myndigheten skall den tillfrågade myndigheten, i enlighet med gällande bestämmelser om motsvarande delgivningar i den egna medlemsstaten, delge mottagaren alla administrativa beslut och åtgärder som har vidtagits av de administrativa myndigheterna i den begärande medlemsstaten beträffande tillämpningen av punktskattelagstiftningen med undantag för sådana som avses i artikel 5 i rådets direktiv 76/308/EEG av den 15 mars 1976 om ömsesidigt bistånd för indrivning av fordringar som har avseende på vissa avgifter, tullar, skatter och andra åtgärder (12).

Artikel 15

I en begäran om delgivning, som skall innehålla uppgift om ämnet för det beslut eller den åtgärd som skall delges, skall namn, adress och all annan information som är av betydelse för att identifiera mottagaren anges.

Artikel 16

Den tillfrågade myndigheten skall utan dröjsmål underrätta den begärande myndigheten om hur begäran om delgivning behandlats, framför allt om den dag då beslutet eller åtgärden delgavs mottagaren, eller om skälet till att detta eventuellt inte kunnat ske. En begäran får inte avslås på grund av innehållet i det beslut eller den åtgärd som skall delges.

KAPITEL III

INFORMATIONSUTBYTE UTAN FÖREGÅENDE BEGÄRAN

Artikel 17

Utan att det påverkar tillämpningen av kapitel IV skall den behöriga myndigheten i varje medlemsstat genom sporadiskt eller regelbundet automatiskt informationsutbyte lämna sådan information som avses i artikel 1 till den behöriga myndigheten i andra berörda medlemsstater i följande fall:

| 1. | När en oegentlighet eller en överträdelse av punktskattelagstiftningen har förekommit eller misstänks ha förekommit i den andra medlemsstaten. |
| --- | --- |

1.

När en oegentlighet eller en överträdelse av punktskattelagstiftningen har förekommit eller misstänks ha förekommit i den andra medlemsstaten.

| 2. | När en oegentlighet eller en överträdelse av punktskattelagstiftningen som har förekommit eller misstänks ha förekommit i en medlemsstat kan få återverkningar i en annan medlemsstat. |
| --- | --- |

2.

När en oegentlighet eller en överträdelse av punktskattelagstiftningen som har förekommit eller misstänks ha förekommit i en medlemsstat kan få återverkningar i en annan medlemsstat.

| 3. | När det finns en risk för fusk med eller förlust av punktskatt i den andra medlemsstaten. |
| --- | --- |

3.

När det finns en risk för fusk med eller förlust av punktskatt i den andra medlemsstaten.

Artikel 18

Följande skall fastställas i enlighet med förfarandet i artikel 34.2:

| 1. | De exakta kategorierna av information som skall utbytas. |
| --- | --- |

1.

De exakta kategorierna av information som skall utbytas.

| 2. | Hur ofta informationsutbytet skall äga rum. |
| --- | --- |

2.

Hur ofta informationsutbytet skall äga rum.

| 3. | De praktiska formerna för informationsutbytet. |
| --- | --- |

3.

De praktiska formerna för informationsutbytet.

Varje medlemsstat skall fastställa om den vill delta i utbytet av en särskild kategori information och om den tänker göra det genom regelbundet eller genom sporadiskt automatiskt utbyte.

Artikel 19

Medlemsstaternas behöriga myndigheter får under alla förhållanden utan föregående begäran och spontant ge varandra sådan information enligt artikel 1 som de har kännedom om.

Artikel 20

Medlemsstaterna skall vidta de administrativa och organisatoriska åtgärder som behövs för att underlätta sådant informationsutbyte som avses i detta kapitel.

Artikel 21

Genomförandet av detta kapitel kan inte förplikta en medlemsstat att, i syfte att samla in information, införa nya åligganden för personer eller att bära oproportionerliga administrativa bördor.

KAPITEL IV

LAGRING OCH UTBYTE AV INFORMATION SOM ÄR SPECIFIK FÖR GEMENSKAPSINTERNA TRANSAKTIONER

Artikel 22

1.   Den behöriga myndigheten i varje medlemsstat skall upprätthålla en elektronisk databas som omfattar följande register:

| a) | Ett register över personer som är godkända lagerhavare eller näringsidkare med punktskatteregistrering i enlighet med artikel 4 a och d i direktiv 92/12/EEG. |
| --- | --- |

a)

Ett register över personer som är godkända lagerhavare eller näringsidkare med punktskatteregistrering i enlighet med artikel 4 a och d i direktiv 92/12/EEG.

| b) | Ett register över platser som godkänts som skatteupplag. |
| --- | --- |

b)

Ett register över platser som godkänts som skatteupplag.

2.   Dessa register skall innehålla följande information, som skall ställas till övriga medlemsstaters förfogande:

| a) | Det registreringsnummer som den behöriga myndigheten utfärdat för de berörda personerna eller platserna. |
| --- | --- |

a)

Det registreringsnummer som den behöriga myndigheten utfärdat för de berörda personerna eller platserna.

| b) | Namn och adress för de berörda personerna och platserna. |
| --- | --- |

b)

Namn och adress för de berörda personerna och platserna.

| c) | Kategori av och kombinerad nomenklatur rörande punktskattepliktiga varor för varor som får lagras eller mottas av personen i fråga eller som får lagras eller mottas på platsen i fråga. |
| --- | --- |

c)

Kategori av och kombinerad nomenklatur rörande punktskattepliktiga varor för varor som får lagras eller mottas av personen i fråga eller som får lagras eller mottas på platsen i fråga.

| d) | Uppgift om det centrala kontaktkontor eller det punktskattekontor där ytterligare information kan fås. |
| --- | --- |

d)

Uppgift om det centrala kontaktkontor eller det punktskattekontor där ytterligare information kan fås.

| e) | Dag för utfärdande och ändring av auktorisationen som godkänd lagerhavare eller näringsidkare med punktskatteregistrering och, i förekommande fall, dag då den upphör att gälla. |
| --- | --- |

e)

Dag för utfärdande och ändring av auktorisationen som godkänd lagerhavare eller näringsidkare med punktskatteregistrering och, i förekommande fall, dag då den upphör att gälla.

| f) | Den information som krävs för att identifiera personer som är ansvariga i enlighet med artikel 15.3 i direktiv 92/12/EEG. |
| --- | --- |

f)

Den information som krävs för att identifiera personer som är ansvariga i enlighet med artikel 15.3 i direktiv 92/12/EEG.

| g) | Den information som krävs för att identifiera personer som tillfälligt är involverade i flyttning av punktskattepliktiga varor om sådan information finns tillgänglig. |
| --- | --- |

g)

Den information som krävs för att identifiera personer som tillfälligt är involverade i flyttning av punktskattepliktiga varor om sådan information finns tillgänglig.

3.   Varje nationellt register skall endast för punktskatteändamål ställas till de behöriga myndigheternas förfogande i de andra medlemsstaterna.

4.   Det centrala kontaktkontoret eller ett kontaktorgan i varje medlemsstat skall se till att personer som är involverade i flyttning av punktskattepliktiga varor inom gemenskapen tillåts få bekräftelse på information enligt denna artikel.

5.   Den detaljerade information som avses i punkt 2, de detaljerade föreskrifterna om inrättande och uppdatering av register, de harmoniserade normerna för registrering av registreringsnummer och insamling av den information som krävs för identifiering av de personer och platser som avses i punkt 2 och de närmare formerna för att ställa registren till de andra medlemsstaternas förfogande enligt punkt 3 skall fastställas i enlighet med förfarandet i artikel 34.2.

6.   Om en näringsidkare kan identifieras endast med hjälp av ett registreringsnummer för mervärdesskatt, skall artikel 27 i förordning (EG) nr 1798/2003 tillämpas i detta syfte.

Artikel 23

1.   Medlemsstaterna skall inrätta ett elektroniskt system för tidig varning, vilket möjliggör för det centrala kontaktkontor eller ett kontaktorgan i avgångsmedlemsstaten för punktskattepliktiga varor att, så snart det kontaktkontoret eller kontaktorganet har fått informationen från det administrativa ledsagardokumentet, och senast när varorna avsänds, sända ett informations- eller varningsmeddelande till kontaktkontoret i bestämmelsemedlemsstaten. Inom ramen för detta informationsutbyte skall en riskanalys genomföras på grundval av informationen från det administrativa ledsagardokumentet innan ett meddelande sänds och, om det anses nödvändigt, efter det att ett meddelande har mottagits.

2.   Den information som skall utbytas samt de närmare föreskrifterna om detta informationsutbyte skall fastställas i enlighet med förfarandet i artikel 34.2.

Artikel 24

1.   I enlighet med artikel 5 kan det centrala kontaktkontoret i en medlemsstat begära information av det centrala kontaktkontoret eller ett kontaktorgan i en annan medlemsstat under eller efter en flyttning av punktskattepliktiga varor. För detta informationsutbytes skull skall en riskanalys som grundas på informationen från det administrativa ledsagardokumentet eller det förenklade administrativa ledsagardokumentet genomföras innan en begäran skickas och, om det anses som nödvändigt, efter det att den har mottagits.

2.   Det informationsutbyte som avses i punkt 1 skall genomföras med hjälp av ett enhetligt dokument för kontroll av flyttningarna. Detta dokuments form och innehåll samt de närmare föreskrifterna om detta informationsutbyte skall fastställas enligt förfarandet i artikel 34.2.

3.   De berörda myndigheterna i den medlemsstat där en avsändare av punktskattepliktiga varor är etablerad får bevilja bistånd, med hjälp av det dokument som föreskrivs i punkt 2, om en sådan avsändare inte erhåller exemplar 3 av det administrativa ledsagardokumentet eller det förenklade administrativa ledsagardokumentet och denne avsändare har uttömt alla metoder han har till sitt förfogande för att erhålla bevis för att en flyttning av varor har avslutats. Om sådant bistånd beviljas innebär detta inte på något sätt att avsändaren befrias från sina skattemässiga skyldigheter.

De berörda myndigheterna i bestämmelsemedlemsstaten skall göra sitt yttersta för att tillmötesgå framställningar från de berörda myndigheterna i avsändarens medlemsstat i samband med sådant bistånd.

Artikel 25

1.   När övervakning av punktskattepliktiga varors flyttning och kontroll av dessa varor sker med hjälp av ett datoriserat system, skall varje medlemsstats behöriga myndighet lagra och behandla informationen i detta system.

För att denna information skall kunna användas inom ramen för de förfaranden som avses i denna förordning skall informationen lagras under minst tre år efter utgången av det kalenderår under vilket flyttningen påbörjades.

2.   Medlemsstaterna skall se till att den information som lagras i systemet är uppdaterad, fullständig och korrekt.

KAPITEL V

FÖRBINDELSER MED KOMMISSIONEN

Artikel 26

1.   Medlemsstaterna och kommissionen skall undersöka och utvärdera hur den ordning för administrativt samarbete som föreskrivs i denna förordning fungerar. Vid tillämpningen av denna artikel skall kommissionen sammanställa medlemsstaternas erfarenheter i syfte att få ordningen att fungera bättre. Därför får den information som lämnas av medlemsstaterna inte omfatta individuella uppgifter eller personuppgifter.

2.   Medlemsstaterna skall ge kommissionen all tillgänglig information om hur de tillämpar denna förordning, inklusive alla de statistiska uppgifter som krävs för att tillämpningen skall kunna utvärderas. Vilka dessa statistiska uppgifter är skall fastställas i enlighet med förfarandet i artikel 34.2, och uppgifterna skall överlämnas endast om de finns tillgängliga och om överlämnandet inte kan anses medföra en omotiverad administrativ börda.

3.   Medlemsstaterna skall ge kommissionen all tillgänglig information om de metoder och förfaranden som använts eller antas ha använts vid överträdelser av punktskattelagstiftningen genom vilka svagheter eller brister kunnat påvisas i det sätt på vilket bestämmelserna om administrativt samarbete enligt denna förordning fungerar när sådan information anses vara av särskilt intresse för andra medlemsstater.

4.   Medlemsstaterna får överlämna all annan tillgänglig information som avses i artikel 1 till kommissionen, för en bedömning av hur effektivt systemet för administrativt samarbete är i kampen mot skatteundandragande och skattefusk.

5.   Kommissionen skall vidarebefordra all information enligt punkterna 2, 3 och 4 till andra berörda medlemsstater.

KAPITEL VI

FÖRBINDELSER MED TREDJELAND

Artikel 27

1.   När en medlemsstats behöriga myndighet erhåller information från ett tredjeland, får denna myndighet vidarebefordra informationen till de behöriga myndigheterna i de medlemsstater som kan vara intresserade av den och under alla omständigheter till alla behöriga myndigheter som begär detta, i den mån det är tillåtet enligt gällande regler om administrativt bistånd som har överenskommits med detta särskilda tredjeland. När denna information är av intresse på gemenskapsnivå, får den även lämnas till kommissionen.

2.   Under förutsättning att det berörda tredjelandet rättsligt har förbundit sig att ge det bistånd som är nödvändigt för insamling av bevismaterial för det oriktiga i en transaktion som förefaller strida mot punktskattelagstiftningen, får information som erhållits genom tillämpning av denna förordning vidarebefordras till detta tredjeland, med samtycke från de behöriga myndigheter som lämnat informationen och med iakttagande av dessas nationella bestämmelser för överföring av personuppgifter till tredjeland.

KAPITEL VII

VILLKOR FÖR INFORMATIONSUTBYTET

Artikel 28

Information som tillhandahålls i enlighet med denna förordning skall så vitt möjligt tillhandahållas på elektronisk väg, enligt närmare föreskrifter som skall fastställas i enlighet med förfarandet i artikel 34.2.

Artikel 29

En begäran om bistånd, inbegripet begäran om delgivning, och bifogade handlingar får avfattas på varje språk som den tillfrågade och den begärande myndigheten kommit överens om. En sådan begäran skall åtföljas av en översättning till det officiella språket eller något av de officiella språken i den medlemsstat där den tillfrågade myndigheten har sitt säte, endast i särskilda fall när denna myndighet motiverar begäran om en sådan översättning.

Artikel 30

1.   En tillfrågad myndighet i en medlemsstat skall ge en begärande myndighet i en annan medlemsstat den information som avses i artikel 1, under förutsättning att

| a) | antalet och arten av de framställningar om information som görs av den begärande myndigheten inom en viss period inte innebär en oproportionerlig administrativ börda för den tillfrågade myndigheten, |
| --- | --- |

a)

antalet och arten av de framställningar om information som görs av den begärande myndigheten inom en viss period inte innebär en oproportionerlig administrativ börda för den tillfrågade myndigheten,

| b) | den begärande myndigheten har uttömt de vanliga informationskällor som den alltefter omständigheterna och utan att riskera det önskade resultatet kan använda för att skaffa den begärda informationen. |
| --- | --- |

b)

den begärande myndigheten har uttömt de vanliga informationskällor som den alltefter omständigheterna och utan att riskera det önskade resultatet kan använda för att skaffa den begärda informationen.

2.   Om det ömsesidiga biståndet medför särskilda svårigheter i form av mycket höga kostnader får de begärande och de tillfrågade myndigheterna komma överens om ersättning av kostnaderna i varje enskilt fall.

3.   Denna förordning skall inte innebära någon förpliktelse att låta genomföra utredningar eller att lämna information, om den behöriga myndighet som skulle lämna informationen på grund av sin medlemsstats lagstiftning eller administrativa praxis är förhindrad att göra sådana utredningar eller att inhämta eller använda sådan information för sin medlemsstats egna ändamål.

4.   Den behöriga myndigheten i en medlemsstat får vägra att tillhandahålla information, om den begärande medlemsstaten av rättsliga skäl är förhindrad att lämna liknande information.

5.   Tillhandahållande av information får nekas, om det skulle leda till att en affärshemlighet, företagshemlighet, yrkeshemlighet eller handelsprocess skulle röjas, eller om det gäller information vars röjande skulle strida mot den allmänna ordningen.

6.   Den tillfrågade myndigheten skall underrätta den begärande myndigheten om skälen till att en begäran om bistånd avslås. Även kommissionen skall för statistiska ändamål årligen underrättas om kategorierna av skäl till sådana avslag.

7.   Ett minsta belopp som kan föranleda en begäran om bistånd får fastställas i enlighet med förfarandet i artikel 34.2.

Artikel 31

1.   All information som tillhandahålls i enlighet med denna förordning skall omfattas av den sekretess och åtnjuta samma skydd som liknande information som ges enligt nationell lagstiftning i den mottagande medlemsstaten och motsvarande bestämmelser för gemenskapens organ.

Denna information får användas för fastställande av beskattningsunderlaget för och uppbörd och administrativ kontroll av punktskatter, för kontroll av flyttning av punktskattepliktiga varor, för riskanalys och för utredningar.

Den får användas i samband med rättsliga eller administrativa förfaranden som kan leda till påföljder och som inletts på grund av överträdelser av skattelagstiftningen, utan att det påverkar allmänna regler och rättsliga bestämmelser om svarandes och vittnens rättigheter vid sådana förfaranden.

Den får dessutom användas för att fastställa andra skatter, pålagor, tullar och avgifter vilka omfattas av artikel 2 i direktiv 76/308/EEG.

Personer som är vederbörligen ackrediterade av kommissionens ackrediteringsmyndighet för säkerhet kan få tillgång till denna information endast i den mån det är nödvändigt för drift, underhåll och utveckling av CCN/CSI-nätet.

2.   Genom avvikelse från punkt 1 skall den behöriga myndigheten i den medlemsstat som tillhandahåller informationen tillåta att den utnyttjas för andra ändamål i den begärande myndighetens medlemsstat, om informationen får användas för liknande ändamål enligt lagstiftningen i den tillfrågade myndighetens medlemsstat.

3.   Om den begärande myndigheten anser att information som den har mottagit från den tillfrågade myndigheten kan vara användbar för den behöriga myndigheten i en tredje medlemsstat, får den vidarebefordra informationen till denna behöriga myndighet. Den begärande myndigheten skall underrätta den tillfrågade myndigheten om detta. Den tillfrågade myndigheten får ställa som villkor för överlämnande av information till en tredje stat att myndigheten har givit sitt samtycke i förväg.

4.   Medlemsstaterna skall begränsa räckvidden för de skyldigheter och rättigheter som avses i artikel 10, artikel 11.1 samt artiklarna 12 och 21 i direktiv 95/46/EG om det är nödvändigt för att skydda de intressen som avses i artikel 13 e i det direktivet.

Artikel 32

De rapporter, intyg och andra handlingar, eller vidimerade kopior av eller utdrag ur sådana, som tjänstemän vid den tillfrågade myndigheten erhållit och överlämnat till den begärande myndigheten i samband med bistånd enligt denna förordning får åberopas som bevismaterial av behöriga instanser i den begärande myndighetens medlemsstat, under samma förutsättningar som gäller för motsvarande handlingar som överlämnats av en annan myndighet i det egna landet.

Artikel 33

1.   För tillämpningen av denna förordning skall medlemsstaterna vidta alla nödvändiga åtgärder för att

| a) | säkerställa en effektiv intern samordning mellan de behöriga myndigheter som avses i artikel 3, |
| --- | --- |

a)

säkerställa en effektiv intern samordning mellan de behöriga myndigheter som avses i artikel 3,

| b) | upprätta ett direkt samarbete mellan de myndigheter som särskilt bemyndigats för denna samordning, |
| --- | --- |

b)

upprätta ett direkt samarbete mellan de myndigheter som särskilt bemyndigats för denna samordning,

| c) | se till att det system för informationsutbyte som föreskrivs i denna förordning fungerar på ett smidigt sätt. |
| --- | --- |

c)

se till att det system för informationsutbyte som föreskrivs i denna förordning fungerar på ett smidigt sätt.

2.   Kommissionen skall snarast möjligt till varje medlemsstats behöriga myndighet vidarebefordra all information som den tar emot och som den har möjlighet att tillhandahålla.

KAPITEL VIII

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER OCH SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 34

1.   Kommissionen skall biträdas av Kommittén för punktskatter som inrättats genom artikel 24.1 i direktiv 92/12/EEG.

2.   När det hänvisas till denna punkt, skall artiklarna 5 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas.

Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara tre månader.

3.   Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.

Artikel 35

1.   Vart femte år från och med dagen för denna förordnings ikraftträdande, och särskilt på grundval av den information som tillhandahållits av medlemsstaterna, skall kommissionen till Europaparlamentet och rådet överlämna en rapport om tillämpningen av denna förordning.

2.   Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texterna till de bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av denna förordning.

Artikel 36

När behöriga myndigheter ingår överenskommelser om bilaterala angelägenheter på de områden som omfattas av denna förordning och det inte gäller enskilda fall, skall de utan dröjsmål underrätta kommissionen om detta. Kommissionen skall i sin tur underrätta övriga medlemsstaters behöriga myndigheter.

Artikel 37

Denna förordning träder i kraft den 1 juli 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 16 november 2004.

På rådets vägnar

G. ZALM

Ordförande

---

(1)  Yttrandet avgivet den 1 april 2004 (ännu ej offentliggjort i EUT).

1

(2)  EUT C 112, 30.4.2004, s. 64.

2

(3)  EGT L 336, 27.12.1977, s. 15. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2004/56/EG (EUT L 127, 29.4.2004, s. 70).

3

(4)  EUT L 264, 15.10.2003, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 885/2004 (EUT L 168, 1.5.2004, s. 1).

4

(5)  EGT L 76, 23.3.1992, s. 1. Direktivet senast ändrat genom förordning (EG) nr 807/2003 (EUT L 122, 16.5.2003, s. 36).

5

(6)  Rådets akt av den 18 december 1997 (EGT C 24, 23.1.1998, s. 1).

6

(7)  EGT L 281, 23.11.1995, s. 31. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

7

(8)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

8

(9)  EUT L 162, 1.7.2003, s. 5.

9

(10)  EGT L 145, 13.6.1977, s. 1. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2004/66/EG (EUT L 168, 1.5.2004, s. 35).

10

(11)  EUT L 283, 31.10.2003, s. 51. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2004/75/EG (EUT L 157, 30.4.2004, s. 100).

11

(12)  EGT L 73, 19.3.1976, s. 18. Direktivet senast ändrat genom 2003 års anslutningsakt.

12

---

| 4.12.2004 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 359/11 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2004

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 359/11

---

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 2074/2004

av den 29 november 2004

om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa ringpärmsmekanismer med ursprung i Folkrepubliken Kina

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad ”grundförordningen”), särskilt artikel 11.2 i denna,

med beaktande av det förslag som kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A.   FÖRFARANDE

1.   Gällande åtgärder

| (1) | I januari 1997 införde rådet genom förordning (EG) nr 119/97 (2) en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa ringpärmsmekanismer med ursprung i bl.a. Kina (nedan kallat ”det berörda landet”). Den slutgiltiga tullsatsen fastställdes till 32,5 % av nettopriset fritt gemenskapens gräns, före tull, för World Wide Stationery Mfg (nedan kallat ”WWS”) som är ett företag som beviljades individuell behandling och till 39,4 % för alla andra företag i Kina. Dessa tullsatser var tillämpliga på andra ringpärmsmekanismer än sådana med 17 och 23 ringar (Taricnummer 8305100011, 8305100012 och 8305100019), under det att mekanismer med 17 och 23 ringar (Taricnummer 8305100021, 8305100022 och 8305100029) omfattades av en tull motsvarande skillnaden mellan minimiimportpriset på 325 euro per 1 000 styck och priset fritt gemenskapens gräns, före tull, när detta sistnämnda var lägre än minimiimportpriset. |
| --- | --- |

(1)

I januari 1997 införde rådet genom förordning (EG) nr 119/97 (2) en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa ringpärmsmekanismer med ursprung i bl.a. Kina (nedan kallat ”det berörda landet”). Den slutgiltiga tullsatsen fastställdes till 32,5 % av nettopriset fritt gemenskapens gräns, före tull, för World Wide Stationery Mfg (nedan kallat ”WWS”) som är ett företag som beviljades individuell behandling och till 39,4 % för alla andra företag i Kina. Dessa tullsatser var tillämpliga på andra ringpärmsmekanismer än sådana med 17 och 23 ringar (Taricnummer 8305100011, 8305100012 och 8305100019), under det att mekanismer med 17 och 23 ringar (Taricnummer 8305100021, 8305100022 och 8305100029) omfattades av en tull motsvarande skillnaden mellan minimiimportpriset på 325 euro per 1 000 styck och priset fritt gemenskapens gräns, före tull, när detta sistnämnda var lägre än minimiimportpriset.

| (2) | Efter en begäran om en antiabsorptionsundersökning av åtgärderna i fråga ingiven i enlighet med artikel 12 i grundförordningen företogs genom rådets förordning (EG) nr 2100/2000 (3) i september 2000 en korrigering uppåt av den tull som var tillämplig på andra ringpärmsmekanismer än dem med 17 och 23 ringar (Taricnummer 8305100011, 8305100012 och 8305100019) till 51,2 % för WWS och till 78,8 % för alla andra företag i Kina. |
| --- | --- |

(2)

Efter en begäran om en antiabsorptionsundersökning av åtgärderna i fråga ingiven i enlighet med artikel 12 i grundförordningen företogs genom rådets förordning (EG) nr 2100/2000 (3) i september 2000 en korrigering uppåt av den tull som var tillämplig på andra ringpärmsmekanismer än dem med 17 och 23 ringar (Taricnummer 8305100011, 8305100012 och 8305100019) till 51,2 % för WWS och till 78,8 % för alla andra företag i Kina.

| (3) | Sedan juni 2002 omfattas import av vissa ringpärmsmekanismer med ursprung i Indonesien av antidumpnings- och utjämningsåtgärder. Dessa åtgärder som inte berörs av den nu aktuella översynen infördes genom rådets förordningar (EG) nr 976/2002 och (EG) nr 977/2002 av den 4 juni 2002 (4). |
| --- | --- |

(3)

Sedan juni 2002 omfattas import av vissa ringpärmsmekanismer med ursprung i Indonesien av antidumpnings- och utjämningsåtgärder. Dessa åtgärder som inte berörs av den nu aktuella översynen infördes genom rådets förordningar (EG) nr 976/2002 och (EG) nr 977/2002 av den 4 juni 2002 (4).

| (4) | Efter en undersökning av påstått kringgående av de antidumpningsåtgärder som infördes genom rådets förordning (EG) nr 119/97 genom import av vissa ringpärmsmekanismer som avsänts från Vietnam utvidgades åtgärderna genom rådets förordning (EG) nr 1208/2004 (5) till att omfatta import som avsänts från Vietnam. |
| --- | --- |

(4)

Efter en undersökning av påstått kringgående av de antidumpningsåtgärder som infördes genom rådets förordning (EG) nr 119/97 genom import av vissa ringpärmsmekanismer som avsänts från Vietnam utvidgades åtgärderna genom rådets förordning (EG) nr 1208/2004 (5) till att omfatta import som avsänts från Vietnam.

| (5) | I april 2004 inleddes en undersökning av det påstådda kringgåendet av de antidumpningsåtgärder som infördes genom rådets förordning (EG) nr 119/97 genom import av ringpärmsmekanismer avsända från Thailand, oavsett om de deklarerats ha sitt ursprung i Thailand eller ej (6). |
| --- | --- |

(5)

I april 2004 inleddes en undersökning av det påstådda kringgåendet av de antidumpningsåtgärder som infördes genom rådets förordning (EG) nr 119/97 genom import av ringpärmsmekanismer avsända från Thailand, oavsett om de deklarerats ha sitt ursprung i Thailand eller ej (6).

| (6) | Båda de undersökningar som avses i de två föregående skälen genomfördes oberoende av resultaten av den nu aktuella undersökningen. |
| --- | --- |

(6)

Båda de undersökningar som avses i de två föregående skälen genomfördes oberoende av resultaten av den nu aktuella undersökningen.

2.   Begäran om översyn

| (7) | Efter offentliggörandet av ett tillkännagivande om att giltighetstiden snart skulle komma att löpa ut för de gällande antidumpningsåtgärderna rörande import av vissa ringpärmsmekanismer med ursprung i Kina (7), mottog kommissionen den 23 oktober 2001 en begäran om översyn av åtgärderna enligt artikel 11.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(7)

Efter offentliggörandet av ett tillkännagivande om att giltighetstiden snart skulle komma att löpa ut för de gällande antidumpningsåtgärderna rörande import av vissa ringpärmsmekanismer med ursprung i Kina (7), mottog kommissionen den 23 oktober 2001 en begäran om översyn av åtgärderna enligt artikel 11.2 i grundförordningen.

| (8) | Begäran ingavs av två gemenskapstillverkare, nämligen Koloman Handler AG och Krause Ringbuchtechnik GmbH (nedan kallade ”de sökande”), som svarade för en betydande del av den sammanlagda tillverkningen av vissa ringpärmsmekanismer i gemenskapen. Begäran ingavs med anledning av att åtgärdernas upphörande sannolikt skulle leda till högre volymer av skadevållande dumpning med ursprung i Kina. |
| --- | --- |

(8)

Begäran ingavs av två gemenskapstillverkare, nämligen Koloman Handler AG och Krause Ringbuchtechnik GmbH (nedan kallade ”de sökande”), som svarade för en betydande del av den sammanlagda tillverkningen av vissa ringpärmsmekanismer i gemenskapen. Begäran ingavs med anledning av att åtgärdernas upphörande sannolikt skulle leda till högre volymer av skadevållande dumpning med ursprung i Kina.

| (9) | Kommissionen fastslog efter samråd med rådgivande kommittén att bevisningen var tillräcklig för att motivera att en översyn enligt artikel 11.2 i grundförordningen inleddes, och en översyn påbörjades (8). |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen fastslog efter samråd med rådgivande kommittén att bevisningen var tillräcklig för att motivera att en översyn enligt artikel 11.2 i grundförordningen inleddes, och en översyn påbörjades (8).

3.   Undersökning

a)   Förfarande

| (10) | Kommissionen underrättade officiellt alla exporterande tillverkare, importörer och användare som såvitt var känt var berörda, företrädare för exportlandet, de sökande gemenskapstillverkarna och den andra kända gemenskapstillverkaren om att en översyn vid giltighetstidens utgång hade inletts. Berörda parter gavs tillfälle att skriftligen lämna sina synpunkter och begära att bli hörda inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(10)

Kommissionen underrättade officiellt alla exporterande tillverkare, importörer och användare som såvitt var känt var berörda, företrädare för exportlandet, de sökande gemenskapstillverkarna och den andra kända gemenskapstillverkaren om att en översyn vid giltighetstidens utgång hade inletts. Berörda parter gavs tillfälle att skriftligen lämna sina synpunkter och begära att bli hörda inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande.

| (11) | Alla parter som så begärde inom den angivna tidsfristen och som visade att det fanns särskilda skäl till att höra dem gavs tillfälle att bli hörda. |
| --- | --- |

(11)

Alla parter som så begärde inom den angivna tidsfristen och som visade att det fanns särskilda skäl till att höra dem gavs tillfälle att bli hörda.

| (12) | Frågeformulär sändes till alla parter som officiellt hade underrättats om inledandet av översynen och till dem som inom de tidsfrister som angavs i tillkännagivandet om inledande hade begärt ett frågeformulär. Dessutom kontaktades en tillverkare i Indien (det jämförbara landet) och fick sig ett frågeformulär tillsänt. |
| --- | --- |

(12)

Frågeformulär sändes till alla parter som officiellt hade underrättats om inledandet av översynen och till dem som inom de tidsfrister som angavs i tillkännagivandet om inledande hade begärt ett frågeformulär. Dessutom kontaktades en tillverkare i Indien (det jämförbara landet) och fick sig ett frågeformulär tillsänt.

| (13) | Frågeformuläret besvarades av två sökande gemenskapstillverkare, en exporterande tillverkare i det berörda landet, en tillverkare i det jämförbara landet och två icke-närstående importörer i gemenskapen. |
| --- | --- |

(13)

Frågeformuläret besvarades av två sökande gemenskapstillverkare, en exporterande tillverkare i det berörda landet, en tillverkare i det jämförbara landet och två icke-närstående importörer i gemenskapen.

| (14) | Alla parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för rekommendationen att införa slutgiltiga antidumpningstullar. Parterna beviljades en tidsperiod efter denna underrättelse inom vilken de kunde lämna uppgifter. Parternas synpunkter beaktades och i tillämpliga fall ändrades undersökningsresultaten i enlighet därmed. |
| --- | --- |

(14)

Alla parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för rekommendationen att införa slutgiltiga antidumpningstullar. Parterna beviljades en tidsperiod efter denna underrättelse inom vilken de kunde lämna uppgifter. Parternas synpunkter beaktades och i tillämpliga fall ändrades undersökningsresultaten i enlighet därmed.

b)   Berörda parter och kontrollbesök

| (15) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som ansågs nödvändiga för att fastställa sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada och samt gemenskapens intresse. Kontrollbesök gjordes på plats hos följande företag:






  i) | Sökande gemenskapstillverkare:






  — | Krause Ringbuchtechnik GmbH, Espelkamp, Tyskland |
| --- | --- | --- | --- |

(15)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som ansågs nödvändiga för att fastställa sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada och samt gemenskapens intresse. Kontrollbesök gjordes på plats hos följande företag:

i)

Sökande gemenskapstillverkare:

—

Krause Ringbuchtechnik GmbH, Espelkamp, Tyskland

| — | SX Bürowaren Produktions- und Handels GmbH (fram till november 2001 tillverkades ringpärmsmekanismerna av Koloman Handler AG), Wien, Österrike (se skäl (50)) |
| --- | --- |

—

SX Bürowaren Produktions- und Handels GmbH (fram till november 2001 tillverkades ringpärmsmekanismerna av Koloman Handler AG), Wien, Österrike (se skäl (50))

| ii) | Tillverkare i exportlandet






  — | World Wide Stationery Mfg, Hongkong, Kina |
| --- | --- | --- |

ii)

Tillverkare i exportlandet

—

World Wide Stationery Mfg, Hongkong, Kina

| iii) | Tillverkare i det jämförbara landet






  — | Tocheunglee Stationery Manufacturing Co, Chennai, Indien |
| --- | --- | --- |

iii)

Tillverkare i det jämförbara landet

—

Tocheunglee Stationery Manufacturing Co, Chennai, Indien

| iv) | Icke-närstående importör i gemenskapen






  — | Bensons International Systems B.V., Utrecht, Nederländerna |
| --- | --- | --- |

iv)

Icke-närstående importör i gemenskapen

—

Bensons International Systems B.V., Utrecht, Nederländerna

c)   Undersökningsperiod

| (16) | Undersökningen beträffande sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning omfattade perioden från och med den 1 januari 2001 till och med den 31 december 2001 (nedan kallad ”undersökningsperioden”). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är av betydelse för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 1998 fram till slutet av undersökningsperioden (nedan kallad ”skadeundersökningsperioden”). |
| --- | --- |

(16)

Undersökningen beträffande sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning omfattade perioden från och med den 1 januari 2001 till och med den 31 december 2001 (nedan kallad ”undersökningsperioden”). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är av betydelse för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 1998 fram till slutet av undersökningsperioden (nedan kallad ”skadeundersökningsperioden”).

B.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

1.   Berörd produkt

| (17) | Den produkt som berörs är densamma som i den ursprungliga undersökningen, dvs. vissa ringpärmsmekanismer bestående av två rektangulära stålplattor eller ståltrådar på vilka åtminstone fyra halvringar gjorda av ståltråd är fastsatta och som hålls samman av ett stålomslag. De kan öppnas antingen genom att man drar isär halvringarna eller med hjälp av en liten öppningsmekanism i stål som är fastsatt på ringpärmsmekanismen. Ringarna kan ha olika former, men de vanligaste är runda, rektangulära eller D-formade. Ringpärmsmekanismer klassificeras för närvarande enligt KN-nummer ex 8305 10 00 (Taricnummer 8305100011, 8305100012 och 8305100019 för andra mekanismer än sådana med 17 och 23 ringar och Taricnummer 8305100021, 8305100022 och 8305100029 för mekanismer med 17 och 23 ringar). Spakmekanismer enligt samma KN-nummer omfattas inte av undersökningen. |
| --- | --- |

(17)

Den produkt som berörs är densamma som i den ursprungliga undersökningen, dvs. vissa ringpärmsmekanismer bestående av två rektangulära stålplattor eller ståltrådar på vilka åtminstone fyra halvringar gjorda av ståltråd är fastsatta och som hålls samman av ett stålomslag. De kan öppnas antingen genom att man drar isär halvringarna eller med hjälp av en liten öppningsmekanism i stål som är fastsatt på ringpärmsmekanismen. Ringarna kan ha olika former, men de vanligaste är runda, rektangulära eller D-formade. Ringpärmsmekanismer klassificeras för närvarande enligt KN-nummer ex 8305 10 00 (Taricnummer 8305100011, 8305100012 och 8305100019 för andra mekanismer än sådana med 17 och 23 ringar och Taricnummer 8305100021, 8305100022 och 8305100029 för mekanismer med 17 och 23 ringar). Spakmekanismer enligt samma KN-nummer omfattas inte av undersökningen.

| (18) | Ringpärmsmekanismer används till pappers-, papp- och plastöverdragna kontorspärmar, presentationspärmar och bindningspärmar. |
| --- | --- |

(18)

Ringpärmsmekanismer används till pappers-, papp- och plastöverdragna kontorspärmar, presentationspärmar och bindningspärmar.

| (19) | Det såldes många olika typer av ringpärmsmekanismer i gemenskapen under undersökningsperioden. De olika typerna skilde sig åt genom olikheter i bredd på basplattan, typ av mekanism, antal ringar, öppningssystem, nominell kapacitet att lagra papper, ringdiameter, ringarnas form och mellanrum mellan ringarna. Eftersom alla dessa typer har samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper, och i viss grad kan ersätta varandra, fastställdes det att alla ringpärmsmekanismer utgör en och samma produkt i samband med den nu aktuella undersökningen. |
| --- | --- |

(19)

Det såldes många olika typer av ringpärmsmekanismer i gemenskapen under undersökningsperioden. De olika typerna skilde sig åt genom olikheter i bredd på basplattan, typ av mekanism, antal ringar, öppningssystem, nominell kapacitet att lagra papper, ringdiameter, ringarnas form och mellanrum mellan ringarna. Eftersom alla dessa typer har samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper, och i viss grad kan ersätta varandra, fastställdes det att alla ringpärmsmekanismer utgör en och samma produkt i samband med den nu aktuella undersökningen.

2.   Likadan produkt

| (20) | Det konstaterades att ringpärmsmekanismer som tillverkades och såldes på den inhemska marknaden i det jämförbara landet (dvs. Indien) och de som exporterades till gemenskapen från Kina hade samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och användningsområden. |
| --- | --- |

(20)

Det konstaterades att ringpärmsmekanismer som tillverkades och såldes på den inhemska marknaden i det jämförbara landet (dvs. Indien) och de som exporterades till gemenskapen från Kina hade samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och användningsområden.

| (21) | Det konstaterades även att det inte fanns några skillnader i fråga om grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och användningsområden mellan de ringpärmsmekanismer med ursprung i Kina som importerades till gemenskapen och de ringpärmsmekanismer som tillverkades av gemenskapsindustrin och såldes på gemenskapsmarknaden. |
| --- | --- |

(21)

Det konstaterades även att det inte fanns några skillnader i fråga om grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och användningsområden mellan de ringpärmsmekanismer med ursprung i Kina som importerades till gemenskapen och de ringpärmsmekanismer som tillverkades av gemenskapsindustrin och såldes på gemenskapsmarknaden.

| (22) | Följaktligen drogs slutsatsen att ringpärmsmekanismer som tillverkades och såldes på den inhemska marknaden i det jämförbara landet, ringpärmsmekanismer med ursprung i Kina som exporterades till gemenskapen och ringpärmsmekanismer som tillverkades och såldes av gemenskapsindustrin på gemenskapsmarknaden alla vara att anse som likadan produkt i enlighet med artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(22)

Följaktligen drogs slutsatsen att ringpärmsmekanismer som tillverkades och såldes på den inhemska marknaden i det jämförbara landet, ringpärmsmekanismer med ursprung i Kina som exporterades till gemenskapen och ringpärmsmekanismer som tillverkades och såldes av gemenskapsindustrin på gemenskapsmarknaden alla vara att anse som likadan produkt i enlighet med artikel 1.4 i grundförordningen.

C.   SANNOLIKHET FÖR FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE DUMPNING

| (23) | I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida ett upphörande av gällande åtgärder sannolikt skulle leda till fortsatt eller återkommande dumpning. |
| --- | --- |

(23)

I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida ett upphörande av gällande åtgärder sannolikt skulle leda till fortsatt eller återkommande dumpning.

1.   Inledande anmärkningar

| (24) | Av de tre kinesiska exporterande tillverkare som angavs i klagomålet var endast WWS, som beviljats individuell behandling både i den ursprungliga undersökningen och i antiabsorptionsundersökningen, samarbetsvilligt. De två andra exporterande företagen uppgav att de inte hade exporterat den berörda produkten till gemenskapen under undersökningsperioden. Ett av dessa företag föreföll dock kringgå åtgärderna genom import från Thailand, vilket har undersökts av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) (se skälen 42 och 43). |
| --- | --- |

(24)

Av de tre kinesiska exporterande tillverkare som angavs i klagomålet var endast WWS, som beviljats individuell behandling både i den ursprungliga undersökningen och i antiabsorptionsundersökningen, samarbetsvilligt. De två andra exporterande företagen uppgav att de inte hade exporterat den berörda produkten till gemenskapen under undersökningsperioden. Ett av dessa företag föreföll dock kringgå åtgärderna genom import från Thailand, vilket har undersökts av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) (se skälen 42 och 43).

2.   Fortsatt dumpning

| (25) | Exportförsäljningen från det enda samarbetsvilliga företaget svarade enligt Eurostat volymmässigt för all import med ursprung i Kina under undersökningsperioden. Denna volym står för 1,9 % av den totala förbrukningen i gemenskapen under undersökningsperioden för den nu aktuella undersökningen, vilket är att jämföra med 45 % under undersökningsperioden för den ursprungliga undersökningen, dvs. från och med den 1 oktober 1994 till och med den 30 september 1995. |
| --- | --- |

(25)

Exportförsäljningen från det enda samarbetsvilliga företaget svarade enligt Eurostat volymmässigt för all import med ursprung i Kina under undersökningsperioden. Denna volym står för 1,9 % av den totala förbrukningen i gemenskapen under undersökningsperioden för den nu aktuella undersökningen, vilket är att jämföra med 45 % under undersökningsperioden för den ursprungliga undersökningen, dvs. från och med den 1 oktober 1994 till och med den 30 september 1995.

a)   Metod

| (26) | Metoden för beräkning av dumpningsmarginalen är densamma som i den ursprungliga undersökningen, med undantag för valet av jämförbart land. |
| --- | --- |

(26)

Metoden för beräkning av dumpningsmarginalen är densamma som i den ursprungliga undersökningen, med undantag för valet av jämförbart land.

b)   Jämförbart land

| (27) | Eftersom Kina är ett land med övergångsekonomi fastställdes normalvärdet på grundval av uppgifter från ett lämpligt tredjeland med marknadsekonomi (nedan kallat ”det jämförbara landet”) som valts ut i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(27)

Eftersom Kina är ett land med övergångsekonomi fastställdes normalvärdet på grundval av uppgifter från ett lämpligt tredjeland med marknadsekonomi (nedan kallat ”det jämförbara landet”) som valts ut i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen.

| (28) | I den ursprungliga undersökningen valdes Malaysia som jämförbart land. Eftersom tillverkningen i Malaysia har upphört och flyttats till bl.a. Indien har ett annat land valts som jämförbart land. I begäran om översyn vid giltighetstidens utgång föreslogs Indien som jämförbart land för fastställande av normalvärdet. Det gjordes inga invändningar mot detta val. Det konstaterades även att skälen till att välja Indien, dvs. att dess inhemska marknad var stor och öppen och det fanns god tillgång till råmaterial, garanterade normala konkurrensförhållanden. Den indiska tillverkare som kontaktats var villig att samarbeta och hade en representativ inhemsk försäljning. Detta företag var två samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkare närstående, men det kunde inte konstateras några skäl till att anta att detta skulle inverka på fastställandet av normalvärdet. I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen ansågs Indien därför vara ett lämpligt tredjeland för fastställande av normalvärdet. |
| --- | --- |

(28)

I den ursprungliga undersökningen valdes Malaysia som jämförbart land. Eftersom tillverkningen i Malaysia har upphört och flyttats till bl.a. Indien har ett annat land valts som jämförbart land. I begäran om översyn vid giltighetstidens utgång föreslogs Indien som jämförbart land för fastställande av normalvärdet. Det gjordes inga invändningar mot detta val. Det konstaterades även att skälen till att välja Indien, dvs. att dess inhemska marknad var stor och öppen och det fanns god tillgång till råmaterial, garanterade normala konkurrensförhållanden. Den indiska tillverkare som kontaktats var villig att samarbeta och hade en representativ inhemsk försäljning. Detta företag var två samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkare närstående, men det kunde inte konstateras några skäl till att anta att detta skulle inverka på fastställandet av normalvärdet. I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen ansågs Indien därför vara ett lämpligt tredjeland för fastställande av normalvärdet.

c)   Normalvärde

| (29) | Den inhemska försäljningen av den likadana produkten i det jämförbara landet konstaterades vara lönsam och representativ under undersökningsperioden. Följaktligen fastställdes normalvärdet på grundval av det pris som faktiskt betalats eller skulle betalas av oberoende kunder vid normal handel i det jämförbara landet, dvs. Indien. |
| --- | --- |

(29)

Den inhemska försäljningen av den likadana produkten i det jämförbara landet konstaterades vara lönsam och representativ under undersökningsperioden. Följaktligen fastställdes normalvärdet på grundval av det pris som faktiskt betalats eller skulle betalas av oberoende kunder vid normal handel i det jämförbara landet, dvs. Indien.

d)   Exportpris

| (30) | Eftersom den berörda produkten exporterades till oberoende kunder i gemenskapen fastställdes exportpriset i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, dvs. på grundval av det exportpris som faktiskt betalats eller skulle betalas. |
| --- | --- |

(30)

Eftersom den berörda produkten exporterades till oberoende kunder i gemenskapen fastställdes exportpriset i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, dvs. på grundval av det exportpris som faktiskt betalats eller skulle betalas.

e)   Jämförelse

| (31) | I syfte att göra en rättvis jämförelse, och i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen, togs det vederbörlig hänsyn i form av justeringar till olikheter i inrikes fraktkostnader och i rabatter, uppskjutna rabatter, hanterings-, lastnings-, transport-, försäkrings- och kreditkostnader och provisioner vilka påverkade priserna och prisjämförbarheten. |
| --- | --- |

(31)

I syfte att göra en rättvis jämförelse, och i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen, togs det vederbörlig hänsyn i form av justeringar till olikheter i inrikes fraktkostnader och i rabatter, uppskjutna rabatter, hanterings-, lastnings-, transport-, försäkrings- och kreditkostnader och provisioner vilka påverkade priserna och prisjämförbarheten.

| (32) | I detta sammanhang är det emellertid att märka att efter införandet av antidumpningsåtgärder minskade både antalet typer av ringpärmsmekanismer och den volym som exporterades till gemenskapen markant. De typer av den likadana produkten som såldes på den inhemska marknaden i det jämförbara landet under undersökningsperioden var således jämförbara endast med 10 % av de typer som exporterades direkt från Kina av den enda samarbetsvilliga exporterande tillverkaren. I den ursprungliga undersökningen byggde jämförelsen däremot på 75 % av den totala försäljningsvolymen. Huvuddelen av den direkta exporten från Kina under undersökningsperioden för den nu aktuella undersökningen avsåg nischsegment såsom mekanismer med 17 och 23 ringar som omfattas av minimiimportpriset. |
| --- | --- |

(32)

I detta sammanhang är det emellertid att märka att efter införandet av antidumpningsåtgärder minskade både antalet typer av ringpärmsmekanismer och den volym som exporterades till gemenskapen markant. De typer av den likadana produkten som såldes på den inhemska marknaden i det jämförbara landet under undersökningsperioden var således jämförbara endast med 10 % av de typer som exporterades direkt från Kina av den enda samarbetsvilliga exporterande tillverkaren. I den ursprungliga undersökningen byggde jämförelsen däremot på 75 % av den totala försäljningsvolymen. Huvuddelen av den direkta exporten från Kina under undersökningsperioden för den nu aktuella undersökningen avsåg nischsegment såsom mekanismer med 17 och 23 ringar som omfattas av minimiimportpriset.

f)   Dumpningsmarginal

| (33) | I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen jämfördes det vägda genomsnittliga normalvärdet med det vägda genomsnittliga exportpriset i samma handelsled. Jämförelsen visade att det inte förekom dumpning. |
| --- | --- |

(33)

I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen jämfördes det vägda genomsnittliga normalvärdet med det vägda genomsnittliga exportpriset i samma handelsled. Jämförelsen visade att det inte förekom dumpning.

g)   Slutsats beträffande dumpning

| (34) | När det gäller dumpning konstaterades det att WWS, som var den enda samarbetsvilliga exporterande kinesiska tillverkaren, inte dumpade sina priser. WWS:s direkta exportförsäljning till gemenskapen under undersökningsperioden var i den nu aktuella undersökningen volymmässigt avsevärt lägre än i den ursprungliga undersökningen. WWS:s direkta export från Kina var inriktad på ringpärmsmekanismer i de högre segmenten, särskilt mekanismer med 17 och 23 ringar som omfattades av en tull i form av ett minimiimportpris (se skäl 32). Detta innebär att nästan inga antidumpningstullar betalades för denna import. Detta resultat kan inte jämföras med den dumpningsmarginal som beräknades i den ursprungliga undersökningen, eftersom det inte var möjligt att beräkna en dumpningsmarginal för de typer av ringpärmsmekanismer som omfattades av antidumpningstullen, vilka var de mest sålda typerna på gemenskapsmarknaden och som inte exporterades direkt från Kina under undersökningsperioden för den nu aktuella undersökningen. Även när det gäller försäljningsvolym var det endast möjligt att göra en jämförelse mellan den likadana produkten som såldes på den inhemska marknaden i det jämförbara landet och de typer som utgjorde 10 % av försäljningen från Kina till gemenskapen. Mot denna bakgrund ansåg kommissionen att det inte var möjligt att dra en tydlig slutsats rörande sannolikheten för fortsatt dumpning. |
| --- | --- |

(34)

När det gäller dumpning konstaterades det att WWS, som var den enda samarbetsvilliga exporterande kinesiska tillverkaren, inte dumpade sina priser. WWS:s direkta exportförsäljning till gemenskapen under undersökningsperioden var i den nu aktuella undersökningen volymmässigt avsevärt lägre än i den ursprungliga undersökningen. WWS:s direkta export från Kina var inriktad på ringpärmsmekanismer i de högre segmenten, särskilt mekanismer med 17 och 23 ringar som omfattades av en tull i form av ett minimiimportpris (se skäl 32). Detta innebär att nästan inga antidumpningstullar betalades för denna import. Detta resultat kan inte jämföras med den dumpningsmarginal som beräknades i den ursprungliga undersökningen, eftersom det inte var möjligt att beräkna en dumpningsmarginal för de typer av ringpärmsmekanismer som omfattades av antidumpningstullen, vilka var de mest sålda typerna på gemenskapsmarknaden och som inte exporterades direkt från Kina under undersökningsperioden för den nu aktuella undersökningen. Även när det gäller försäljningsvolym var det endast möjligt att göra en jämförelse mellan den likadana produkten som såldes på den inhemska marknaden i det jämförbara landet och de typer som utgjorde 10 % av försäljningen från Kina till gemenskapen. Mot denna bakgrund ansåg kommissionen att det inte var möjligt att dra en tydlig slutsats rörande sannolikheten för fortsatt dumpning.

3.   Återkommande dumpning

| (35) | Eftersom någon tydlig slutsats inte kunnat dras rörande sannolikheten för fortsatt dumpning undersöktes frågan om sannolikheten för återkommande dumpning. |
| --- | --- |

(35)

Eftersom någon tydlig slutsats inte kunnat dras rörande sannolikheten för fortsatt dumpning undersöktes frågan om sannolikheten för återkommande dumpning.

| (36) | I detta hänseende undersöktes följande aspekter; a) de kinesiska exporterande tillverkarnas outnyttjade kapacitet och investeringar, b) den samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkarens beteende på marknader i tredjeland och c) strukturen när det gäller volymer och priser för de icke samarbetsvilliga företagens export av den berörda produkten till tredjeland. |
| --- | --- |

(36)

I detta hänseende undersöktes följande aspekter; a) de kinesiska exporterande tillverkarnas outnyttjade kapacitet och investeringar, b) den samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkarens beteende på marknader i tredjeland och c) strukturen när det gäller volymer och priser för de icke samarbetsvilliga företagens export av den berörda produkten till tredjeland.

a)   Outnyttjad produktionskapacitet och investeringar

| (37) | Det faktum att endast en exporterande tillverkare, nämligen WWS, varit samarbetsvillig gjorde att det inte fanns några tillgängliga uppgifter rörande produktionen i Kina, outnyttjad produktionskapacitet och försäljning på den kinesiska marknaden annat än just för denna samarbetsvilliga tillverkare. |
| --- | --- |

(37)

Det faktum att endast en exporterande tillverkare, nämligen WWS, varit samarbetsvillig gjorde att det inte fanns några tillgängliga uppgifter rörande produktionen i Kina, outnyttjad produktionskapacitet och försäljning på den kinesiska marknaden annat än just för denna samarbetsvilliga tillverkare.

| (38) | Det samarbetsvilliga företagets produktionskapacitet låg på en stabil nivå från 1999 till undersökningsperioden. Eftersom produktionen av den berörda produkten minskade med 28 % mellan 1999 och undersökningsperioden är det sannolikt att den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren har en betydande outnyttjad produktionskapacitet, dvs. motsvarande en tredjedel av företagets totala kapacitet. Denna tillverkare skulle således snabbt kunna öka sin produktion och lägga om sin export till vilken exportmarknad som helst, även gemenskapsmarknaden, om åtgärderna tilläts upphöra. Det bör också observeras att den enda samarbetsvilliga exporterande tillverkarens outnyttjade produktionskapacitet motsvarar på ett ungefär halva gemenskapsförbrukningen. Det är även rimligt att anta att även andra kinesiska tillverkare har betydande outnyttjad kapacitet, eftersom den kinesiska exporten minskat totalt sett och det inte finns några uppgifter om att kapaciteten i Kina minskat. |
| --- | --- |

(38)

Det samarbetsvilliga företagets produktionskapacitet låg på en stabil nivå från 1999 till undersökningsperioden. Eftersom produktionen av den berörda produkten minskade med 28 % mellan 1999 och undersökningsperioden är det sannolikt att den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren har en betydande outnyttjad produktionskapacitet, dvs. motsvarande en tredjedel av företagets totala kapacitet. Denna tillverkare skulle således snabbt kunna öka sin produktion och lägga om sin export till vilken exportmarknad som helst, även gemenskapsmarknaden, om åtgärderna tilläts upphöra. Det bör också observeras att den enda samarbetsvilliga exporterande tillverkarens outnyttjade produktionskapacitet motsvarar på ett ungefär halva gemenskapsförbrukningen. Det är även rimligt att anta att även andra kinesiska tillverkare har betydande outnyttjad kapacitet, eftersom den kinesiska exporten minskat totalt sett och det inte finns några uppgifter om att kapaciteten i Kina minskat.

| (39) | Det samarbetsvilliga företagets investeringar i maskiner och utrustning låg på en fortsatt hög nivå från 1999 till undersökningsperioden, om än i avtagande omfattning. |
| --- | --- |

(39)

Det samarbetsvilliga företagets investeringar i maskiner och utrustning låg på en fortsatt hög nivå från 1999 till undersökningsperioden, om än i avtagande omfattning.

b)   Den samarbetsvilliga exporterande tillverkarens beteende på marknader i tredjeland

| (40) | Det samarbetsvilliga företagets exportförsäljning till tredjeland (utom gemenskapen) minskade volymmässigt med 8 % från 2000 till undersökningsperioden. Företagets genomsnittliga exportpris till tredjeland minskade med 12 % under samma period. |
| --- | --- |

(40)

Det samarbetsvilliga företagets exportförsäljning till tredjeland (utom gemenskapen) minskade volymmässigt med 8 % från 2000 till undersökningsperioden. Företagets genomsnittliga exportpris till tredjeland minskade med 12 % under samma period.

c)   De icke samarbetsvilliga kinesiska företagens beteende (volymer och priser)

| (41) | Undersökningsresultaten för de företag som inte samarbetade i den nu aktuella undersökningen fastställdes på grundval av tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. Eftersom inga företag samarbetade användes amerikansk och kinesisk statistik vid fastställandet av volymer och priser för den kinesiska exporten till andra länder. Även om uppgifterna om den kinesiska exportvolymen skilde sig åt enligt källan, bekräftar både den amerikanska och den kinesiska statistiken att exporten från Kina av ringpärmsmekanismer minskade väsentligt i hela världen mellan 1999 och undersökningsperioden. Enligt den kinesiska statistiken uppgick exporten till världsmarknaden av ringpärmsmekanismer till 662 miljoner styck 1999, vilket minskade till 523 miljoner styck under undersökningsperioden. Under samma period låg det genomsnittliga exportpriset kvar på mer eller mindre samma nivå, trots att det omfattade olika produkttyper till vitt skilda priser. Såsom nämns i skäl 38, är det eftersom det saknas uppgift om den hypotetiska minskningen av de icke samarbetsvilliga kinesiska tillverkarnas produktionskapacitet, sannolikt att dessa tillverkare fortfarande har en betydande outnyttjad kapacitet. Under dessa omständigheter är det rimligt att anta att om antidumpningsåtgärderna tilläts upphöra skulle gemenskapsmarknaden bli ett mycket attraktivt mål för dessa kinesiska exportörer som då åter skulle återuppta sin export till gemenskapsmarknaden i betydande kvantiteter. |
| --- | --- |

(41)

Undersökningsresultaten för de företag som inte samarbetade i den nu aktuella undersökningen fastställdes på grundval av tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. Eftersom inga företag samarbetade användes amerikansk och kinesisk statistik vid fastställandet av volymer och priser för den kinesiska exporten till andra länder. Även om uppgifterna om den kinesiska exportvolymen skilde sig åt enligt källan, bekräftar både den amerikanska och den kinesiska statistiken att exporten från Kina av ringpärmsmekanismer minskade väsentligt i hela världen mellan 1999 och undersökningsperioden. Enligt den kinesiska statistiken uppgick exporten till världsmarknaden av ringpärmsmekanismer till 662 miljoner styck 1999, vilket minskade till 523 miljoner styck under undersökningsperioden. Under samma period låg det genomsnittliga exportpriset kvar på mer eller mindre samma nivå, trots att det omfattade olika produkttyper till vitt skilda priser. Såsom nämns i skäl 38, är det eftersom det saknas uppgift om den hypotetiska minskningen av de icke samarbetsvilliga kinesiska tillverkarnas produktionskapacitet, sannolikt att dessa tillverkare fortfarande har en betydande outnyttjad kapacitet. Under dessa omständigheter är det rimligt att anta att om antidumpningsåtgärderna tilläts upphöra skulle gemenskapsmarknaden bli ett mycket attraktivt mål för dessa kinesiska exportörer som då åter skulle återuppta sin export till gemenskapsmarknaden i betydande kvantiteter.

| (42) | Det är dessutom viktigt att notera att OLAF genomförde en undersökning för att fastställa huruvida importerade ringpärmsmekanismer som deklarerats ha sitt ursprung i Thailand faktiskt hade sitt ursprung i det landet eller om de, såsom påståtts, i stället faktiskt hade sitt ursprung i Kina. |
| --- | --- |

(42)

Det är dessutom viktigt att notera att OLAF genomförde en undersökning för att fastställa huruvida importerade ringpärmsmekanismer som deklarerats ha sitt ursprung i Thailand faktiskt hade sitt ursprung i det landet eller om de, såsom påståtts, i stället faktiskt hade sitt ursprung i Kina.

| (43) | Det framgår av undersökningar som genomförts av OLAF och av medlemsstaterna att ringpärmsmekanismerna inte hade sitt ursprung i Thailand. Det framgick vidare av dessa undersökningar att en betydande del av denna handel var av kinesiskt ursprung som inte medförde förmånsbehandling och således omfattades av antidumpningstull. |
| --- | --- |

(43)

Det framgår av undersökningar som genomförts av OLAF och av medlemsstaterna att ringpärmsmekanismerna inte hade sitt ursprung i Thailand. Det framgick vidare av dessa undersökningar att en betydande del av denna handel var av kinesiskt ursprung som inte medförde förmånsbehandling och således omfattades av antidumpningstull.

| (44) | I detta sammanhang är det att märka att bland de produkttyper som exporteras via Thailand ingick i högre grad de mest sålda ringpärmsmodellerna på gemenskapsmarknaden under undersökningsperioden än de modeller med 17 och 23 ringar som såldes direkt från Kina. Detta möjliggjorde en jämförelse på grundval av de mest sålda modellerna på gemenskapsmarknaden. En jämförelse gjordes mellan de ringpärmsmekanismer som exporterades från Thailand till gemenskapen och ett antal jämförbara produkttyper som såldes på den inhemska marknaden i det jämförbara landet. Detta resultat måste ses med försiktighet, eftersom det inte gjorts en fullständig undersökning av importen av ringpärmsmekanismer från Thailand och beräkningen kunde därför endast ske på grundval av ett pris fob Bangkok som erbjudits av gemenskapsindustrin för produkttyper som exporteras från Thailand till gemenskapen under och efter undersökningsperioden. Det föreföll emellertid framgå av beräkningen att exportpriserna för de ringpärmsmekanismer som exporterades från Thailand var lägre än priserna på den inhemska marknaden i Indien och det kan därför inte uteslutas att dessa ringpärmsmekanismer såldes till gemenskapen till dumpade priser. |
| --- | --- |

(44)

I detta sammanhang är det att märka att bland de produkttyper som exporteras via Thailand ingick i högre grad de mest sålda ringpärmsmodellerna på gemenskapsmarknaden under undersökningsperioden än de modeller med 17 och 23 ringar som såldes direkt från Kina. Detta möjliggjorde en jämförelse på grundval av de mest sålda modellerna på gemenskapsmarknaden. En jämförelse gjordes mellan de ringpärmsmekanismer som exporterades från Thailand till gemenskapen och ett antal jämförbara produkttyper som såldes på den inhemska marknaden i det jämförbara landet. Detta resultat måste ses med försiktighet, eftersom det inte gjorts en fullständig undersökning av importen av ringpärmsmekanismer från Thailand och beräkningen kunde därför endast ske på grundval av ett pris fob Bangkok som erbjudits av gemenskapsindustrin för produkttyper som exporteras från Thailand till gemenskapen under och efter undersökningsperioden. Det föreföll emellertid framgå av beräkningen att exportpriserna för de ringpärmsmekanismer som exporterades från Thailand var lägre än priserna på den inhemska marknaden i Indien och det kan därför inte uteslutas att dessa ringpärmsmekanismer såldes till gemenskapen till dumpade priser.

d)   Antiabsorptionsundersökning

| (45) | Efter den ursprungliga undersökningen som ledde till införandet av en tull på 32,5 % för WWS och 39,4 % för alla andra kinesiska företag ledde en antiabsorptionsundersökning i oktober 2000 till en ökning av tullen för WWS till 51,2 % och till en ökning för alla andra företag till 78,8 %. |
| --- | --- |

(45)

Efter den ursprungliga undersökningen som ledde till införandet av en tull på 32,5 % för WWS och 39,4 % för alla andra kinesiska företag ledde en antiabsorptionsundersökning i oktober 2000 till en ökning av tullen för WWS till 51,2 % och till en ökning för alla andra företag till 78,8 %.

e)   Handelspolitiska skyddsåtgärder som tillämpas av tredjeländer

| (46) | Inga tredjeländer tillämpar handelspolitiska skyddsåtgärder på importen av ringpärmsmekanismer från Kina. |
| --- | --- |

(46)

Inga tredjeländer tillämpar handelspolitiska skyddsåtgärder på importen av ringpärmsmekanismer från Kina.

4.   Slutsatser

| (47) | Det framgick av undersökningen att både den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren, och högst sannolikt även de två andra kinesiska exporterande tillverkarna, har betydande outnyttjad kapacitet till följd av att deras export minskat väsentligt från 1999 till undersökningsperioden. Den enda samarbetsvilliga exporterande tillverkarens outnyttjade produktionskapacitet motsvarar dessutom på ett ungefär halva gemenskapsförbrukningen. |
| --- | --- |

(47)

Det framgick av undersökningen att både den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren, och högst sannolikt även de två andra kinesiska exporterande tillverkarna, har betydande outnyttjad kapacitet till följd av att deras export minskat väsentligt från 1999 till undersökningsperioden. Den enda samarbetsvilliga exporterande tillverkarens outnyttjade produktionskapacitet motsvarar dessutom på ett ungefär halva gemenskapsförbrukningen.

| (48) | Den synbara förbrukningen i gemenskapen uppgick till ca 270 miljoner styck under undersökningsperioden, varav endast 5 miljoner styck uppgavs ha sitt ursprung i Kina. Under undersökningsperioden för den ursprungliga undersökningen (1 oktober 1994–30 september 1995) exporterade de kinesiska exporterande tillverkarna 126 miljoner styck till gemenskapen. Detta jämte de kinesiska exporterande tillverkarnas outnyttjade kapacitet gör att det är sannolikt att importen från Kina till gemenskapsmarknaden skulle kunna återkomma i betydande kvantiteter om antidumpningsåtgärderna tilläts upphöra. Förutom att den stora outnyttjade kapaciteten pressar de kinesiska företagen att exportera så kommer denna export dessutom sannolikt att ske till dumpade priser. När det gäller det samarbetsvilliga företaget visade jämförelsen visserligen inte på förekomst av dumpning, men det bör hållas i åtanke att jämförelsen grundade sig på ett litet stickprov och inte var jämförbar med dumpningsberäkningen i den ursprungliga undersökningen. Ett av de icke-samarbetsvilliga kinesiska företagen som inte samarbetade i den nu aktuella undersökningen exporterade dock ringpärmsmekanismer till gemenskapsmarknaden genom ett närstående företag i Thailand. Det framgår av beräkningarna att det är möjligt att denna försäljning kan ha skett till dumpade priser. Det kan därför inte uteslutas att det förekom dumpning endast ett år efter antiabsorptionsundersökningen. |
| --- | --- |

(48)

Den synbara förbrukningen i gemenskapen uppgick till ca 270 miljoner styck under undersökningsperioden, varav endast 5 miljoner styck uppgavs ha sitt ursprung i Kina. Under undersökningsperioden för den ursprungliga undersökningen (1 oktober 1994–30 september 1995) exporterade de kinesiska exporterande tillverkarna 126 miljoner styck till gemenskapen. Detta jämte de kinesiska exporterande tillverkarnas outnyttjade kapacitet gör att det är sannolikt att importen från Kina till gemenskapsmarknaden skulle kunna återkomma i betydande kvantiteter om antidumpningsåtgärderna tilläts upphöra. Förutom att den stora outnyttjade kapaciteten pressar de kinesiska företagen att exportera så kommer denna export dessutom sannolikt att ske till dumpade priser. När det gäller det samarbetsvilliga företaget visade jämförelsen visserligen inte på förekomst av dumpning, men det bör hållas i åtanke att jämförelsen grundade sig på ett litet stickprov och inte var jämförbar med dumpningsberäkningen i den ursprungliga undersökningen. Ett av de icke-samarbetsvilliga kinesiska företagen som inte samarbetade i den nu aktuella undersökningen exporterade dock ringpärmsmekanismer till gemenskapsmarknaden genom ett närstående företag i Thailand. Det framgår av beräkningarna att det är möjligt att denna försäljning kan ha skett till dumpade priser. Det kan därför inte uteslutas att det förekom dumpning endast ett år efter antiabsorptionsundersökningen.

| (49) | Dessa undersökningsresultat och omständigheter visar att det är sannolikt att de kinesiska exportörernas export till gemenskapen skulle komma att ske till priser under normalvärdet om den återupptogs. Följaktligen kan man förvänta sig att utan de gällande tullarna skulle dumpningen från Kina återkomma. |
| --- | --- |

(49)

Dessa undersökningsresultat och omständigheter visar att det är sannolikt att de kinesiska exportörernas export till gemenskapen skulle komma att ske till priser under normalvärdet om den återupptogs. Följaktligen kan man förvänta sig att utan de gällande tullarna skulle dumpningen från Kina återkomma.

D.   DEFINITION AV GEMENSKAPSINDUSTRIN

| (50) | Under undersökningsperioden tillverkade följande företag ringpärmsmekanismer i gemenskapen:






  — | Krause Ringbuchtechnik GmbH, Espelkamp, Tyskland |
| --- | --- | --- |

(50)

Under undersökningsperioden tillverkade följande företag ringpärmsmekanismer i gemenskapen:

—

Krause Ringbuchtechnik GmbH, Espelkamp, Tyskland

| — | SX Bürowaren Produktions- und Handels GmbH (fram till november 2001 tillverkades ringpärmsmekanismerna av Koloman Handler AG), Wien, Österrike |
| --- | --- |

—

SX Bürowaren Produktions- und Handels GmbH (fram till november 2001 tillverkades ringpärmsmekanismerna av Koloman Handler AG), Wien, Österrike

| — | Industria Meccanica Lombarda Srl, Offanengo, Italien |
| --- | --- |

—

Industria Meccanica Lombarda Srl, Offanengo, Italien

| (51) | De två första tillverkarna är de sökande och de samarbetade i undersökningen. De två samarbetsvilliga gemenskapstillverkarna svarade för mer än 90 % av den sammanlagda tillverkningen av ringpärmsmekanismer i gemenskapen under undersökningsperioden. Dessa tillverkare anses därför utgöra gemenskapsindustrin i enlighet med artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen. De kallas nedan ”gemenskapsindustrin”. Efter undersökningsperioden kom dessa två företag att ingå i samma koncern men behöll dock sin tillverkning i gemenskapen. Denna koncern var inte de kinesiska exporterande tillverkarna närstående. |
| --- | --- |

(51)

De två första tillverkarna är de sökande och de samarbetade i undersökningen. De två samarbetsvilliga gemenskapstillverkarna svarade för mer än 90 % av den sammanlagda tillverkningen av ringpärmsmekanismer i gemenskapen under undersökningsperioden. Dessa tillverkare anses därför utgöra gemenskapsindustrin i enlighet med artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen. De kallas nedan ”gemenskapsindustrin”. Efter undersökningsperioden kom dessa två företag att ingå i samma koncern men behöll dock sin tillverkning i gemenskapen. Denna koncern var inte de kinesiska exporterande tillverkarna närstående.

E.   SITUATIONEN PÅ GEMENSKAPSMARKNADEN

1.   Förbrukningen på gemenskapens marknad

| (52) | Gemenskapsindustrins försäljning av ringpärmsmekanismer på gemenskapsmarknaden fastställdes på grundval av de samarbetsvilliga gemenskapstillverkarnas frågeformulärssvar. Vid beräkningen av försäljningen för den gemenskapstillverkare som inte ingick i definitionen av gemenskapsindustrin användes även andra tillgängliga uppgifter. |
| --- | --- |

(52)

Gemenskapsindustrins försäljning av ringpärmsmekanismer på gemenskapsmarknaden fastställdes på grundval av de samarbetsvilliga gemenskapstillverkarnas frågeformulärssvar. Vid beräkningen av försäljningen för den gemenskapstillverkare som inte ingick i definitionen av gemenskapsindustrin användes även andra tillgängliga uppgifter.

| (53) | När det gäller import med ursprung i Kina och imports som deklarerats ha sitt ursprung i Thailand användes statistik från Eurostat, dock med undantag för uppgifterna rörande den import under undersökningsperioden som deklarerats ha sitt ursprung i Kina där i stället de uppgifter som lämnats av den samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkaren användes. |
| --- | --- |

(53)

När det gäller import med ursprung i Kina och imports som deklarerats ha sitt ursprung i Thailand användes statistik från Eurostat, dock med undantag för uppgifterna rörande den import under undersökningsperioden som deklarerats ha sitt ursprung i Kina där i stället de uppgifter som lämnats av den samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkaren användes.

| (54) | När det gäller importen med ursprung i andra tredjeländer användes för importen från Indien och Indonesien, med undantag för den import som skedde under undersökningsperioden, de uppgifter som erhölls i samband med antidumpningsförfarandet avseende dessa båda länder. Statistik från Eurostat användes vid beräkningen av de importvolymer som inte angavs i frågeformulärssvaren eller i det tidigare förfarandet. När det gäller Ungern användes frågeformulärsvaret från en samarbetsvillig gemenskapstillverkare. För andra tredjeländer än Ungern och de länder som avses i detta skäl användes statistik från Eurostat. Eurostatstatistiken fick omräknas från ton till antal styck. |
| --- | --- |

(54)

När det gäller importen med ursprung i andra tredjeländer användes för importen från Indien och Indonesien, med undantag för den import som skedde under undersökningsperioden, de uppgifter som erhölls i samband med antidumpningsförfarandet avseende dessa båda länder. Statistik från Eurostat användes vid beräkningen av de importvolymer som inte angavs i frågeformulärssvaren eller i det tidigare förfarandet. När det gäller Ungern användes frågeformulärsvaret från en samarbetsvillig gemenskapstillverkare. För andra tredjeländer än Ungern och de länder som avses i detta skäl användes statistik från Eurostat. Eurostatstatistiken fick omräknas från ton till antal styck.

| (55) | Beräknat på denna grundval minskade den synbara förbrukningen i gemenskapen med 9 % under skadeundersökningsperioden, från 297 miljoner styck (avrundat till närmaste miljon) 1998 till 270 miljoner styck under undersökningsperioden. Siffrorna för 1999 och 2000 var 306 miljoner styck respektive 316 miljoner styck. |
| --- | --- |

(55)

Beräknat på denna grundval minskade den synbara förbrukningen i gemenskapen med 9 % under skadeundersökningsperioden, från 297 miljoner styck (avrundat till närmaste miljon) 1998 till 270 miljoner styck under undersökningsperioden. Siffrorna för 1999 och 2000 var 306 miljoner styck respektive 316 miljoner styck.

2.   Import från det berörda landet

a)   Importvolym och marknadsandel

| (56) | Den import som deklarerats ha sitt ursprung i Kina minskade kraftigt, från 44 miljoner styck 1998 till 24 miljoner styck 1999, till 10 miljoner styck 2000 och till 5 miljoner styck under undersökningsperioden. Marknadsandelen för den import som deklarerats ha sitt ursprung i Kina minskade årligen under skadeundersökningsperioden, från 14,8 % 1998 till 7,8 % 1999, till 3 % 2000 och till 1,9 % under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(56)

Den import som deklarerats ha sitt ursprung i Kina minskade kraftigt, från 44 miljoner styck 1998 till 24 miljoner styck 1999, till 10 miljoner styck 2000 och till 5 miljoner styck under undersökningsperioden. Marknadsandelen för den import som deklarerats ha sitt ursprung i Kina minskade årligen under skadeundersökningsperioden, från 14,8 % 1998 till 7,8 % 1999, till 3 % 2000 och till 1,9 % under undersökningsperioden.

b)   Prisutveckling för importen av den berörda produkten

| (57) | Det genomsnittliga priset för den import som deklarerats ha sitt ursprung i Kina ökade med 96 % mellan 1998 (141 euro) och undersökningsperioden (278 euro). De ökande priserna för den import som deklarerats ha sitt ursprung i Kina är snarare en följd av fler dyrare produkttyper som omfattas av minimiimportpriser (ringpärmsmekanismer med 17 och 23 ringar) än av äkta prisökningar. |
| --- | --- |

(57)

Det genomsnittliga priset för den import som deklarerats ha sitt ursprung i Kina ökade med 96 % mellan 1998 (141 euro) och undersökningsperioden (278 euro). De ökande priserna för den import som deklarerats ha sitt ursprung i Kina är snarare en följd av fler dyrare produkttyper som omfattas av minimiimportpriser (ringpärmsmekanismer med 17 och 23 ringar) än av äkta prisökningar.

3.   Import som deklarerats ha sitt ursprung i Thailand

| (58) | Såsom angivits ovan och i enlighet med resultaten av OLAF:s undersökning hade en betydande del av den import som deklarerats ha sitt ursprung i Thailand i själva verket sitt ursprung i Kina. Den import som deklarerats ha sitt ursprung i Thailand ökade från 1 miljon styck 1998 till 16 miljoner styck 1999, till 17 miljoner styck 2000 och till 20 miljoner styck under undersökningsperioden. Marknadsandelen för den import som deklarerats ha sitt ursprung i Thailand ökade årligen under skadeundersökningsperioden, från 0,3 % 1998 till 5,2 % 1999, till 5,3 % 2000 och till 7,4 % under undersökningsperioden. Det genomsnittliga priset för den import som deklarerats ha sitt ursprung i Thailand minskade med 9 % under samma period, från 100 euro till 91 euro. De mer detaljerade prisuppgifter som finns tillgängliga för import som deklarerats ha sitt ursprung i Thailand rör de återförsäljningspriser som togs ut av en europeisk distributör för ringpärmsmekanismer exporterade via Thailand. Det konstaterades att dessa återförsäljningspriser i genomsnitt var 12 % lägre än gemenskapsindustrins priser. |
| --- | --- |

(58)

Såsom angivits ovan och i enlighet med resultaten av OLAF:s undersökning hade en betydande del av den import som deklarerats ha sitt ursprung i Thailand i själva verket sitt ursprung i Kina. Den import som deklarerats ha sitt ursprung i Thailand ökade från 1 miljon styck 1998 till 16 miljoner styck 1999, till 17 miljoner styck 2000 och till 20 miljoner styck under undersökningsperioden. Marknadsandelen för den import som deklarerats ha sitt ursprung i Thailand ökade årligen under skadeundersökningsperioden, från 0,3 % 1998 till 5,2 % 1999, till 5,3 % 2000 och till 7,4 % under undersökningsperioden. Det genomsnittliga priset för den import som deklarerats ha sitt ursprung i Thailand minskade med 9 % under samma period, från 100 euro till 91 euro. De mer detaljerade prisuppgifter som finns tillgängliga för import som deklarerats ha sitt ursprung i Thailand rör de återförsäljningspriser som togs ut av en europeisk distributör för ringpärmsmekanismer exporterade via Thailand. Det konstaterades att dessa återförsäljningspriser i genomsnitt var 12 % lägre än gemenskapsindustrins priser.

4.   Gemenskapsindustrins ekonomiska situation (9)

a)   Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (59) | Gemenskapsindustrins tillverkning minskade med 17 % under skadeundersökningsperioden, från 100 (index) under 1998 till 91 under 1999, till 89 under 2000 och till 83 under undersökningsperioden. Koloman Handler AG:s beslut att flytta en del av sin tillverkning till Ungern 2000 förklarar minskningen av tillverkningen för det året. Koloman Handler AG inlämnade under undersökningsperioden en konkursansökan och dess tillverkning minskade markant under andra halvåret av 2001. |
| --- | --- |

(59)

Gemenskapsindustrins tillverkning minskade med 17 % under skadeundersökningsperioden, från 100 (index) under 1998 till 91 under 1999, till 89 under 2000 och till 83 under undersökningsperioden. Koloman Handler AG:s beslut att flytta en del av sin tillverkning till Ungern 2000 förklarar minskningen av tillverkningen för det året. Koloman Handler AG inlämnade under undersökningsperioden en konkursansökan och dess tillverkning minskade markant under andra halvåret av 2001.

| (60) | Gemenskapsindustrins produktionskapacitet minskade med 7 % under skadeundersökningsperioden. Den ökade till 107 (index) under 1999 och minskade därefter till 93 under 2000 till följd av Koloman Handler AG:s beslut att flytta en del av sin tillverkning till Ungern. Produktionskapaciteten stabiliserades under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(60)

Gemenskapsindustrins produktionskapacitet minskade med 7 % under skadeundersökningsperioden. Den ökade till 107 (index) under 1999 och minskade därefter till 93 under 2000 till följd av Koloman Handler AG:s beslut att flytta en del av sin tillverkning till Ungern. Produktionskapaciteten stabiliserades under undersökningsperioden.

| (61) | Kapacitetsutnyttjandet minskade från mer än 80 % under 1998 till 70–75 % under 1999 och ökade till 76–80 % under 2000, varefter den minskade till 70–75 % under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(61)

Kapacitetsutnyttjandet minskade från mer än 80 % under 1998 till 70–75 % under 1999 och ökade till 76–80 % under 2000, varefter den minskade till 70–75 % under undersökningsperioden.

b)   Lager

| (62) | Gemenskapsindustrins utgående lager minskade med 37 % under skadeundersökningsperioden och denna minskning fördelade sig över periodens samtliga år. Den viktigaste orsaken till denna minskning var Koloman Handler AG:s minskade tillverkning efter konkursansökan. Den period under vilken produkterna ligger i lager innan de säljs vidare minskade med 10 dagar under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(62)

Gemenskapsindustrins utgående lager minskade med 37 % under skadeundersökningsperioden och denna minskning fördelade sig över periodens samtliga år. Den viktigaste orsaken till denna minskning var Koloman Handler AG:s minskade tillverkning efter konkursansökan. Den period under vilken produkterna ligger i lager innan de säljs vidare minskade med 10 dagar under skadeundersökningsperioden.

c)   Försäljningsvolym, marknadsandel och tillväxt

| (63) | Gemenskapsindustrins försäljning på gemenskapsmarknaden minskade med 8 % under skadeundersökningsperioden, från 119 miljoner styck 1998 till 109 miljoner styck under undersökningsperioden. Försäljningen minskade 1999 till 115 miljoner styck och låg kvar på nästan samma nivå 2000. |
| --- | --- |

(63)

Gemenskapsindustrins försäljning på gemenskapsmarknaden minskade med 8 % under skadeundersökningsperioden, från 119 miljoner styck 1998 till 109 miljoner styck under undersökningsperioden. Försäljningen minskade 1999 till 115 miljoner styck och låg kvar på nästan samma nivå 2000.

| (64) | Gemenskapsindustrins marknadsandel ökade något under skadeundersökningsperioden, från 40,1 % 1998 till 40,4 % under undersökningsperioden, under det att den minskade markant 1999 och 2000 till 37,6 % respektive 36,2 %. |
| --- | --- |

(64)

Gemenskapsindustrins marknadsandel ökade något under skadeundersökningsperioden, från 40,1 % 1998 till 40,4 % under undersökningsperioden, under det att den minskade markant 1999 och 2000 till 37,6 % respektive 36,2 %.

| (65) | Förbrukningen i gemenskapen minskade med 9 % under skadeundersökningsperioden och gemenskapsindustrins försäljningsvolym minskade med 8 %. Den samlade importen som deklarerats ha sitt ursprung i Kina och Thailand minskade å andra sidan volymmässigt med 44 % under skadeundersökningsperioden. Gemenskapsindustrin ökade således sin marknadsandel en aning, under det att marknadsandelen för den import som deklarerats ha sitt ursprung i Kina minskade och andelen för den import som deklarerats hade sitt ursprung i Thailand ökade. |
| --- | --- |

(65)

Förbrukningen i gemenskapen minskade med 9 % under skadeundersökningsperioden och gemenskapsindustrins försäljningsvolym minskade med 8 %. Den samlade importen som deklarerats ha sitt ursprung i Kina och Thailand minskade å andra sidan volymmässigt med 44 % under skadeundersökningsperioden. Gemenskapsindustrin ökade således sin marknadsandel en aning, under det att marknadsandelen för den import som deklarerats ha sitt ursprung i Kina minskade och andelen för den import som deklarerats hade sitt ursprung i Thailand ökade.

d)   Försäljningspriser och kostnader

| (66) | Det vägda genomsnittliga försäljningspriset för ringpärmsmekanismer som såldes av gemenskapsindustrin på gemenskapsmarkanden till icke-närstående kunder minskade årligen under skadeundersökningsperioden, från 206 euro per tusen styck 1998 till 190 euro under 1999, till 177 euro under 2000 och till 174 euro under skadeundersökningsperioden, dvs. med 16 % under skadeundersökningsperioden. Antidumpningsåtgärder beträffande import från Indonesien infördes först i juni 2002, vilket innebär att det inte kan uteslutas att dumpade ringpärmsmekanismer från Indonesien kan ha inverkat på prisutvecklingen under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(66)

Det vägda genomsnittliga försäljningspriset för ringpärmsmekanismer som såldes av gemenskapsindustrin på gemenskapsmarkanden till icke-närstående kunder minskade årligen under skadeundersökningsperioden, från 206 euro per tusen styck 1998 till 190 euro under 1999, till 177 euro under 2000 och till 174 euro under skadeundersökningsperioden, dvs. med 16 % under skadeundersökningsperioden. Antidumpningsåtgärder beträffande import från Indonesien infördes först i juni 2002, vilket innebär att det inte kan uteslutas att dumpade ringpärmsmekanismer från Indonesien kan ha inverkat på prisutvecklingen under skadeundersökningsperioden.

| (67) | Försäljningspriset för de viktigaste råmaterialen (bandstål och ståltråd) uppvisade däremot inte en negativ utveckling. Arbetskostnaden per enhet, som svarade för mer än två femtedelar av den totala kostanden per enhet, minskade dock markant under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(67)

Försäljningspriset för de viktigaste råmaterialen (bandstål och ståltråd) uppvisade däremot inte en negativ utveckling. Arbetskostnaden per enhet, som svarade för mer än två femtedelar av den totala kostanden per enhet, minskade dock markant under skadeundersökningsperioden.

e)   Lönsamhet

| (68) | Eftersom inverkan av faktorer som inte avser den ordinarie affärsverksamheten (särskilt avskrivning av goodwill efter förvärv) var betydande, ansågs rörelsevinstmarginalen före avskrivning av goodwill vara en bättre indikator än vinstmarginalen före skatt för bedömning av gemenskapsindustrins lönsamhet. Gemenskapsindustrin har genomgående uppvisat en dålig rörelsevinstmarginal på sin försäljning till icke-närstående kunder i gemenskapen. Lönsamheten förbättrades från 0–3 % under 1998 till 3,1–6 % under 1999 och minskade därefter plötsligt till mellan 0 och -3 % under 2000, varefter den var lägre än -3 % under undersökningsperioden. Denna negativa utveckling bidrog förvisso till att de båda berörda företagen gick i konkurs. Koloman Handler AG i juli 2001 och Krause Ringbuchtechnik GmbH (dvs. strax efter undersökningsperiodens slut). |
| --- | --- |

(68)

Eftersom inverkan av faktorer som inte avser den ordinarie affärsverksamheten (särskilt avskrivning av goodwill efter förvärv) var betydande, ansågs rörelsevinstmarginalen före avskrivning av goodwill vara en bättre indikator än vinstmarginalen före skatt för bedömning av gemenskapsindustrins lönsamhet. Gemenskapsindustrin har genomgående uppvisat en dålig rörelsevinstmarginal på sin försäljning till icke-närstående kunder i gemenskapen. Lönsamheten förbättrades från 0–3 % under 1998 till 3,1–6 % under 1999 och minskade därefter plötsligt till mellan 0 och -3 % under 2000, varefter den var lägre än -3 % under undersökningsperioden. Denna negativa utveckling bidrog förvisso till att de båda berörda företagen gick i konkurs. Koloman Handler AG i juli 2001 och Krause Ringbuchtechnik GmbH (dvs. strax efter undersökningsperiodens slut).

f)   Investeringar och förmåga att anskaffa kapital

| (69) | Investeringsanalysen avsåg investeringar i anläggningar och maskiner, vilka svarade för mer än 90 % av de totala investeringarna under undersökningsperioden. Investeringar i goodwill beaktades inte, eftersom dessa inte avser gemenskapsindustrins ordinarie resultat under flera år i och med att investeringen var en följd av ett engångsförvärv. Investeringarna i anläggningar och maskiner minskade med 65 % under skadeundersökningsperioden. De minskade från 52 (index) under 1999 till 48 under 2000 och till 35 under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(69)

Investeringsanalysen avsåg investeringar i anläggningar och maskiner, vilka svarade för mer än 90 % av de totala investeringarna under undersökningsperioden. Investeringar i goodwill beaktades inte, eftersom dessa inte avser gemenskapsindustrins ordinarie resultat under flera år i och med att investeringen var en följd av ett engångsförvärv. Investeringarna i anläggningar och maskiner minskade med 65 % under skadeundersökningsperioden. De minskade från 52 (index) under 1999 till 48 under 2000 och till 35 under undersökningsperioden.

| (70) | Gemenskapsindustrins förmåga att anskaffa kapital försämrades genom dess konsekvent dåliga lönsamhet. |
| --- | --- |

(70)

Gemenskapsindustrins förmåga att anskaffa kapital försämrades genom dess konsekvent dåliga lönsamhet.

g)   Avkastning på investeringar

| (71) | Eftersom det egna kapitalet övergick till att bli negativt 2000 och båda gemenskapstillverkarna därefter inlämnade en konkursansökan användes avkastningen på det totala kapitalet för att mäta avkastningen på investeringarna. Avkastningen på totalt kapital låg 1998 och 1999 på en stabil nivå av mellan 0 och 3 % och föll därefter hastigt till mellan 0 och -5 % under 2000, varefter den låg på en nivå under -10 % under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(71)

Eftersom det egna kapitalet övergick till att bli negativt 2000 och båda gemenskapstillverkarna därefter inlämnade en konkursansökan användes avkastningen på det totala kapitalet för att mäta avkastningen på investeringarna. Avkastningen på totalt kapital låg 1998 och 1999 på en stabil nivå av mellan 0 och 3 % och föll därefter hastigt till mellan 0 och -5 % under 2000, varefter den låg på en nivå under -10 % under undersökningsperioden.

h)   Kassaflöde

| (72) | En analys av ett förenklat nettokassaflöde för den löpande verksamheten, dvs. rörelsevinstmarginalen jämte avskrivningar (utom avskrivning av goodwill) visade på en liknande utveckling som för rörelsevinstmarginalen. Kassaflödet ökade från 100 (index) under 1998, till 126 under 1999 och minskade därefter kraftigt till 62 under 2000 och till -65 under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(72)

En analys av ett förenklat nettokassaflöde för den löpande verksamheten, dvs. rörelsevinstmarginalen jämte avskrivningar (utom avskrivning av goodwill) visade på en liknande utveckling som för rörelsevinstmarginalen. Kassaflödet ökade från 100 (index) under 1998, till 126 under 1999 och minskade därefter kraftigt till 62 under 2000 och till -65 under undersökningsperioden.

i)   Sysselsättning, produktivitet och löner

| (73) | Sysselsättningen (heltidsanställda) minskade årligen under skadeundersökningsperioden, från 100 (index) under 1998, till 86 under 1999, till 82 under 2000 och till 77 under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(73)

Sysselsättningen (heltidsanställda) minskade årligen under skadeundersökningsperioden, från 100 (index) under 1998, till 86 under 1999, till 82 under 2000 och till 77 under undersökningsperioden.

| (74) | Produktiviteten, mätt i tusen styck per anställd, förbättrades med 8 % under skadeundersökningsperioden, under det att arbetskraftskostnaden per tillverkad enhet, mätt i euro per kilogram, minskade med 12 % under samma period. |
| --- | --- |

(74)

Produktiviteten, mätt i tusen styck per anställd, förbättrades med 8 % under skadeundersökningsperioden, under det att arbetskraftskostnaden per tillverkad enhet, mätt i euro per kilogram, minskade med 12 % under samma period.

j)   Den faktiska dumpningsmarginalens storlek

| (75) | Någon faktisk dumpning konstaterades inte förekomma under undersökningsperioden för import som deklarerats ha sitt ursprung i Kina, eftersom undersökningsresultaten för denna import endast avsåg ett litet och icke representativt urval av ringpärmsmekanismer. Det var dessutom inte heller möjligt att göra ett fullständigt fastställande av dumpning när det gäller import som deklarerats ha sitt ursprung i Thailand, eftersom det inte gjorts någon undersökning beträffande dumpning (OLAF:s undersökning avsåg fastställande av ursprung och behandlade inte frågan om dumpning). Någon slutsats kunde följaktligen inte dras beträffande storleken på den faktiska dumpningsmarginalen. |
| --- | --- |

(75)

Någon faktisk dumpning konstaterades inte förekomma under undersökningsperioden för import som deklarerats ha sitt ursprung i Kina, eftersom undersökningsresultaten för denna import endast avsåg ett litet och icke representativt urval av ringpärmsmekanismer. Det var dessutom inte heller möjligt att göra ett fullständigt fastställande av dumpning när det gäller import som deklarerats ha sitt ursprung i Thailand, eftersom det inte gjorts någon undersökning beträffande dumpning (OLAF:s undersökning avsåg fastställande av ursprung och behandlade inte frågan om dumpning). Någon slutsats kunde följaktligen inte dras beträffande storleken på den faktiska dumpningsmarginalen.

5.   Slutsatser

| (76) | Gemenskapsindustrins situation var fortsatt svår under skadeundersökningsperioden. Detta framgår av dess minskande lönsamhet (eller med andra ord dess ökande förluster efter 1999) på lägre försäljningsvolymer till minskande kostnader per enhet. |
| --- | --- |

(76)

Gemenskapsindustrins situation var fortsatt svår under skadeundersökningsperioden. Detta framgår av dess minskande lönsamhet (eller med andra ord dess ökande förluster efter 1999) på lägre försäljningsvolymer till minskande kostnader per enhet.

| (77) | Gemenskapsindustrins svåra situation under undersökningsperioden berodde på olika tidigare händelser såsom i) dumpning av import med ursprung i Kina fram till införandet av åtgärder i januari 1997, ii) absorption av dessa åtgärder enligt fastställandet i oktober 2000, iii) dumpning av import med ursprung i Indonesien fram till införandet av antidumpningsåtgärder i juni 2002 och iv) kringgående via Thailand (OLAF:s undersökning). Efter en undersökning rörande kringgående utvidgades dessutom de antidumpningsåtgärder som införts genom rådets förordning (EG) nr 119/97 till att omfatta även import som avsänts från Vietnam (se skäl 4). Detta visar att gemenskapsindustrin led skada av dumpning under hela skadeundersökningsperioden och inte hade möjlighet att återhämta sig. Minskningen av förbrukningen på gemenskapsmarknaden var begränsad och kan således inte i sig förklara gemenskapsindustrins svåra situation. |
| --- | --- |

(77)

Gemenskapsindustrins svåra situation under undersökningsperioden berodde på olika tidigare händelser såsom i) dumpning av import med ursprung i Kina fram till införandet av åtgärder i januari 1997, ii) absorption av dessa åtgärder enligt fastställandet i oktober 2000, iii) dumpning av import med ursprung i Indonesien fram till införandet av antidumpningsåtgärder i juni 2002 och iv) kringgående via Thailand (OLAF:s undersökning). Efter en undersökning rörande kringgående utvidgades dessutom de antidumpningsåtgärder som införts genom rådets förordning (EG) nr 119/97 till att omfatta även import som avsänts från Vietnam (se skäl 4). Detta visar att gemenskapsindustrin led skada av dumpning under hela skadeundersökningsperioden och inte hade möjlighet att återhämta sig. Minskningen av förbrukningen på gemenskapsmarknaden var begränsad och kan således inte i sig förklara gemenskapsindustrins svåra situation.

F.   SANNOLIKHET FÖR ATT SKADAN ÅTERKOMMER

1.   Inverkan på gemenskapsindustrin av den förväntade ökningen av dumpad import

| (78) | Under undersökningsperioden för den ursprungliga undersökningen (dvs. perioden från och med den 1 oktober 1994 till och med den 30 september 1995) sålde de kinesiska exporterande tillverkarna 126 miljoner styck på gemenskapsmarknaden (varvid WWS:s försäljning svarade för mer än två femtedelar av denna volym). Under 2001, dvs. undersökningsperioden för den nu aktuella undersökningen, sålde detta företag 5 miljoner styck som deklarerats ha sitt ursprung i Kina. Det faktum att det finns en betydande outnyttjad kapacitet i Kina (samtidigt som den kinesiska exporten till tredjeland minskar volymmässigt) och att de kinesiska exporterande tillverkarnas beteende genomgående visat att de är beredda att sälja till dumpade och skadevållande priser i syfte att vinna marknadsandelar visar tydligt att det finns sannolikhet för att den skadevållande importen till dumpade priser från Kina skulle återkomma om antidumpningsåtgärderna tilläts upphöra. |
| --- | --- |

(78)

Under undersökningsperioden för den ursprungliga undersökningen (dvs. perioden från och med den 1 oktober 1994 till och med den 30 september 1995) sålde de kinesiska exporterande tillverkarna 126 miljoner styck på gemenskapsmarknaden (varvid WWS:s försäljning svarade för mer än två femtedelar av denna volym). Under 2001, dvs. undersökningsperioden för den nu aktuella undersökningen, sålde detta företag 5 miljoner styck som deklarerats ha sitt ursprung i Kina. Det faktum att det finns en betydande outnyttjad kapacitet i Kina (samtidigt som den kinesiska exporten till tredjeland minskar volymmässigt) och att de kinesiska exporterande tillverkarnas beteende genomgående visat att de är beredda att sälja till dumpade och skadevållande priser i syfte att vinna marknadsandelar visar tydligt att det finns sannolikhet för att den skadevållande importen till dumpade priser från Kina skulle återkomma om antidumpningsåtgärderna tilläts upphöra.

| (79) | Gemenskapen är den enda marknad där de kinesiska exporterande tillverkarna fortfarande skulle kunna öka sin marknadsandel, eftersom övriga marknader redan försörjs av kinesiska tillverkare eller tillverkare i tredjeland som kontrolleras av kinesiska tillverkare. På de flesta marknader utanför gemenskapsmarknaden är inte gemenskapsindustrin någon betydande aktör, eftersom nästan alla ringpärmsmekanismer som säljs på dessa marknader är tillverkade i Kina eller av företag som kontrolleras av kinesiska exporterande tillverkare. Den prispress som denna import utövar skulle sannolikt öka väsentligt om de gällande antidumpningsåtgärderna tilläts upphöra i enlighet med vad som antyds i den analys som företogs i samband med antiabsorptionsundersökningen. Eftersom WWS kunde absorbera en betydande del av sin antidumpningstull på 32,5 % och de andra kinesiska företagen kunde absorbera sin tull på 39,4 % skulle dessa företag om det inte fanns några antidumpningsåtgärder högst sannolikt kunna öka sitt kraftiga tryck nedåt på priserna för de ringpärmsmekanismer som säljs i gemenskapen. |
| --- | --- |

(79)

Gemenskapen är den enda marknad där de kinesiska exporterande tillverkarna fortfarande skulle kunna öka sin marknadsandel, eftersom övriga marknader redan försörjs av kinesiska tillverkare eller tillverkare i tredjeland som kontrolleras av kinesiska tillverkare. På de flesta marknader utanför gemenskapsmarknaden är inte gemenskapsindustrin någon betydande aktör, eftersom nästan alla ringpärmsmekanismer som säljs på dessa marknader är tillverkade i Kina eller av företag som kontrolleras av kinesiska exporterande tillverkare. Den prispress som denna import utövar skulle sannolikt öka väsentligt om de gällande antidumpningsåtgärderna tilläts upphöra i enlighet med vad som antyds i den analys som företogs i samband med antiabsorptionsundersökningen. Eftersom WWS kunde absorbera en betydande del av sin antidumpningstull på 32,5 % och de andra kinesiska företagen kunde absorbera sin tull på 39,4 % skulle dessa företag om det inte fanns några antidumpningsåtgärder högst sannolikt kunna öka sitt kraftiga tryck nedåt på priserna för de ringpärmsmekanismer som säljs i gemenskapen.

| (80) | Det genomsnittliga priset för ringpärmsmekanismer som deklarerats ha sitt ursprung i Thailand minskade med 9 % under skadeundersökningsperioden och en jämförelse mellan det genomsnittliga försäljningspriset hos en europeisk distributör av ringpärmsmekanismer som deklarerats ha sitt ursprung i Thailand och gemenskapsindustrins vägda genomsnittliga försäljningspris visade att det förstnämnda var ungefär 12 % lägre än det sistnämnda. |
| --- | --- |

(80)

Det genomsnittliga priset för ringpärmsmekanismer som deklarerats ha sitt ursprung i Thailand minskade med 9 % under skadeundersökningsperioden och en jämförelse mellan det genomsnittliga försäljningspriset hos en europeisk distributör av ringpärmsmekanismer som deklarerats ha sitt ursprung i Thailand och gemenskapsindustrins vägda genomsnittliga försäljningspris visade att det förstnämnda var ungefär 12 % lägre än det sistnämnda.

| (81) | När det gäller import från andra tredjeländer är det att märka att Ungern är medlem i gemenskapen sedan den 1 maj 2004. När det gäller Indien och Indonesien kontrolleras de exporterande tillverkarna i båda dessa länder av kinesiska exporterande tillverkare. Om åtgärderna beträffande import med ursprung i Kina upphör att gälla finns det mindre skäl att exportera ringpärmsmekanismer till gemenskapen från Indien och Indonesien, eftersom det i detta fall sannolikt skulle ske en kraftig ökning av den dumpade importen direkt från Kina. |
| --- | --- |

(81)

När det gäller import från andra tredjeländer är det att märka att Ungern är medlem i gemenskapen sedan den 1 maj 2004. När det gäller Indien och Indonesien kontrolleras de exporterande tillverkarna i båda dessa länder av kinesiska exporterande tillverkare. Om åtgärderna beträffande import med ursprung i Kina upphör att gälla finns det mindre skäl att exportera ringpärmsmekanismer till gemenskapen från Indien och Indonesien, eftersom det i detta fall sannolikt skulle ske en kraftig ökning av den dumpade importen direkt från Kina.

| (82) | Med hänsyn till den redan svåra situationen för gemenskapsindustrin skulle en sådan kraftig ökning av importen från Kina till dumpade priser tillsammans med ett betydande prisunderskridande otvivelaktigen få allvarliga följder för gemenskapsindustrin. Med hänsyn till erfarenheterna i samband med tidigare antidumpnings- och antisubventionsundersökningar rörande ringpärmsmekanismer skulle gemenskapsindustrins situation sannolikt förvärras ytterligare och väsentligt om de gällande åtgärderna beträffande import av ringpärmsmekanismer med ursprung i Kina tilläts upphöra. |
| --- | --- |

(82)

Med hänsyn till den redan svåra situationen för gemenskapsindustrin skulle en sådan kraftig ökning av importen från Kina till dumpade priser tillsammans med ett betydande prisunderskridande otvivelaktigen få allvarliga följder för gemenskapsindustrin. Med hänsyn till erfarenheterna i samband med tidigare antidumpnings- och antisubventionsundersökningar rörande ringpärmsmekanismer skulle gemenskapsindustrins situation sannolikt förvärras ytterligare och väsentligt om de gällande åtgärderna beträffande import av ringpärmsmekanismer med ursprung i Kina tilläts upphöra.

2.   Slutsats beträffande sannolikheten för återkommande skada

| (83) | På denna grundval dras slutsatsen att det är sannolikt att importen till gemenskapen av ringpärmsmekanismer med ursprung i Kina skulle öka kraftigt i volym och försäljningspriserna minska väsentligt om antidumpningsåtgärderna beträffande denna import tilläts upphöra. Det stora flertalet av de ringpärmsmekanismer som finns på marknaden är standardmodeller och konkurrensen sker därför främst genom priset. |
| --- | --- |

(83)

På denna grundval dras slutsatsen att det är sannolikt att importen till gemenskapen av ringpärmsmekanismer med ursprung i Kina skulle öka kraftigt i volym och försäljningspriserna minska väsentligt om antidumpningsåtgärderna beträffande denna import tilläts upphöra. Det stora flertalet av de ringpärmsmekanismer som finns på marknaden är standardmodeller och konkurrensen sker därför främst genom priset.

| (84) | I detta sammanhang och med hänsyn till undersökningsresultaten rörande situationen på gemenskapsmarknaden är det således sannolikt att en ökning av importvolymen till låga och dumpade priser skulle leda till att gemenskapsindustrins priser sjönk. Detta skulle i sin tur leda till en ytterligare försämring av gemenskapsindustrins ekonomiska situation. Påföljden för gemenskapsindustrin skulle sannolikt vara konkurs och stängning av dess kvarvarande anläggning. |
| --- | --- |

(84)

I detta sammanhang och med hänsyn till undersökningsresultaten rörande situationen på gemenskapsmarknaden är det således sannolikt att en ökning av importvolymen till låga och dumpade priser skulle leda till att gemenskapsindustrins priser sjönk. Detta skulle i sin tur leda till en ytterligare försämring av gemenskapsindustrins ekonomiska situation. Påföljden för gemenskapsindustrin skulle sannolikt vara konkurs och stängning av dess kvarvarande anläggning.

| (85) | Om åtgärderna tilläts upphöra innebär detta att det största hindret för de kinesiska exporterande tillverkarna att sälja till skadevållande dumpade priser på gemenskapsmarknaden försvinner. |
| --- | --- |

(85)

Om åtgärderna tilläts upphöra innebär detta att det största hindret för de kinesiska exporterande tillverkarna att sälja till skadevållande dumpade priser på gemenskapsmarknaden försvinner.

| (86) | Därför dras slutsatsen att det är sannolikt att skadan orsakad av dumpad import med ursprung i Kina återkommer. |
| --- | --- |

(86)

Därför dras slutsatsen att det är sannolikt att skadan orsakad av dumpad import med ursprung i Kina återkommer.

G.   GEMENSKAPENS INTRESSE

1.   Inledning

| (87) | Det undersöktes om det fanns tvingande skäl som skulle kunna leda till slutsatsen att det inte ligger i gemenskapens intresse att förlänga de gällande antidumpningsåtgärderna. För detta ändamål och i enlighet med artikel 21 i grundförordningen beaktades verkningarna av en förlängning av åtgärderna för alla berörda parter i detta förfarande och verkningarna av åtgärdernas upphörande på grundval av all bevisning som lämnats. |
| --- | --- |

(87)

Det undersöktes om det fanns tvingande skäl som skulle kunna leda till slutsatsen att det inte ligger i gemenskapens intresse att förlänga de gällande antidumpningsåtgärderna. För detta ändamål och i enlighet med artikel 21 i grundförordningen beaktades verkningarna av en förlängning av åtgärderna för alla berörda parter i detta förfarande och verkningarna av åtgärdernas upphörande på grundval av all bevisning som lämnats.

| (88) | För att bedöma verkningarna av ett eventuellt bibehållande av åtgärderna gavs alla berörda parter tillfälle att lämna synpunkter i enlighet med artikel 21.2 i grundförordningen. Endast den samarbetsvilliga gemenskapstillverkaren och två icke-närstående importörer besvarade frågeformuläret. Tre användare lämnade synpunkter. De besvarade dock inte frågeformuläret och lämnade ingen bevisning till stöd för sina synpunkter. |
| --- | --- |

(88)

För att bedöma verkningarna av ett eventuellt bibehållande av åtgärderna gavs alla berörda parter tillfälle att lämna synpunkter i enlighet med artikel 21.2 i grundförordningen. Endast den samarbetsvilliga gemenskapstillverkaren och två icke-närstående importörer besvarade frågeformuläret. Tre användare lämnade synpunkter. De besvarade dock inte frågeformuläret och lämnade ingen bevisning till stöd för sina synpunkter.

| (89) | I artikel 21.7 i grundförordningen fastställs det att uppgifter endast skall beaktas när faktisk bevisning stöder deras tillförlitlighet. I detta sammanhang kunde inte den slutsatsen dras på grundval av de synpunkter som lämnats av användarna att det inte skulle ligga i gemenskapens intresse att bibehålla antidumpningsåtgärderna, eftersom dessa synpunkter inte stöddes av någon bevisning. |
| --- | --- |

(89)

I artikel 21.7 i grundförordningen fastställs det att uppgifter endast skall beaktas när faktisk bevisning stöder deras tillförlitlighet. I detta sammanhang kunde inte den slutsatsen dras på grundval av de synpunkter som lämnats av användarna att det inte skulle ligga i gemenskapens intresse att bibehålla antidumpningsåtgärderna, eftersom dessa synpunkter inte stöddes av någon bevisning.

| (90) | När det gäller verkningarna av de tidigare införda antidumpningsåtgärderna konstaterades en kraftig minskning av den import som deklarerats ha sitt ursprung i Kina, särskilt efter den tullhöjning som skedde till följd av undersökningsresultaten rörande absorption, samt en kraftig ökning av den import som deklarerats ha sitt ursprung i andra tredjeländer. |
| --- | --- |

(90)

När det gäller verkningarna av de tidigare införda antidumpningsåtgärderna konstaterades en kraftig minskning av den import som deklarerats ha sitt ursprung i Kina, särskilt efter den tullhöjning som skedde till följd av undersökningsresultaten rörande absorption, samt en kraftig ökning av den import som deklarerats ha sitt ursprung i andra tredjeländer.

2.   Gemenskapsindustrins intresse

| (91) | Den koncern som de sökande tillhör är den enda gemenskapstillverkaren av ringpärmsmekanismer med någon större tillverkning. Den verkar i en svår miljö där lågprisimport, ofta dumpad och subventionerad skadevållande import från tredjeland fortsätter att utgör ett hot. Koncernen omstrukturerade sin verksamhet efter konkursansökan, vilket dock inte var nog för att undvika att konkursförfarandet gick vidare under det sista kvartalet 2003. Gemenskapsindustrin anstränger sig för att skapa en sund verksamhet som kan konkurrera med de kinesiska exporterande tillverkarna på världsmarknaden. Om antidumpningsåtgärderna beträffande import med ursprung i Kina tillåts upphöra skulle detta allvarligt undergräva denna strategi, eftersom de kinesiska exporterande tillverkarna tidigare har visat att de i så fall skulle sänka sina priser till en dumpad nivå för att vinna marknadsandelar. Med hänsyn till att verkningarna av de gällande åtgärderna delvis har undergrävts genom absorption och import av ringpärmsmekanismer till dumpade eller subventionerade priser från Indonesien skulle gemenskapsindustrins pågående omstruktureringsinsatser sannolikt omintetgöras om åtgärderna tilläts upphöra. |
| --- | --- |

(91)

Den koncern som de sökande tillhör är den enda gemenskapstillverkaren av ringpärmsmekanismer med någon större tillverkning. Den verkar i en svår miljö där lågprisimport, ofta dumpad och subventionerad skadevållande import från tredjeland fortsätter att utgör ett hot. Koncernen omstrukturerade sin verksamhet efter konkursansökan, vilket dock inte var nog för att undvika att konkursförfarandet gick vidare under det sista kvartalet 2003. Gemenskapsindustrin anstränger sig för att skapa en sund verksamhet som kan konkurrera med de kinesiska exporterande tillverkarna på världsmarknaden. Om antidumpningsåtgärderna beträffande import med ursprung i Kina tillåts upphöra skulle detta allvarligt undergräva denna strategi, eftersom de kinesiska exporterande tillverkarna tidigare har visat att de i så fall skulle sänka sina priser till en dumpad nivå för att vinna marknadsandelar. Med hänsyn till att verkningarna av de gällande åtgärderna delvis har undergrävts genom absorption och import av ringpärmsmekanismer till dumpade eller subventionerade priser från Indonesien skulle gemenskapsindustrins pågående omstruktureringsinsatser sannolikt omintetgöras om åtgärderna tilläts upphöra.

| (92) | Gemenskapsindustrin har visserligen funnits länge men skulle sannolikt gå under om den pågående omstruktureringen misslyckas. Robert Krause GmbH & Co. KG lämnade in en konkursansökan i januari 1998. Företagets efterträdare, dvs. Krause Ringbuchtechnik GmbH, som sedan juni 1998 ägdes av Wilhelm vom Hoffe Drahtwerke GmbH inlämnade en konkursansökan i april 2002. Efter att ha förvärvat tillgångarna och övertagit personalen från det sistnämnda företaget kommer Ringbuchtechnik Produktionsgesellschaft GmbH sannolikt inte att återuppta tillverkningen, eftersom företaget inlett ett konkursförfarande. SX Bürowaren Produktions- und Handels GmbH fortsätter traditionen från Koloman Handler AG. Ytterligare en konkurs skulle sannolikt innebära slutet för gemenskapsindustrin. När gemenskapsindustrin väl upphört med sin tillverkning av ringpärmsmekanismer kommer det kunnande som förvärvats under mer än ett århundrade att gå förlorat och de kvarvarande arbetstillfällena att försvinna. |
| --- | --- |

(92)

Gemenskapsindustrin har visserligen funnits länge men skulle sannolikt gå under om den pågående omstruktureringen misslyckas. Robert Krause GmbH & Co. KG lämnade in en konkursansökan i januari 1998. Företagets efterträdare, dvs. Krause Ringbuchtechnik GmbH, som sedan juni 1998 ägdes av Wilhelm vom Hoffe Drahtwerke GmbH inlämnade en konkursansökan i april 2002. Efter att ha förvärvat tillgångarna och övertagit personalen från det sistnämnda företaget kommer Ringbuchtechnik Produktionsgesellschaft GmbH sannolikt inte att återuppta tillverkningen, eftersom företaget inlett ett konkursförfarande. SX Bürowaren Produktions- und Handels GmbH fortsätter traditionen från Koloman Handler AG. Ytterligare en konkurs skulle sannolikt innebära slutet för gemenskapsindustrin. När gemenskapsindustrin väl upphört med sin tillverkning av ringpärmsmekanismer kommer det kunnande som förvärvats under mer än ett århundrade att gå förlorat och de kvarvarande arbetstillfällena att försvinna.

| (93) | En förlängning av åtgärderna skulle sannolikt göra det möjligt för gemenskapsindustrin att öka sin marknadsandel, minska sin tillverkningskostnad per enhet och öka sin lönsamhet. Priserna skulle troligen inte ändras nämnvärt, under det att försäljningsvolymen eventuellt skulle kunna komma att öka väsentligt. Omstruktureringen av gemenskapsindustrin har till syfte att förstärka dess konkurrenskraft, förbättra planeringen av vilka typer av ringpärmsmekanismer som skall tillverkas, förbättra industrins förhandlingsläge gentemot dess leverantörer och effektivisera försäljningsverksamheten. Alla dessa åtgärder bör bidra till att minska kostnaderna. Gemenskapsindustrin är bärkraftig, eftersom den fortfarande efter flera konkurser är i stånd att försörja en betydande del av gemenskapsmarknaden, särskilt tack vare produktionsanläggningen i Ungern som ingår i gemenskapstillverkningen sedan den 1 maj 2004. |
| --- | --- |

(93)

En förlängning av åtgärderna skulle sannolikt göra det möjligt för gemenskapsindustrin att öka sin marknadsandel, minska sin tillverkningskostnad per enhet och öka sin lönsamhet. Priserna skulle troligen inte ändras nämnvärt, under det att försäljningsvolymen eventuellt skulle kunna komma att öka väsentligt. Omstruktureringen av gemenskapsindustrin har till syfte att förstärka dess konkurrenskraft, förbättra planeringen av vilka typer av ringpärmsmekanismer som skall tillverkas, förbättra industrins förhandlingsläge gentemot dess leverantörer och effektivisera försäljningsverksamheten. Alla dessa åtgärder bör bidra till att minska kostnaderna. Gemenskapsindustrin är bärkraftig, eftersom den fortfarande efter flera konkurser är i stånd att försörja en betydande del av gemenskapsmarknaden, särskilt tack vare produktionsanläggningen i Ungern som ingår i gemenskapstillverkningen sedan den 1 maj 2004.

| (94) | SX Bürowaren Produktions- und Handels GmbH:s förvärv av Bensons, som sedan länge handlar med ringpärmsmekanismer och har företag i Förenade kungariket, Förenta staterna, Nederländerna och Singapore, visar tydligt att gemenskapsindustrin önskar förbättra sitt tillträde till världsmarknaden och att den tar sin omstrukturering på allvar. |
| --- | --- |

(94)

SX Bürowaren Produktions- und Handels GmbH:s förvärv av Bensons, som sedan länge handlar med ringpärmsmekanismer och har företag i Förenade kungariket, Förenta staterna, Nederländerna och Singapore, visar tydligt att gemenskapsindustrin önskar förbättra sitt tillträde till världsmarknaden och att den tar sin omstrukturering på allvar.

| (95) | Efter utlämnandet av uppgifter togs två viktiga frågor upp. Den första frågan rörde gemenskapsindustrins eventuella missbruk av dominerande ställning. Kommissionen känner inte till något förfarande rörande konkurrensbegränsande samverkan för de berörda företagen. |
| --- | --- |

(95)

Efter utlämnandet av uppgifter togs två viktiga frågor upp. Den första frågan rörde gemenskapsindustrins eventuella missbruk av dominerande ställning. Kommissionen känner inte till något förfarande rörande konkurrensbegränsande samverkan för de berörda företagen.

| (96) | Den andra frågan rörde påståendet att gemenskapsindustrin nu är en kinesisk tillverkare närstående och att Bensons, dvs. den importör som nu ingår i gemenskapsindustrin, är ensam distributör av de produkter som säljs av WWS (en kinesisk exportör som även kontrollerar produktionen i Indien). |
| --- | --- |

(96)

Den andra frågan rörde påståendet att gemenskapsindustrin nu är en kinesisk tillverkare närstående och att Bensons, dvs. den importör som nu ingår i gemenskapsindustrin, är ensam distributör av de produkter som säljs av WWS (en kinesisk exportör som även kontrollerar produktionen i Indien).

| (97) | Det konstaterades att det fanns ett leveransavtal mellan Bensons och WWS i vilket det angavs att de immateriella rättigheterna skulle överföras från WWS till Bensons och att en del av aktierna i Bensons skulle överföras till WWS. Dessa överföringar har emellertid inte ägt rum. I leveransavtalet anges inte att WWS skall ge Bensons ensamrätt utan endast att detta företag skall ha företräde som ensam distributör om en viss leverantör ställer in sin verksamhet. Det är därför inte möjligt att bekräfta förekomsten av en sådan förbindelse. |
| --- | --- |

(97)

Det konstaterades att det fanns ett leveransavtal mellan Bensons och WWS i vilket det angavs att de immateriella rättigheterna skulle överföras från WWS till Bensons och att en del av aktierna i Bensons skulle överföras till WWS. Dessa överföringar har emellertid inte ägt rum. I leveransavtalet anges inte att WWS skall ge Bensons ensamrätt utan endast att detta företag skall ha företräde som ensam distributör om en viss leverantör ställer in sin verksamhet. Det är därför inte möjligt att bekräfta förekomsten av en sådan förbindelse.

3.   Importörernas intresse

| (98) | De enda två samarbetsvilliga icke-närstående importörerna förvärvades av SX Bürowaren Produktions- und Handels GmbH i augusti 2002, varvid dessa blev närstående företag till gemenskapsindustrin efter undersökningsperioden. Normalt sett beaktas inte händelser som inträffar under undersökningsperioden. Eftersom detta förvärv är betydande och varaktigt bör dock ett undantag göras i detta särskilda fall. Dessa importörers intresse är nu detsamma som gemenskapsindustrins intresse, eftersom de alla är närstående företag. |
| --- | --- |

(98)

De enda två samarbetsvilliga icke-närstående importörerna förvärvades av SX Bürowaren Produktions- und Handels GmbH i augusti 2002, varvid dessa blev närstående företag till gemenskapsindustrin efter undersökningsperioden. Normalt sett beaktas inte händelser som inträffar under undersökningsperioden. Eftersom detta förvärv är betydande och varaktigt bör dock ett undantag göras i detta särskilda fall. Dessa importörers intresse är nu detsamma som gemenskapsindustrins intresse, eftersom de alla är närstående företag.

| (99) | Ingen annan oberoende importör samarbetade i undersökningen. Detta tyder på att det visserligen funnits åtgärder, men att de andra oberoende importörerna inte i nämnvärd utsträckning påverkats av dessa. |
| --- | --- |

(99)

Ingen annan oberoende importör samarbetade i undersökningen. Detta tyder på att det visserligen funnits åtgärder, men att de andra oberoende importörerna inte i nämnvärd utsträckning påverkats av dessa.

4.   Användares intresse

| (100) | Inga användare samarbetade i undersökningen. Detta tyder på att det visserligen funnits åtgärder, men att användarna inte i nämnvärd utsträckning påverkats av dessa. Det är således inte sannolikt att användarnas situation kommer att försämras till följd av att antidumpningsåtgärderna bibehålls. |
| --- | --- |

(100)

Inga användare samarbetade i undersökningen. Detta tyder på att det visserligen funnits åtgärder, men att användarna inte i nämnvärd utsträckning påverkats av dessa. Det är således inte sannolikt att användarnas situation kommer att försämras till följd av att antidumpningsåtgärderna bibehålls.

| (101) | Under skadeundersökningsperioden minskade några tillverkare av ringpärmar sin tillverkning eller lade ner sina anläggningar i gemenskapen. I vissa fall flyttade de eller ökade sin produktionskapacitet utanför gemenskapen, främst till Östeuropa. Användarna fattade dessa beslut huvudsakligen på grund av de lägre arbetskraftskostnaderna och dessa länders närhet till gemenskapsmarknaden samt dessa länders anslutning till Europeiska unionen den 1 maj 2004. Priserna för de ringpärmsmekanismer som såldes av gemenskapsindustrin har utvecklats negativt och importen av lågprisringpärmsmekanismer som avsänts från Indien, Indonesien och Thailand och som omfattas av antidumpningstullar har funnits tillgängliga under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(101)

Under skadeundersökningsperioden minskade några tillverkare av ringpärmar sin tillverkning eller lade ner sina anläggningar i gemenskapen. I vissa fall flyttade de eller ökade sin produktionskapacitet utanför gemenskapen, främst till Östeuropa. Användarna fattade dessa beslut huvudsakligen på grund av de lägre arbetskraftskostnaderna och dessa länders närhet till gemenskapsmarknaden samt dessa länders anslutning till Europeiska unionen den 1 maj 2004. Priserna för de ringpärmsmekanismer som såldes av gemenskapsindustrin har utvecklats negativt och importen av lågprisringpärmsmekanismer som avsänts från Indien, Indonesien och Thailand och som omfattas av antidumpningstullar har funnits tillgängliga under skadeundersökningsperioden.

| (102) | Det bör understrykas att om gemenskapsindustrin lades ned skulle användarna bli nästan helt beroende av import med ursprung i Kina eller import från kinesiska företags utländska dotterbolag. Detta skulle ge de kinesiska exporterande tillverkarna skäl att öka sina priser betydligt på marknader utanför Kina, vilket i sin tur allvarligt skulle äventyra användarnas konkurrenskraft. Gemenskapsindustrin har inget intresse av att föra en prispolitik som kan bidra till att ringpärmstillverkare i gemenskapen läggs ned, eftersom den då skulle hamna i en mycket svagare ställning när den konkurrerar utanför gemenskapen med kinesiska exporterande tillverkare och deras dotterbolag. |
| --- | --- |

(102)

Det bör understrykas att om gemenskapsindustrin lades ned skulle användarna bli nästan helt beroende av import med ursprung i Kina eller import från kinesiska företags utländska dotterbolag. Detta skulle ge de kinesiska exporterande tillverkarna skäl att öka sina priser betydligt på marknader utanför Kina, vilket i sin tur allvarligt skulle äventyra användarnas konkurrenskraft. Gemenskapsindustrin har inget intresse av att föra en prispolitik som kan bidra till att ringpärmstillverkare i gemenskapen läggs ned, eftersom den då skulle hamna i en mycket svagare ställning när den konkurrerar utanför gemenskapen med kinesiska exporterande tillverkare och deras dotterbolag.

| (103) | Om åtgärderna förlängs kommer det att finnas alternativa försörjningskällor. Det är att märka att de gällande antidumpningsåtgärderna beträffande import med ursprung i Kina inte har lett till någon brist på importerade ringpärmsmekanismer på gemenskapsmarknaden. |
| --- | --- |

(103)

Om åtgärderna förlängs kommer det att finnas alternativa försörjningskällor. Det är att märka att de gällande antidumpningsåtgärderna beträffande import med ursprung i Kina inte har lett till någon brist på importerade ringpärmsmekanismer på gemenskapsmarknaden.

5.   Tidigare produktionsleds intresse

| (104) | Leverantörer av ståltråd och bandstål säljer endast en försumbar del av sin tillverkning till gemenskapsindustrin och påverkas således inte av resultatet av detta förfarande. Ingen av dem har givit sig till känna som berörd part. |
| --- | --- |

(104)

Leverantörer av ståltråd och bandstål säljer endast en försumbar del av sin tillverkning till gemenskapsindustrin och påverkas således inte av resultatet av detta förfarande. Ingen av dem har givit sig till känna som berörd part.

6.   Verkningar för konkurrensen och handelssnedvridande verkningar

| (105) | När det gäller verkningarna av ett eventuellt upphörande av åtgärderna för konkurrensen i gemenskapen bör det påpekas att det endast finns ett fåtal tillverkare av ringpärmsmekanismer i världen, var de flesta är kinesiska eller kontrollerade av kinesiska exporterande tillverkare. Om de få kvarvarande tillverkare som inte kontrolleras av kinesiska företag försvann skulle detta följaktligen få negativa verkningar för konkurrensen i gemenskapen. |
| --- | --- |

(105)

När det gäller verkningarna av ett eventuellt upphörande av åtgärderna för konkurrensen i gemenskapen bör det påpekas att det endast finns ett fåtal tillverkare av ringpärmsmekanismer i världen, var de flesta är kinesiska eller kontrollerade av kinesiska exporterande tillverkare. Om de få kvarvarande tillverkare som inte kontrolleras av kinesiska företag försvann skulle detta följaktligen få negativa verkningar för konkurrensen i gemenskapen.

7.   Slutsats beträffande gemenskapens intresse

| (106) | Mot bakgrund av dessa faktorer och överväganden drogs slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl till att inte bibehålla de gällande antidumpningsåtgärderna. |
| --- | --- |

(106)

Mot bakgrund av dessa faktorer och överväganden drogs slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl till att inte bibehålla de gällande antidumpningsåtgärderna.

H.   ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

| (107) | Mot denna bakgrund dras i enlighet med artikel 11.2 och 11.6 i grundförordningen den slutsatsen att de antidumpningsåtgärder beträffande import av ringpärmsmekanismer med ursprung i Kina som införts genom rådets förordning (EG) nr 119/97, senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 2100/2000, bör bibehållas. |
| --- | --- |

(107)

Mot denna bakgrund dras i enlighet med artikel 11.2 och 11.6 i grundförordningen den slutsatsen att de antidumpningsåtgärder beträffande import av ringpärmsmekanismer med ursprung i Kina som införts genom rådets förordning (EG) nr 119/97, senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 2100/2000, bör bibehållas.

| (108) | Eftersom undersökningen pågått så länge anses det lämpligt att begränsa åtgärdernas giltighetstid till fyra år. |
| --- | --- |

(108)

Eftersom undersökningen pågått så länge anses det lämpligt att begränsa åtgärdernas giltighetstid till fyra år.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En slutgiltig antidumpningstull skall införas på import av vissa ringpärmsmekanismer som klassificeras enligt KN-nummer ex 8305 10 00 och som har sitt ursprung i Kina.

Vid tillämpningen av denna förordning anses ringpärmsmekanismer bestå av två rektangulära stålplattor eller ståltrådar på vilka åtminstone fyra halvringar av ståltråd är fastsatta och som hålls samman av ett stålomslag. De kan öppnas antingen genom att man drar isär halvringarna eller med hjälp av en liten utlösningsmekanism i stål som är fastsatt på ringpärmsmekanismen.

2.   Följande slutgiltiga antidumpningstullsatser skall tillämpas på nettopriset fritt gemenskapens gräns, före tull:

| a) | För mekanismer med 17 och 23 ringar (Taricnummer 8305100021, 8305100022 och 8305100029) skall tullen motsvara skillnaden mellan ett minimiimportpris på 325 euro per 1 000 enheter och nettopriset fritt gemenskapens gräns, före tull. |
| --- | --- |

a)

För mekanismer med 17 och 23 ringar (Taricnummer 8305100021, 8305100022 och 8305100029) skall tullen motsvara skillnaden mellan ett minimiimportpris på 325 euro per 1 000 enheter och nettopriset fritt gemenskapens gräns, före tull.

| b) | För andra mekanismer än sådana med 17 och 23 ringar (Taricnummer 8305100011, 8305100012 och 8305100019) gäller följande tullsatser: | Tullsats | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- | --- |
| Kina |
| — | World Wide Stationery Mfg, Hongkong, Kina |

b)

För andra mekanismer än sådana med 17 och 23 ringar (Taricnummer 8305100011, 8305100012 och 8305100019) gäller följande tullsatser:

Tullsats

Taric-tilläggsnummer

Kina

—

51,2 %

8934

| — | alla övriga företag |
| --- | --- |

—

alla övriga företag

78,8 %

8900

Om inget annat anges skall gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

Antidumpningstullen skall införas för en period på fyra år från och med den dag då denna förordning träder i kraft.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 29 november 2004.

På rådets vägnar

L. J. BRINKHORST

Ordförande

---

(1)  EGT L 56, 6.3.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 461/2004 (EUT L 77, 13.3.2004, s. 12).

1

(2)  EGT L 22, 24.1.1997, s. 1.

2

(3)  EGT L 250, 5.10.2000, s. 1.

3

(4)  EGT L 150, 8.6.2002, s. 1 och 17.

4

(5)  EUT L 232, 1.7.2004, s. 1.

5

(6)  EUT L 127, 29.4.2004, s. 67.

6

(7)  EGT C 122, 25.4.2001, s. 2.

7

(8)  EGT C 24.1.2002, s. 25.

8

(9)  Indexerade uppgifter (1998 index 100) eller uppgifter inom ett intervall om detta är nödvändigt av sekretesskäl.

9

---

| 4.12.2004 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 359/23 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2004

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 359/23

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 2075/2004

av den 3 december 2004

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 3223/94 av den 21 december 1994 om tillämpningsföreskrifter för importordningen för frukt och grönsaker (1), särskilt artikel 4.1 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen.

| (2) | Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

(2)

Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 4 i förordning (EG) nr 3223/94 skall fastställas enligt tabellen i bilagan.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 4 december 2004.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 3 december 2004.

På kommissionens vägnar

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 337, 24.12.1994, s. 66. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1947/2002 (EGT L 299, 1.11.2002, s. 17).

1

---

BILAGA

till kommissionens förordning av den 3 december 2004 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | 052 | 115,6 |
| 204 | 94,9 |
| 999 | 105,3 |
| 0707 00 05 | 052 | 106,6 |
| 204 | 32,5 |
| 999 | 69,6 |
| 0709 90 70 | 052 | 97,8 |
| 204 | 71,6 |
| 999 | 84,7 |
| 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 | 388 | 43,9 |
| 999 | 43,9 |
| 0805 20 10 | 204 | 68,0 |
| 999 | 68,0 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 67,0 |
| 204 | 57,0 |
| 624 | 95,8 |
| 720 | 30,1 |
| 999 | 62,5 |
| 0805 50 10 | 052 | 58,9 |
| 528 | 25,5 |
| 999 | 42,2 |
| 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 | 052 | 90,5 |
| 388 | 138,0 |
| 400 | 81,3 |
| 404 | 87,3 |
| 512 | 104,5 |
| 720 | 76,7 |
| 804 | 107,6 |
| 999 | 98,0 |
| 0808 20 50 | 720 | 66,4 |
| 999 | 66,4 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

052

115,6

204

94,9

999

105,3

0707 00 05

052

106,6

204

32,5

999

69,6

0709 90 70

052

97,8

204

71,6

999

84,7

0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50

388

43,9

999

43,9

0805 20 10

204

68,0

999

68,0

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

67,0

204

57,0

624

95,8

720

30,1

999

62,5

0805 50 10

052

58,9

528

25,5

999

42,2

0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90

052

90,5

388

138,0

400

81,3

404

87,3

512

104,5

720

76,7

804

107,6

999

98,0

0808 20 50

720

66,4

999

66,4

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 2081/2003 (EUT L 313, 28.11.2003, s. 11). Koden ”999” betecknar ”övriga ursprung”.

---

| 4.12.2004 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 359/25 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2004

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 359/25

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 2076/2004

av den 3 december 2004

om anpassning för första gången av bilaga I till förordning (EG) nr 2003/2003 om gödselmedel (EDDHSA och trippelsuperfosfat)

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2003/2003 av den 13 oktober 2003 om gödselmedel (1), särskilt artikel 31.1 och 31.3 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 3 i förordning (EG) nr 2003/2003 föreskrivs att ett gödselmedel som tillhör en av de gödselmedelstyper som förtecknas i bilaga I till förordningen och som överensstämmer med villkoren i förordningen i fråga får betecknas ”EG-gödselmedel”. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 3 i förordning (EG) nr 2003/2003 föreskrivs att ett gödselmedel som tillhör en av de gödselmedelstyper som förtecknas i bilaga I till förordningen och som överensstämmer med villkoren i förordningen i fråga får betecknas ”EG-gödselmedel”.

| (2) | Bland de fosforhaltiga gödselmedel som förtecknas i tabell A.2 i bilaga I till förordning (EG) nr 2003/2003 finns trippelsuperfosfat och ett av kriterierna för dess märkning är ”fosfor uttryckt som P2O5 löslig i neutralt ammoniumcitrat varav minst 93 % av angiven halt P2O5 är vattenlöslig”. |
| --- | --- |

(2)

Bland de fosforhaltiga gödselmedel som förtecknas i tabell A.2 i bilaga I till förordning (EG) nr 2003/2003 finns trippelsuperfosfat och ett av kriterierna för dess märkning är ”fosfor uttryckt som P2O5 löslig i neutralt ammoniumcitrat varav minst 93 % av angiven halt P2O5 är vattenlöslig”.

| (3) | Ju högre vattenlöslighet ett trippelsuperfosfatgödselmedel har desto större är dess verkan i jordbruket. Tidigare led europeiska jordarter i allmänhet av fosforbrist och ett högt värde där minst 93 % var vattenlösliga var motiverat för att rätta till denna brist. |
| --- | --- |

(3)

Ju högre vattenlöslighet ett trippelsuperfosfatgödselmedel har desto större är dess verkan i jordbruket. Tidigare led europeiska jordarter i allmänhet av fosforbrist och ett högt värde där minst 93 % var vattenlösliga var motiverat för att rätta till denna brist.

| (4) | Läget är i dag annorlunda då många jordarter inte längre lider av fosforbrist och även om det finns jordartsvillkor eller grödor där ett trippelsuperfosfat, som till minst 93 % är vattenlösligt, fortfarande är önskvärt, kommer trippelsuperfosfat, där minst 85 % är vattenlösliga, att få lika stor verkan på många europeiska jordarter och grödor. |
| --- | --- |

(4)

Läget är i dag annorlunda då många jordarter inte längre lider av fosforbrist och även om det finns jordartsvillkor eller grödor där ett trippelsuperfosfat, som till minst 93 % är vattenlösligt, fortfarande är önskvärt, kommer trippelsuperfosfat, där minst 85 % är vattenlösliga, att få lika stor verkan på många europeiska jordarter och grödor.

| (5) | För att möta lokala jordarts- och avkastningskrav bör användare av trippelsuperfosfat därför tillåtas välja mellan ett trippelsuperfosfat med en lägsta vattenlöslighet av 85 % och ett med en högre löslighet. Avsnittet om trippelsuperfosfat i tabell A.2 i bilaga I till förordning (EG) nr 2003/2003 bör anpassas i enlighet härmed. |
| --- | --- |

(5)

För att möta lokala jordarts- och avkastningskrav bör användare av trippelsuperfosfat därför tillåtas välja mellan ett trippelsuperfosfat med en lägsta vattenlöslighet av 85 % och ett med en högre löslighet. Avsnittet om trippelsuperfosfat i tabell A.2 i bilaga I till förordning (EG) nr 2003/2003 bör anpassas i enlighet härmed.

| (6) | Natriumsalt av EDDHSA och dess kondensationsprodukter (EDDHSA) har använts, i synnerhet i Spanien, Frankrike och Italien, under 15 år som en organisk kelatbildare för mikronäringsämnen. Erfarenheten visar att det är ett effektivt gödselmedel och att det inte medför några risker för miljön. |
| --- | --- |

(6)

Natriumsalt av EDDHSA och dess kondensationsprodukter (EDDHSA) har använts, i synnerhet i Spanien, Frankrike och Italien, under 15 år som en organisk kelatbildare för mikronäringsämnen. Erfarenheten visar att det är ett effektivt gödselmedel och att det inte medför några risker för miljön.

| (7) | Järnkelaterad EDDHSA används i synnerhet för att uppväga järnbrist och motverka järnkloros. Det rekommenderas för ett stort antal växtsorter, särskilt fruktträd som citrusfrukter, aprikos, avokado, plommon och päron; det används också till vinrankor, småbuskar och jordgubbar. |
| --- | --- |

(7)

Järnkelaterad EDDHSA används i synnerhet för att uppväga järnbrist och motverka järnkloros. Det rekommenderas för ett stort antal växtsorter, särskilt fruktträd som citrusfrukter, aprikos, avokado, plommon och päron; det används också till vinrankor, småbuskar och jordgubbar.

| (8) | Bekämpningen av järnkloros och dess symtom medför grönt lövverk med god tillväxt och fruktbildning inför skörden. |
| --- | --- |

(8)

Bekämpningen av järnkloros och dess symtom medför grönt lövverk med god tillväxt och fruktbildning inför skörden.

| (9) | När det gäller verkningarna på jordmån och miljö undergår EDDHSA en kemisk nedbrytningsprocess i jorden som går jämförelsevis sakta och som inte bildar några skadliga ämnen. Det förorsakar heller inga problem med salthalten i jorden. |
| --- | --- |

(9)

När det gäller verkningarna på jordmån och miljö undergår EDDHSA en kemisk nedbrytningsprocess i jorden som går jämförelsevis sakta och som inte bildar några skadliga ämnen. Det förorsakar heller inga problem med salthalten i jorden.

| (10) | EDDHSA bör därför införas i förteckningen över godkända organiska kelatbildare för mikronäringsämnen i bilaga I till förordning (EG) nr 2003/2003. |
| --- | --- |

(10)

EDDHSA bör därför införas i förteckningen över godkända organiska kelatbildare för mikronäringsämnen i bilaga I till förordning (EG) nr 2003/2003.

| (11) | Förordning (EG) nr 2003/2003 bör därför ändras i enlighet härmed. |
| --- | --- |

(11)

Förordning (EG) nr 2003/2003 bör därför ändras i enlighet härmed.

| (12) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 32 i förordning (EG) nr 2003/2003. |
| --- | --- |

(12)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 32 i förordning (EG) nr 2003/2003.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga I till förordning (EG) nr 2003/2003 skall ändras i enlighet med bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 3 december 2004.

På kommissionens vägnar

Günter VERHEUGEN

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 304, 21.11.2003, s. 1. Förordningen ändrad genom rådets förordning (EG) nr 885/2004 (EUT L 168, 1.5.2004, s. 1).

1

---

BILAGA

Bilaga I till förordning (EG) nr 2003/2003 skall ändras enligt följande:

| a) | I tabell A.2 skall nummer 2(c) ”Trippelsuperfosfat” ersättas av följande:










  Nr | Typbeteckning | Uppgifter om tillverkningsmetod och huvudbeståndsdelar | Minimihalt av näringsämnen (massprocent)
  Uppgifter om hur näringsämnen skall uttryckas och övriga krav | Övriga uppgifter om typbeteckningen | Näringsinnehåll som skall redovisas
  Näringsämnenas form och löslighet
  Övriga kriterier |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| ”2(c) | Trippelsuperfosfat | Produkt framställd genom reaktion mellan malet råfosfat och fosforsyra och som innehåller monokalciumfosfat som huvudbeståndsdel | 38 % P2O5

  Fosfor uttryckt som P2O5 löslig i neutralt ammoniumcitrat varav minst 85 % av angiven halt P2O5 är vattenlöslig
  Uttaget prov: 3 g | | Fosforpentoxid löslig i neutralt ammoniumcitrat
  Fosforpentoxid löslig i vatten” |

a)

I tabell A.2 skall nummer 2(c) ”Trippelsuperfosfat” ersättas av följande:

Nr

Typbeteckning

Uppgifter om tillverkningsmetod och huvudbeståndsdelar

Minimihalt av näringsämnen (massprocent)

Uppgifter om hur näringsämnen skall uttryckas och övriga krav

Övriga uppgifter om typbeteckningen

Näringsinnehåll som skall redovisas

Näringsämnenas form och löslighet

Övriga kriterier

1

2

3

4

5

6

”2(c)

Trippelsuperfosfat

Produkt framställd genom reaktion mellan malet råfosfat och fosforsyra och som innehåller monokalciumfosfat som huvudbeståndsdel

38 % P2O5

Fosfor uttryckt som P2O5 löslig i neutralt ammoniumcitrat varav minst 85 % av angiven halt P2O5 är vattenlöslig

Uttaget prov: 3 g

Fosforpentoxid löslig i neutralt ammoniumcitrat

Fosforpentoxid löslig i vatten”

| b) | I tabell E.3.1 skall följande tilläggas:







  ”Natriumsalt av: | | |
| --- | --- | --- | --- |
| Etylendiamin-di-(2-hydroxy-5-sulfofenylacetat)syra och dess kondensationsprodukter | EDDHSA | C18H20O12N2S2 + n*(C12H14O8N2S)” |

b)

I tabell E.3.1 skall följande tilläggas:

”Natriumsalt av:

Etylendiamin-di-(2-hydroxy-5-sulfofenylacetat)syra och dess kondensationsprodukter

EDDHSA

C18H20O12N2S2 + n*(C12H14O8N2S)”

---

| 4.12.2004 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 359/28 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2004

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 359/28

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 2077/2004

av den 3 december 2004

om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2037/2000 beträffande användning av agens i tillverkningsprocesser

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2037/2000 av den 29 juni 2000 om ämnen som bryter ned ozonskiktet (1), särskilt artikel 2 tredje meningen femtonde strecksatsen i denna, och

av följande skäl:

| (1) | Med hänsyn till ny information och teknisk utveckling, som panelen för teknisk och ekonomisk utvärdering redogör för i sin lägesrapport från april 2002 (2) om kontrollerade ämnen som används som kemiska agens i tillverkningsprocessen, bör bilaga VI till förordning (EG) nr 2037/2000 modifieras till följd av beslut X/14 (3) och beslut XV/6 (4) antagna vid det tionde (1998) respektive femtonde (2003) mötet med parterna i Montrealprotokollet. |
| --- | --- |

(1)

Med hänsyn till ny information och teknisk utveckling, som panelen för teknisk och ekonomisk utvärdering redogör för i sin lägesrapport från april 2002 (2) om kontrollerade ämnen som används som kemiska agens i tillverkningsprocessen, bör bilaga VI till förordning (EG) nr 2037/2000 modifieras till följd av beslut X/14 (3) och beslut XV/6 (4) antagna vid det tionde (1998) respektive femtonde (2003) mötet med parterna i Montrealprotokollet.

| (2) | Beslut XV/6 innebär närmare bestämt att användning av koltetraklorid som agens för framställning av Cyclodime (ett lösningsmedel) läggs till i förteckningen; vidare stryks användningen av CFC-113 som ett agens för framställning av vinorelbin (ett läkemedel) samt användningen av koltetraklorid som agens för framställning av tralometrin (ett insektsmedel). |
| --- | --- |

(2)

Beslut XV/6 innebär närmare bestämt att användning av koltetraklorid som agens för framställning av Cyclodime (ett lösningsmedel) läggs till i förteckningen; vidare stryks användningen av CFC-113 som ett agens för framställning av vinorelbin (ett läkemedel) samt användningen av koltetraklorid som agens för framställning av tralometrin (ett insektsmedel).

| (3) | Förordning (EG) nr 2037/2000 bör därför ändras. |
| --- | --- |

(3)

Förordning (EG) nr 2037/2000 bör därför ändras.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 18.1 i förordning (EG) nr 2037/2000. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 18.1 i förordning (EG) nr 2037/2000.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga VI till förordning (EG) nr 2037/2000 skall ersättas med texten i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 3 december 2004.

På kommissionens vägnar

Stavros DIMAS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 244, 29.9.2000, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens beslut 2004/232/EG (EUT L 71, 10.3.2004, s. 28).

1

(2)  Rapport från panelen för teknisk och ekonomisk utvärdering, april 2002, volym 1: Progress report on Processing Agents.

2

(3)  Tionde mötet (1998) med parterna i Montrealprotokollet, beslut X/14: Process agents.

3

(4)  Femtonde mötet (2003) med parterna i Montrealprotokollet, beslut XV/6: List of Uses of controlled substances as process agents.

4

---

BILAGA

”BILAGA VI

Processer där kontrollerade ämnen används som agens i tillverkningsprocessen i enlighet med artikel 2 femtonde strecksatsen

| a) | Användning av koltetraklorid för att eliminera kvävetriklorid vid framställning av klor och kaustiksoda. |
| --- | --- |

a)

Användning av koltetraklorid för att eliminera kvävetriklorid vid framställning av klor och kaustiksoda.

| b) | Användning av koltetraklorid för att återvinna klor ur restgas från klorframställning. |
| --- | --- |

b)

Användning av koltetraklorid för att återvinna klor ur restgas från klorframställning.

| c) | Användning av koltetraklorid för att framställa klorerat gummi. |
| --- | --- |

c)

Användning av koltetraklorid för att framställa klorerat gummi.

| d) | Användning av koltetraklorid för att framställa isobutylacetofenon (smärtstillande medel med ibuprofen). |
| --- | --- |

d)

Användning av koltetraklorid för att framställa isobutylacetofenon (smärtstillande medel med ibuprofen).

| e) | Användning av koltetraklorid för att framställa polyfenylentereftalamid. |
| --- | --- |

e)

Användning av koltetraklorid för att framställa polyfenylentereftalamid.

| f) | Användning av CFC-11 för att framställa tunna syntetfibrer av polyolefin i form av blad. |
| --- | --- |

f)

Användning av CFC-11 för att framställa tunna syntetfibrer av polyolefin i form av blad.

| g) | Användning av CFC-12 i den fotokemiska syntesen av perfluorpolyeterpolyperoxid-prekursorer till Z-perfluorpolyeter och bifunktionella derivat. |
| --- | --- |

g)

Användning av CFC-12 i den fotokemiska syntesen av perfluorpolyeterpolyperoxid-prekursorer till Z-perfluorpolyeter och bifunktionella derivat.

| h) | Användning av CFC-113 för att reducera perfluorpolyeterpolyperoxidmellanprodukter för att framställa perfluorpolyeterdiestrar. |
| --- | --- |

h)

Användning av CFC-113 för att reducera perfluorpolyeterpolyperoxidmellanprodukter för att framställa perfluorpolyeterdiestrar.

| i) | Användning av CFC-113 för att framställa perfluorpolyeterdioler med hög funktionalitet. |
| --- | --- |

i)

Användning av CFC-113 för att framställa perfluorpolyeterdioler med hög funktionalitet.

| j) | Användning av koltetraklorid för att framställa Cyclodime. |
| --- | --- |

j)

Användning av koltetraklorid för att framställa Cyclodime.

| k) | Användning av HCFC i processerna a–j när de ersätter CFC eller koltetraklorid.” |
| --- | --- |

k)

Användning av HCFC i processerna a–j när de ersätter CFC eller koltetraklorid.”

---

| 4.12.2004 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 359/30 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2004

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 359/30

---

RÅDETS DIREKTIV 2004/106/EG

av den 16 november 2004

om ändring av direktiv 77/799/EEG om ömsesidigt bistånd av medlemsstaternas behöriga myndigheter i fråga om direkt beskattning, vissa punktskatter och skatter på försäkringspremier samt direktiv 92/12/EEG om allmänna regler för punktskattepliktiga varor och om innehav, flyttning och övervakning av sådana varor

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 93,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europaparlamentets yttrande (1),

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (2), och

av följande skäl:

| (1) | För kampen mot fusk med punktskatter krävs ett förstärkt samarbete på grundval av gemensamma principer mellan skatteförvaltningarna i gemenskapen och mellan dessa och kommissionen. |
| --- | --- |

(1)

För kampen mot fusk med punktskatter krävs ett förstärkt samarbete på grundval av gemensamma principer mellan skatteförvaltningarna i gemenskapen och mellan dessa och kommissionen.

| (2) | I Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2073/2004 av den 16 november 2004 om administrativt samarbete i fråga om punktskatter (3) sammanförs alla bestämmelser som syftar till att underlätta det administrativa samarbetet i fråga om punktskatter och som ingår i direktiven 77/799/EEG (4) och 92/12/EEG (5), med undantag för det ömsesidiga bistånd som avses i rådets direktiv 76/308/EEG av den 15 mars 1976 om ömsesidigt bistånd för indrivning av fordringar som har avseende på vissa avgifter, tullar, skatter och andra åtgärder (6). |
| --- | --- |

(2)

I Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2073/2004 av den 16 november 2004 om administrativt samarbete i fråga om punktskatter (3) sammanförs alla bestämmelser som syftar till att underlätta det administrativa samarbetet i fråga om punktskatter och som ingår i direktiven 77/799/EEG (4) och 92/12/EEG (5), med undantag för det ömsesidiga bistånd som avses i rådets direktiv 76/308/EEG av den 15 mars 1976 om ömsesidigt bistånd för indrivning av fordringar som har avseende på vissa avgifter, tullar, skatter och andra åtgärder (6).

| (3) | Enligt direktiv 2004/56/EG om ändring av direktiv 77/799/EEG (7) skall medlemsstaterna sätta i kraft de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa det direktivet före den 1 januari 2005. Dessa bestämmelser är tillämpliga i fråga om direkt beskattning, viss punktbeskattning och beskattning av försäkringspremier. Eftersom direktiv 77/799/EEG enligt det här direktivet inte kommer att vara tillämpligt på punktskatter från och med den 1 juli 2005 är det inte lämpligt att medlemsstaterna är skyldiga anta bestämmelser som inom kort skall upphöra att gälla. Det är därför nödvändigt att tillåta medlemsstaterna att inte anta de bestämmelser som är nödvändiga för att följa direktiv 2004/56/EG när det gäller punktskatter utan att det påverkar skyldigheten att anta sådana bestämmelser för andra skatter för vilka direktiv 77/799/EG är tillämpligt. |
| --- | --- |

(3)

Enligt direktiv 2004/56/EG om ändring av direktiv 77/799/EEG (7) skall medlemsstaterna sätta i kraft de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa det direktivet före den 1 januari 2005. Dessa bestämmelser är tillämpliga i fråga om direkt beskattning, viss punktbeskattning och beskattning av försäkringspremier. Eftersom direktiv 77/799/EEG enligt det här direktivet inte kommer att vara tillämpligt på punktskatter från och med den 1 juli 2005 är det inte lämpligt att medlemsstaterna är skyldiga anta bestämmelser som inom kort skall upphöra att gälla. Det är därför nödvändigt att tillåta medlemsstaterna att inte anta de bestämmelser som är nödvändiga för att följa direktiv 2004/56/EG när det gäller punktskatter utan att det påverkar skyldigheten att anta sådana bestämmelser för andra skatter för vilka direktiv 77/799/EG är tillämpligt.

| (4) | Direktiven 77/799/EEG och 92/12/EEG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Direktiven 77/799/EEG och 92/12/EEG bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Direktiv 77/799/EEG ändras härmed på följande sätt:

| 1. | Titeln skall ersättas med följande: |
| --- | --- |

1.

Titeln skall ersättas med följande:

| 2. | Artikel 1.1 skall ersättas med följande:
  ”1.   I enlighet med bestämmelserna i detta direktiv skall medlemsstaternas behöriga myndigheter utbyta all information som kan göra det möjligt för dem att korrekt fastställa skatt på inkomst och kapital samt all information som avser fastställande av skatt på försäkringspremier enligt artikel 3 sjätte strecksatsen i rådets direktiv 76/308/EEG av den 15 mars 1976 om ömsesidigt bistånd för indrivning av fordringar som har avseende på vissa avgifter, tullar, skatter och andra åtgärder (8).” |
| --- | --- |

2.

Artikel 1.1 skall ersättas med följande:

”1.   I enlighet med bestämmelserna i detta direktiv skall medlemsstaternas behöriga myndigheter utbyta all information som kan göra det möjligt för dem att korrekt fastställa skatt på inkomst och kapital samt all information som avser fastställande av skatt på försäkringspremier enligt artikel 3 sjätte strecksatsen i rådets direktiv 76/308/EEG av den 15 mars 1976 om ömsesidigt bistånd för indrivning av fordringar som har avseende på vissa avgifter, tullar, skatter och andra åtgärder (8).”

Artikel 2

Direktiv 92/12/EEG ändras härmed på följande sätt:

| 1. | Artikel 15a skall utgå. |
| --- | --- |

1.

Artikel 15a skall utgå.

| 2. | Artikel 15b skall utgå. |
| --- | --- |

2.

Artikel 15b skall utgå.

| 3. | Artikel 19.6 skall utgå. |
| --- | --- |

3.

Artikel 19.6 skall utgå.

Artikel 3

Hänvisningar till direktiv 77/799/EEG när det gäller punktskatter skall anses som hänvisningar till förordning (EG) nr 2073/2004.

Hänvisningar till direktiv 92/12/EEG när det gäller administrativt samarbete i fråga om punktskatter skall anses som hänvisningar till förordning (EG) nr 2073/2004.

Artikel 4

1.   Medlemsstaterna skall sätta i kraft de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv före den 30 juni 2005. De skall genast underrätta kommissionen om detta.

De skall tillämpa dessa bestämmelser från och med den 1 juli 2005.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texten till de bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

3.   Med avvikelse från artikel 2 i direktiv 2004/56/EG är medlemsstaterna inte skyldiga att anta och tillämpa de bestämmelser som är nödvändiga för att följa direktiv 2004/56/EG när det gäller punktskatter.

Artikel 5

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 6

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 16 november 2004.

På rådets vägnar

G. ZALM

Ordförande

---

(1)  Yttrandet avgivet den 1 april 2004 (ännu ej offentliggjort i EUT).

1

(2)  Yttrandet avgivet den 31 mars 2004 (ännu ej offentliggjort i EUT).

2

(3)  Se sidan 1 i detta nummer av EUT.

3

(4)  EGT L 336, 27.12.1977, s. 15. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2004/56/EG (EUT L 127, 29.4.2004, s. 70).

4

(5)  EGT L 76, 23.3.1992, s. 1. Direktivet senast ändrat genom förordning (EG) nr 807/2003 (EUT L 122, 16.5.2003, s. 36).

5

(6)  EGT L 73, 19.3.1976, s. 18. Direktivet senast ändrat genom 2003 års anslutningsakt.

6

(7)  EUT L 127, 29.4.2004, s. 70.

7

(8)  EGT L 73, 19.3.1976, s. 18. Direktivet senast ändrat genom 2003 års anslutningsakt.

8

---

II Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk

Rådet

| 4.12.2004 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 359/32 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2004

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 359/32

---

RÅDETS BESLUT

av den 2 november 2004

om undertecknande av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Furstendömet Andorra om åtgärder likvärdiga med dem som föreskrivs i rådets direktiv 2003/48/EG om beskattning av inkomster från sparande i form av räntebetalningar, och om godkännande och undertecknande av det tillhörande samförståndsavtalet

(2004/828/EG)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 94 jämförd med artikel 300.2 första stycket,

med beaktande av kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Den 16 oktober 2001 bemyndigade rådet kommissionen att förhandla med Andorra om ett lämpligt avtal för att se till att Andorra inför åtgärder som är likvärdiga med de åtgärder som tillämpas inom gemenskapen i syfte att sörja för en effektiv beskattning av inkomster från sparande i form av räntebetalningar. |
| --- | --- |

(1)

Den 16 oktober 2001 bemyndigade rådet kommissionen att förhandla med Andorra om ett lämpligt avtal för att se till att Andorra inför åtgärder som är likvärdiga med de åtgärder som tillämpas inom gemenskapen i syfte att sörja för en effektiv beskattning av inkomster från sparande i form av räntebetalningar.

| (2) | Texten till det avtal som är resultatet av förhandlingarna överensstämmer med de förhandlingsdirektiv som antagits av rådet. Texten åtföljs av ett samförståndsavtal mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater och Andorra. |
| --- | --- |

(2)

Texten till det avtal som är resultatet av förhandlingarna överensstämmer med de förhandlingsdirektiv som antagits av rådet. Texten åtföljs av ett samförståndsavtal mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater och Andorra.

| (3) | Med förbehåll för att det senare ingås ett beslut om ingående av avtalet bör de två dokument som paraferades den 1 juli 2004 undertecknas och rådets godkännande av samförståndsavtalet bekräftas. |
| --- | --- |

(3)

Med förbehåll för att det senare ingås ett beslut om ingående av avtalet bör de två dokument som paraferades den 1 juli 2004 undertecknas och rådets godkännande av samförståndsavtalet bekräftas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Med förbehåll för att det senare ingås ett beslut om ingående av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Andorra om åtgärder likvärdiga med dem som föreskrivs i rådets direktiv 2003/48/EG av den 3 juni 2003 om beskattning av inkomster från sparande i form av räntebetalningar (1) bemyndigas rådets ordförande att utse de personer som skall ha rätt att med för Europeiska gemenskapen bindande verkan underteckna avtalet och det tillhörande samförståndsavtalet samt de skrivelser från Europeiska gemenskapen som skall utväxlas i enlighet med artikel 19.2 i avtalet och sista stycket i samförståndsavtalet.

Samförståndsavtalet godkänns av rådet.

Texterna till avtalet och samförståndsavtalet åtföljer detta beslut.

Artikel 2

Detta beslut skall offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 2 november 2004.

På rådets vägnar

B. R. BOT

Ordförande

---

(1)  EUT L 157, 26.6.2003, s. 38.

1

---

AVTAL

mellan Europeiska gemenskapen och Furstendömet Andorra om åtgärder likvärdiga med dem som föreskrivs i rådets direktiv 2003/48/EG om beskattning av inkomster från sparande i form av räntebetalningar

EUROPEISKA GEMENSKAPEN

och

FURSTENDÖMET ANDORRA, nedan kallat ”Andorra”,

nedan kallade antingen ”avtalsslutande part” eller ”avtalsslutande parter”,

HAR, i syfte att införa åtgärder likvärdiga med dem som föreskrivs i rådets direktiv 2003/48/EG av den 3 juni 2003 om beskattning av inkomster från sparande i form av räntebetalningar, nedan kallat ”direktivet”, inom ramen för ett samarbete som tar hänsyn till båda avtalsslutande parters legitima intressen och mot en bakgrund där andra tredjeländer som befinner sig i en situation liknande Andorras även kommer att tillämpa åtgärder som är likvärdiga med dem som föreskrivs i direktivet,

ENATS OM ATT INGÅ FÖLJANDE AVTAL.

Artikel 1

Mål

1.   Inom ramen för ett samarbete mellan Europeiska gemenskapen och Andorra skall källskatt tas ut av de betalningsombud som är etablerade på Andorras territorium i enlighet med de villkor som anges i artikel 7 för de inkomster från sparande i form av räntebetalningar som betalas ut i Andorra till faktiska betalningsmottagare, som är fysiska personer med hemvist i någon av Europeiska gemenskapens medlemsstater i enlighet med de förfaranden som anges i artikel 3.

Denna källskatt skall tas ut i enlighet med artikel 9, om inte annat följer av bestämmelser om frivilligt utlämnande av uppgifter. Inkomsten av den källskatt som tas ut enligt artiklarna 7 och 9 skall delas mellan Europeiska gemenskapernas medlemsstater och Andorra enligt de regler som anges i artikel 8.

I syfte att göra detta avtal likvärdigt med direktivet kompletteras dessa åtgärder med införandet av bestämmelser om informationsutbyte på begäran som anges i artikel 12 och med de förfaranden för samråd och översyn som anges i artikel 13.

2.   De avtalsslutande parterna skall vidta de åtgärder som är nödvändiga för tillämpningen av detta avtal. Andorra skall bl.a. vidta nödvändiga åtgärder för att se till att betalningsombud som är etablerade inom landets territorium utför de uppgifter som krävs för att genomföra detta avtal och skall införa uttryckliga bestämmelser om förfaranden och påföljder, oavsett var gäldenären för den räntebärande fordran är etablerad.

Artikel 2

Definition av faktisk betalningsmottagare

1.   I detta avtal avses med ”faktisk betalningsmottagare” varje fysisk person som tar emot en räntebetalning eller varje fysisk person för vilken en räntebetalning ombesörjs, såvida inte denna person kan lägga fram bevis för att betalningen inte har tagits emot eller ombesörjts för hans eller hennes egen räkning. En fysisk person skall inte anses vara den faktiska betalningsmottagaren om han eller hon

| a) | agerar som betalningsombud enligt artikel 4, eller |
| --- | --- |

a)

agerar som betalningsombud enligt artikel 4, eller

| b) | handlar på uppdrag av en juridisk person, ett subjekt som beskattas för sin vinst enligt den allmänna ordningen för företagsbeskattning eller ett företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) som etablerats i en medlemsstat i Europeiska gemenskapen eller i Andorra, eller |
| --- | --- |

b)

handlar på uppdrag av en juridisk person, ett subjekt som beskattas för sin vinst enligt den allmänna ordningen för företagsbeskattning eller ett företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) som etablerats i en medlemsstat i Europeiska gemenskapen eller i Andorra, eller

| c) | handlar på uppdrag av en annan fysisk person som är den faktiska betalningsmottagaren och för betalningsombudet uppger den faktiska betalningsmottagarens identitet i enlighet med artikel 3.1. |
| --- | --- |

c)

handlar på uppdrag av en annan fysisk person som är den faktiska betalningsmottagaren och för betalningsombudet uppger den faktiska betalningsmottagarens identitet i enlighet med artikel 3.1.

2.   Om ett betalningsombud har information som tyder på att en fysisk person som mottar en räntebetalning eller för vilken en räntebetalning ombesörjs kanske inte är den faktiska betalningsmottagaren skall ombudet vidta rimliga åtgärder för att fastställa den faktiska betalningsmottagarens identitet, i enlighet med artikel 3.1. Om betalningsombudet inte kan fastställa den faktiska betalningsmottagarens identitet skall ombudet betrakta den fysiska personen som den faktiska betalningsmottagaren.

Artikel 3

Den faktiska betalningsmottagarens identitet och hemvist

1.   Betalningsombudet skall fastställa den faktiska betalningsmottagarens identitet, bestående av namn och adress, i enlighet med Andorras lagstiftning om bekämpning av penningtvätt.

2.   Betalningsombudet skall fastställa den faktiska betalningsmottagarens hemvist enligt normer som varierar beroende på när förbindelserna upprättades mellan betalningsombudet och den faktiska betalningsmottagaren av räntan. Den faktiska betalningsmottagarens hemvist skall anses vara det land där han har sin fasta adress, dock med beaktande av följande:

| a) | När det gäller avtalsförbindelser som upprättats före den 1 januari 2004 skall betalningsombudet fastställa den faktiska betalningsmottagarens hemvist i enlighet med Andorras lagstiftning om bekämpning av penningtvätt. |
| --- | --- |

a)

När det gäller avtalsförbindelser som upprättats före den 1 januari 2004 skall betalningsombudet fastställa den faktiska betalningsmottagarens hemvist i enlighet med Andorras lagstiftning om bekämpning av penningtvätt.

| b) | När det gäller avtalsförbindelser som upprättats eller, i avsaknad av avtalsförbindelser, transaktioner som utförts den 1 januari 2004 eller senare skall betalningsombudet fastställa den faktiska betalningsmottagarens hemvist på grundval av den adress som anges i den officiella identitetshandlingen eller, vid behov, på grundval av någon annan giltig identitetshandling som den faktiska betalningsmottagaren företer, enligt följande förfarande: för fysiska personer som uppvisar en officiell identitetshandling utfärdad av en medlemsstat i Europeiska gemenskapen och som förklarar sig ha hemvist i ett tredjeland, skall hemvistet fastställas på grundval av ett hemvistintyg eller uppehållstillstånd utfärdat av den behöriga myndigheten i det tredjeland där den fysiska personen förklarar sig ha hemvist. Om detta hemvistintyg eller detta uppehållstillstånd inte företes skall hemvistet anses vara den medlemsstat i Europeiska gemenskapen som har utfärdat den officiella identitetshandlingen. |
| --- | --- |

b)

När det gäller avtalsförbindelser som upprättats eller, i avsaknad av avtalsförbindelser, transaktioner som utförts den 1 januari 2004 eller senare skall betalningsombudet fastställa den faktiska betalningsmottagarens hemvist på grundval av den adress som anges i den officiella identitetshandlingen eller, vid behov, på grundval av någon annan giltig identitetshandling som den faktiska betalningsmottagaren företer, enligt följande förfarande: för fysiska personer som uppvisar en officiell identitetshandling utfärdad av en medlemsstat i Europeiska gemenskapen och som förklarar sig ha hemvist i ett tredjeland, skall hemvistet fastställas på grundval av ett hemvistintyg eller uppehållstillstånd utfärdat av den behöriga myndigheten i det tredjeland där den fysiska personen förklarar sig ha hemvist. Om detta hemvistintyg eller detta uppehållstillstånd inte företes skall hemvistet anses vara den medlemsstat i Europeiska gemenskapen som har utfärdat den officiella identitetshandlingen.

Artikel 4

Definition av uttrycket betalningsombud

I detta avtal avses med ”betalningsombud” varje ekonomisk aktör som är etablerad i Andorra och som betalar ränta eller sörjer för att ränta betalas till förmån för den faktiska betalningsmottagaren, oavsett om aktören är gäldenären med avseende på den räntebärande fordran, eller en aktör som av gäldenären eller den faktiska betalningsmottagaren fått i uppdrag att betala räntan eller sörja för att den betalas.

Artikel 5

Definition av uttrycket behörig myndighet

1.   I detta avtal avses med de avtalsslutande parternas ”behöriga myndigheter” de myndigheter som förtecknas i bilaga I.

2.   I fråga om tredjeland avses den behöriga myndigheten enligt bilaterala eller multilaterala skatteavtal eller annars den myndighet som är behörig att utfärda intyg om skatterättsligt hemvist.

Artikel 6

Definition av uttrycket räntebetalning

1.   I detta avtal avses med ”räntebetalning” följande:

| a) | Räntor som betalats till eller krediterats ett konto och som härrör från fordringar av alla slag, med eller utan säkerhet genom inteckning och med eller utan rätt att få del av gäldenärens vinst, särskilt inkomster från statspapper eller inkomster från obligationer eller debentures, inklusive agiobelopp och vinster som är förenade med sådana värdepapper, obligationer eller debentures. Straffavgifter på grund av sen betalning skall inte anses vara räntebetalningar. |
| --- | --- |

a)

Räntor som betalats till eller krediterats ett konto och som härrör från fordringar av alla slag, med eller utan säkerhet genom inteckning och med eller utan rätt att få del av gäldenärens vinst, särskilt inkomster från statspapper eller inkomster från obligationer eller debentures, inklusive agiobelopp och vinster som är förenade med sådana värdepapper, obligationer eller debentures. Straffavgifter på grund av sen betalning skall inte anses vara räntebetalningar.

| b) | Upplupen eller kapitaliserad ränta från försäljning, återbetalning eller inlösen av fordringar som avses i a. |
| --- | --- |

b)

Upplupen eller kapitaliserad ränta från försäljning, återbetalning eller inlösen av fordringar som avses i a.

| c) | Inkomster som härrör från räntebetalningar antingen direkt eller genom ett subjekt som avses i artikel 4.2 i direktivet och som delas ut av






  i) | företag för kollektiva investeringar etablerade i en medlemsstat i Europeiska gemenskapen eller i Andorra, |
| --- | --- | --- |

c)

Inkomster som härrör från räntebetalningar antingen direkt eller genom ett subjekt som avses i artikel 4.2 i direktivet och som delas ut av

i)

företag för kollektiva investeringar etablerade i en medlemsstat i Europeiska gemenskapen eller i Andorra,

| ii) | subjekt som utnyttjar den rättighet som anges i artikel 4.3 i direktivet, och |
| --- | --- |

ii)

subjekt som utnyttjar den rättighet som anges i artikel 4.3 i direktivet, och

| iii) | företag för kollektiva investeringar etablerade utanför det territorium som avses i artikel 17. |
| --- | --- |

iii)

företag för kollektiva investeringar etablerade utanför det territorium som avses i artikel 17.

| d) | Inkomster som förvärvas vid försäljning, återbetalning eller inlösen av aktier eller andelar i följande företag och subjekt, om de direkt eller indirekt genom andra företag för kollektiva investeringar eller sådana subjekt som avses nedan investerar mer än 40 % av sina tillgångar i fordringar som avses i a.






  i) | Företag för kollektiva investeringar etablerade i en medlemsstat i Europeiska gemenskapen eller i Andorra. |
| --- | --- | --- |

d)

Inkomster som förvärvas vid försäljning, återbetalning eller inlösen av aktier eller andelar i följande företag och subjekt, om de direkt eller indirekt genom andra företag för kollektiva investeringar eller sådana subjekt som avses nedan investerar mer än 40 % av sina tillgångar i fordringar som avses i a.

i)

Företag för kollektiva investeringar etablerade i en medlemsstat i Europeiska gemenskapen eller i Andorra.

| ii) | Subjekt som utnyttjar den rättighet som anges i artikel 4.3 i direktivet. |
| --- | --- |

ii)

Subjekt som utnyttjar den rättighet som anges i artikel 4.3 i direktivet.

| iii) | Företag för kollektiva investeringar etablerade utanför det territorium som avses i artikel 17. |
| --- | --- |

iii)

Företag för kollektiva investeringar etablerade utanför det territorium som avses i artikel 17.

Andorra har dock rätt att i definitionen av räntebetalning inbegripa sådana inkomster som anges i led d endast i den mån dessa inkomster svarar mot inkomster som direkt eller indirekt härrör från räntebetalningar i den mening som avses i leden a och b.

2.   När det gäller punkt 1 c och d skall hela inkomstbeloppet anses vara en räntebetalning om betalningsombudet inte har några uppgifter om hur stor andel av inkomsterna som härrör från räntebetalningar.

3.   När det gäller punkt 1 d skall den procentuella andelen anses vara mer än 40 %, om betalningsombudet inte har några uppgifter om den procentuella andel av tillgångarna som investerats i fordringar eller i aktier eller andelar enligt definitionen i det ledet. Om betalningsombudet inte kan avgöra hur stor inkomst den faktiska betalningsmottagaren har haft, skall inkomsten anses vara det belopp som erhållits vid försäljningen, inlösen eller återbetalningen av aktierna eller andelarna.

4.   När det gäller punkt 1 b och d skall Andorra ha rätt att kräva att betalningsombud inom dess territorium beräknar räntan på årsbasis för en period som inte får överstiga ett år och att behandla sådan på årsbasis beräknad ränta som en räntebetalning, även om ingen försäljning, inlösen eller återbetalning sker under den perioden.

5.   Inkomster från företag eller subjekt som har investerat högst 15 % av sina tillgångar i sådana fordringar som avses i punkt 1 a skall inte anses vara räntebetalningar enligt punkt 1 c och d.

6.   Den procentuella andel som avses i punkt 1 d och punkt 3 skall vara 25 % från och med den 1 januari 2011.

7.   De procentuella andelar som avses i punkt 1 d och punkt 5 skall fastställas med hänvisning till placeringsinriktningen enligt de berörda företagens eller subjektens fondbestämmelser eller bolagsordning eller, i avsaknad av sådana, efter sammansättningen av de berörda företagens eller subjektens tillgångar.

Artikel 7

Källskatt

1.   När den faktiska betalningsmottagaren har hemvist i en medlemsstat i Europeiska gemenskapen skall Andorra ta ut en källskatt på 15 % under de första tre åren av detta avtals tillämpningsperiod, 20 % för de följande tre åren och 35 % därefter.

2.   Betalningsombudet skall ta ut källskatt enligt följande bestämmelser:

| a) | När det gäller räntebetalningar enligt artikel 6.1 a: på det betalda eller krediterade räntebeloppet. |
| --- | --- |

a)

När det gäller räntebetalningar enligt artikel 6.1 a: på det betalda eller krediterade räntebeloppet.

| b) | När det gäller räntebetalningar enligt artikel 6.1 b eller d: på det ränte- eller inkomstbelopp som avses i de nämnda leden eller genom en avgift med samma verkan som påförs mottagaren för hela det belopp som intäkten från försäljningen, inlösen eller återbetalningen uppgår till. |
| --- | --- |

b)

När det gäller räntebetalningar enligt artikel 6.1 b eller d: på det ränte- eller inkomstbelopp som avses i de nämnda leden eller genom en avgift med samma verkan som påförs mottagaren för hela det belopp som intäkten från försäljningen, inlösen eller återbetalningen uppgår till.

| c) | När det gäller räntebetalningar enligt artikel 6.1 c: på det inkomstbelopp som avses i det ledet. |
| --- | --- |

c)

När det gäller räntebetalningar enligt artikel 6.1 c: på det inkomstbelopp som avses i det ledet.

| d) | När Andorra utövar sin rätt enligt artikel 6.4: på beloppet på den på årsbasis beräknade räntan. |
| --- | --- |

d)

När Andorra utövar sin rätt enligt artikel 6.4: på beloppet på den på årsbasis beräknade räntan.

3.   När det gäller leden a och b i punkt 2 skall källskatten tas ut i proportion till den tid som den faktiska betalningsmottagaren innehaft fordran. Om betalningsombudet inte kan fastställa tiden för innehavet på grundval av tillgängliga uppgifter, skall ombudet anse att den faktiska betalningsmottagaren har innehaft fordran så länge som den har existerat, om inte den faktiska betalningsmottagaren lägger fram bevis om tidpunkten för förvärvet.

4.   De skatter och källskatter som tas ut på räntebetalningar utöver den källskatt som föreskrivs i detta avtal skall dras av från den källskatt som beräknas i enlighet med punkterna 1–3 i denna artikel för samma räntebetalning.

5.   Om inte annat följer av artikel 10, gäller att även om ett betalningsombud etablerat i Andorra tar ut källskatt skall detta inte hindra den medlemsstat i Europeiska gemenskapen där den faktiska betalningsmottagaren har skatterättsligt hemvist från att beskatta inkomsterna i enlighet med den nationella lagstiftningen.

I det fall en skattebetalare deklarerar ränteinkomster som betalats av ett betalningsombud etablerat i Andorra till skattemyndigheterna i den medlemsstat i Europeiska gemenskapen där han har hemvist skall dessa ränteinkomster omfattas av samma skattesats som den som gäller för räntor som betalas ut i denna medlemsstat.

Artikel 8

Intäktsdelning

1.   Andorra skall behålla 25 % av sina intäkter av den källskatt som anges i artikel 7 och överföra 75 % av intäkterna till den medlemsstat i Europeiska gemenskapen där den faktiska betalningsmottagaren av räntan har hemvist.

2.   Överföringarna skall för varje kalenderår ske i form av en enda betalning per medlemsstat senast sex månader efter slutet av det kalenderår då skatteuttaget skett.

Andorra skall vidta de åtgärder som är nödvändiga för att ordningen för intäktsdelning skall fungera väl.

Artikel 9

Frivilligt utlämnande av uppgifter

1.   Andorra skall införa ett förfarande som gör det möjligt för den faktiska betalningsmottagaren att undvika den särskilda källskatt som avses i artikel 7 genom att för betalningsombudet uppvisa ett intyg utfärdat i betalningsmottagarens namn av den behöriga myndigheten i den medlemsstat där han har hemvist i enlighet med punkt 2 i den här artikeln.

2.   På den faktiska betalningsmottagarens begäran skall den behöriga myndigheten i den medlemsstat där denne har hemvist utfärda ett intyg som innehåller följande uppgifter:

| a) | Namn, adress och skattenummer eller, om sådant saknas, den faktiska betalningsmottagarens födelsedag och födelseort. |
| --- | --- |

a)

Namn, adress och skattenummer eller, om sådant saknas, den faktiska betalningsmottagarens födelsedag och födelseort.

| b) | Betalningsombudets namn och adress. |
| --- | --- |

b)

Betalningsombudets namn och adress.

| c) | Den faktiska betalningsmottagarens kontonummer eller, om sådant saknas, den räntebärande fordrans identifieringsnummer. |
| --- | --- |

c)

Den faktiska betalningsmottagarens kontonummer eller, om sådant saknas, den räntebärande fordrans identifieringsnummer.

Ett sådant intyg skall gälla i högst tre år. Det skall utfärdas till varje faktisk betalningsmottagare som begär det, inom två månader efter en sådan begäran.

Artikel 10

Undanröjande av dubbelbeskattning

1.   Den medlemsstat i Europeiska gemenskapen där en faktisk betalningsmottagare har skatterättsligt hemvist skall, i enlighet med punkterna 2 och 3, sörja för att sådan dubbelbeskattning som kan uppstå till följd av den källskatt som avses i artikel 7 undanröjs.

2.   Om de räntor som en faktisk betalningsmottagare erhållit har källbeskattats som anges i artikel 7 i Andorra skall den medlemsstat i Europeiska gemenskapen där den faktiska betalningsmottagaren har skatterättsligt hemvist bevilja honom avräkning med det uttagna skattebeloppet, i enlighet med den nationella lagstiftningen. Om det uttagna skattebeloppet överstiger det skattebelopp som skall betalas i enlighet med den nationella lagstiftningen skall den medlemsstat där den faktiska betalningsmottagaren har skatterättsligt hemvist återbetala det överskjutande källskattebeloppet till denne.

3.   Om ränta som en faktisk betalningsmottagare erhållit beskattats med någon annan typ av källskatt, utöver den källskatt som avses i artikel 7, och om den medlemsstat där den faktiska betalningsmottagaren har skatterättsligt hemvist beviljar avräkning för denna källskatt i enlighet med den nationella lagstiftningen eller enligt dubbelbeskattningsavtal, skall denna källskatt avräknas innan förfarandet enligt punkt 2 tillämpas.

4.   Den medlemsstat i Europeiska gemenskapen där den faktiska betalningsmottagaren har skatterättsligt hemvist får ersätta den avräkning som avses i punkterna 2 och 3 med återbetalning av den källskatt som avses i artikel 7.

Artikel 11

Överlåtbara skuldebrev

1.   Från och med detta avtals ikraftträdande och så länge Andorra tar ut den källskatt som anges i artikel 7 och minst en medlemsstat i Europeiska gemenskapen tillämpar en liknande skatt, dock senast till och med den 31 december 2010, skall inhemska och internationella obligationer och andra överlåtbara skuldebrev som emitterats första gången före den 1 mars 2001 eller för vilka de ursprungliga emissionsprospekten har godkänts före den tidpunkten av de behöriga myndigheterna på det sätt som avses i rådets direktiv 80/390/EEG eller av de ansvariga myndigheterna i Andorra eller i tredjeland, inte anses vara fordringar enligt artikel 6.1 a, under förutsättning att inga ytterligare emissioner av sådana överlåtbara skuldebrev görs från och med den 1 mars 2002.

2.   Så länge som minst en medlemsstat i Europeiska gemenskapen också tillämpar liknande bestämmelser skall emellertid bestämmelserna i denna artikel fortsätta att gälla efter den 31 december 2010 för överlåtbara skuldebrev

| — | som innehåller s.k. gross up-klausuler eller klausuler om förtida inlösen, och |
| --- | --- |

—

som innehåller s.k. gross up-klausuler eller klausuler om förtida inlösen, och

| — | där betalningsombudet enligt definitionen i artikel 4 är etablerat i Andorra, och |
| --- | --- |

—

där betalningsombudet enligt definitionen i artikel 4 är etablerat i Andorra, och

| — | där betalningsombudet betalar ränta direkt till eller sörjer för att ränta betalas till förmån för en faktisk betalningsmottagare som har hemvist i en medlemsstat i Europeiska gemenskapen. |
| --- | --- |

—

där betalningsombudet betalar ränta direkt till eller sörjer för att ränta betalas till förmån för en faktisk betalningsmottagare som har hemvist i en medlemsstat i Europeiska gemenskapen.

Om och när alla medlemsstater i Europeiska gemenskapen slutar tillämpa liknande bestämmelser, skall bestämmelserna i denna artikel fortsätta att gälla endast med avseende på överlåtbara skuldebrev

| — | som innehåller gross up-klausuler eller klausuler för förtida inlösen, |
| --- | --- |

—

som innehåller gross up-klausuler eller klausuler för förtida inlösen,

| — | där emittentens betalningsombud är etablerat i Andorra, och |
| --- | --- |

—

där emittentens betalningsombud är etablerat i Andorra, och

| — | där betalningsombudet betalar ränta direkt till eller sörjer för att ränta betalas till förmån för en faktisk betalningsmottagare som har hemvist i en medlemsstat i Europeiska gemenskapen. |
| --- | --- |

—

där betalningsombudet betalar ränta direkt till eller sörjer för att ränta betalas till förmån för en faktisk betalningsmottagare som har hemvist i en medlemsstat i Europeiska gemenskapen.

Om ytterligare emissioner görs från och med den 1 mars 2002 av överlåtbara skuldebrev enligt ovan som emitterats av en regering eller ett närstående rättssubjekt som agerar som myndighet eller vars roll erkänns i ett internationellt avtal, skall emissionen i sin helhet, dvs. den ursprungliga emissionen och eventuella ytterligare emissioner, anses vara en fordran enligt artikel 6.1 a.

Om ytterligare emissioner görs från och med den 1 mars 2002 av ovan nämnda överlåtbara skuldebrev som emitterats av en emittent som inte omfattas av föregående stycke, skall sådana ytterligare emissioner anses vara fordringar enligt artikel 6.1 a.

3.   Denna artikel skall inte hindra medlemsstaterna i Europeiska gemenskapen eller Andorra från att fortsätta att beskatta inkomster från sådana överlåtbara skuldebrev som avses i punkt 1 i enlighet med den nationella lagstiftningen.

Artikel 12

Informationsutbyte på begäran

1.   De behöriga myndigheterna i Andorra och var och en av medlemsstaterna i Europeiska gemenskapen skall utbyta information om handlingar som utgör skattebedrägeri enligt lagstiftningen i den anmodade staten eller liknande handlingar, när det gäller inkomster som omfattas av detta avtal. ”Liknande handlingar” skall endast innefatta brott som är lika allvarliga som skattebedrägeri enligt lagstiftningen i den anmodade staten.

Eftersom begreppet skattebedrägeri inte finns i Andorras lagstiftning förpliktigar sig Andorra att vid tillämpningen av första stycket i det fall den är anmodad stat likställa bedrägliga handlingar som skadar den begärande statens skatteintressen och utgör bedrägeri enligt lagstiftningen i Andorra med skattebedrägeri.

Den anmodade staten skall som svar på en vederbörligen motiverad begäran tillhandahålla information avseende de frågor som behandlas i denna artikel och som den anmodande staten undersöker eller kan komma att undersöka på straffrättsliga eller icke-straffrättsliga grunder.

2.   När den anmodade staten skall besluta om uppgifter kan lämnas till följd av en begäran, skall den staten tillämpa preskriptionsbestämmelserna enligt lagstiftningen i den anmodande staten i stället för preskriptionsbestämmelserna i den anmodade staten.

3.   Den anmodade staten skall tillhandahålla information om den anmodande staten har en skälig misstanke om att den berörda handlingen kan utgöra skattebedrägeri eller en liknande handling. Om Andorra är den anmodade staten skall begäran behandlas inom två månader av Andorras rättsliga myndigheter efter en bedömning av de anförda skälen på grundval av de villkor som anges i denna artikel.

4.   Den anmodande statens skäl för att misstänka att en regelöverträdelse kan ha begåtts får baseras på

| a) | dokument, vare sig de är bestyrkta eller ej och inbegripet men inte begränsat till affärshandlingar, räkenskaper eller bankkontouppgifter, |
| --- | --- |

a)

dokument, vare sig de är bestyrkta eller ej och inbegripet men inte begränsat till affärshandlingar, räkenskaper eller bankkontouppgifter,

| b) | bevisuppgifter från skattebetalare, |
| --- | --- |

b)

bevisuppgifter från skattebetalare,

| c) | uppgifter som erhållits av en uppgiftslämnare eller någon annan utomstående och som är oavhängigt bestyrkta eller annars sannolikt tillförlitliga, eller |
| --- | --- |

c)

uppgifter som erhållits av en uppgiftslämnare eller någon annan utomstående och som är oavhängigt bestyrkta eller annars sannolikt tillförlitliga, eller

| d) | indiciebevisning. |
| --- | --- |

d)

indiciebevisning.

5.   Uppgifter som utbytts på detta sätt skall behandlas som konfidentiella och skall endast lämnas ut till personer eller behöriga myndigheter hos den avtalsslutande parten som är inblandade i beskattning av räntebetalningar enligt artikel 1, antingen i samband med uttag av källskatt och motsvarande skatteintäkter enligt artiklarna 7 och 8 eller med frivilligt utlämnande av uppgifter enligt artikel 9. Personerna eller myndigheterna skall endast använda uppgifterna i samband med allmänna domstolsförhandlingar eller rättsliga avgöranden rörande denna beskattning.

Uppgifterna får inte lämnas till någon annan person eller myndighet utan ett skriftligt förhandstillstånd från den behöriga myndighet hos den avtalsslutande parten som lämnat uppgifterna.

6.   Andorra skall, på begäran av någon medlemsstat, inleda bilaterala förhandlingar med den medlemsstaten i syfte att fastställa enskilda kategorier av ”liknande handlingar” i enlighet med beskattningsförfarandet i den staten.

Artikel 13

Samråd och översyn

1.   De avtalsslutande parterna skall samråda med varandra åtminstone vart tredje år eller på begäran av endera parten i syfte att se över och – om parterna anser att det behövs – förbättra det sätt på vilket detta avtal fungerar rent tekniskt samt bedöma den internationella utvecklingen. Samrådet skall hållas inom en månad efter begäran eller, i brådskande fall, så snart som möjligt.

De avtalsslutande parterna får på grundval av en sådan bedömning samråda med varandra för att undersöka om avtalet behöver ändras med hänsyn till den internationella utvecklingen.

2.   Så snart som det finns tillräcklig erfarenhet av det fullständiga genomförandet av artikel 7.1 skall de avtalsslutande parterna samråda med varandra för att undersöka om detta avtal behöver ändras med hänsyn till den internationella utvecklingen.

3.   När det gäller samråd enligt punkterna 1 och 2 skall en avtalsslutande part underrätta den andra avtalsslutande parten om händelser som eventuellt kan inverka på detta avtals sätt att fungera. Detta skall även innefatta eventuella relevanta avtal mellan en av de avtalsslutande parterna och tredjestat.

4.   Om oenighet om tolkningen eller tillämpningen av detta avtal uppstår mellan de behöriga myndigheterna i Andorra och en eller flera av de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna i Europeiska gemenskapen enligt definitionen i artikel 5 i detta avtal, skall de sträva efter att finna en lösning i samförstånd. De skall omedelbart underrätta Europeiska gemenskapernas kommission och de behöriga myndigheterna i de övriga medlemsstaterna i Europeiska gemenskapen om resultatet av samrådet. Kommissionen får på begäran av någon av de behöriga myndigheterna delta i samråd som gäller tolkningsfrågor.

Artikel 14

Tillämpning

1.   Ett villkor för tillämpningen av detta avtal skall vara att de av medlemsstaternas beroende och associerade territorier som nämns i rådets (ekonomiska och finansiella frågor) rapport till Europeiska rådet i Santa Maria da Feira den 19–20 juni 2000 samt Förenta staterna, Monaco, Liechtenstein, Schweiz och San Marino var och en antar och genomför bestämmelser som är desamma som eller likvärdiga med bestämmelserna i direktivet eller detta avtal och som föreskriver samma datum för genomförande.

2.   De avtalsslutande parterna skall i samförstånd minst sex månader före det datum som nämns i punkt 6 besluta om villkoret i punkt 1 kommer att uppfyllas med tanke på tidpunkterna för ikraftträdande av de relevanta bestämmelserna i de berörda tredjeländerna och beroende eller associerade territorierna. Om de avtalsslutande parterna inte beslutar att villkoret kommer att vara uppfyllt skall de i samförstånd anta ett nytt datum i stället för det som anges i punkt 6.

3.   Utan att det påverkar tillämpningen av dessa institutionella arrangemang skall Andorra tillämpa detta avtal från och med det datum som anges i punkt 6 och anmäla denna åtgärd till Europeiska gemenskapen.

4.   Tillämpningen av detta avtal eller delar av det kan avbrytas tillfälligt av en avtalsslutande part med omedelbar verkan genom anmälan till de andra avtalsslutande parterna, om direktivet eller en del av direktivet upphör att vara tillämpligt antingen tillfälligt eller permanent i enlighet med Europeiska gemenskapens lagstiftning eller om en medlemsstat i Europeiska gemenskapen tillfälligt avbryter tillämpningen av sin genomförandelagstiftning.

5.   En avtalsslutande part får även tillfälligt avbryta tillämpningen av detta avtal genom anmälan till de andra avtalsslutande parterna, om något av de fem tredjeländer (Förenta staterna, Monaco, Liechtenstein, Schweiz och San Marino) eller något av medlemsstaternas berörda beroende och associerade territorier som avses i punkt 1 senare slutar tillämpa de bestämmelser som är desamma som eller likvärdiga med bestämmelserna i direktivet. Tillämpningen får avbrytas tidigast två månader efter anmälan. Tillämpningen av avtalet skall återupptas så snart som bestämmelserna åter tillämpas.

6.   De avtalsslutande parterna skall före den 1 juli 2005 anta de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta avtal.

Artikel 15

Undertecknande, ikraftträdande och uppsägning

1.   Detta avtal skall ratificeras eller godkännas av de avtalsslutande parterna enligt deras egna förfaranden. De avtalsslutande parterna skall underrätta varandra om att förfarandena avslutats. Detta avtal träder i kraft den första dagen i den andra månaden efter dagen för den sista underrättelsen.

2.   Varje avtalsslutande part får säga upp avtalet genom anmälan till den andra avtalsslutande parten. I så fall skall avtalet upphöra att gälla tolv månader efter uppsägelsen.

Artikel 16

Fordringar och slutbetalning

1.   Om detta avtal sägs upp eller dess tillämpning tillfälligt avbryts, helt eller delvis, skall fysiska personers fordringar inte påverkas.

2.   Andorra skall i så fall upprätta en slutredovisning senast när avtalets tillämpning upphör och göra en slutbetalning till medlemsstaterna i Europeiska gemenskapen.

Artikel 17

Territoriell tillämpning

Detta avtal skall tillämpas, å ena sidan, på de territorier där Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen är tillämpligt och i enlighet med de villkor som fastställs i det fördraget och, å andra sidan, på Andorras territorium.

Artikel 18

Bilagor

1.   De två bilagorna utgör en integrerad del av detta avtal.

2.   Förteckningen över behöriga myndigheter i bilaga I får ändras genom en enkel anmälan av Andorra till den andra avtalsslutande parten när det gäller den myndighet som anges i a i den bilagan och genom en enkel anmälan av Europeiska gemenskapen när det gäller övriga myndigheter.

Förteckningen över närstående rättssubjekt i bilaga II får ändras genom ömsesidig överenskommelse.

Artikel 19

Språk

1.   Detta avtal skall upprättas i två exemplar på danska, engelska, estniska, finska, franska, grekiska, italienska, lettiska, litauiska, nederländska, polska, portugisiska, slovakiska, slovenska, spanska, svenska, tjeckiska, tyska, ungerska och katalanska språken, vilka alla texter är lika giltiga.

2.   Den maltesiska språkversionen skall bekräftas av de avtalsslutande parterna genom skriftväxling. Den versionen har därefter samma giltighet som de språkversioner som avses i punkt 1.

TILL BEVIS HÄRPÅ har undertecknade befullmäktigade undertecknat detta avtal.

Hecho en Bruselas, el quince de noviembre del dos mil cuatro.

V Bruselu dne patnáctého listopadu dva tisíce čtyři.

Udfærdiget i Bruxelles den femtende november to tusind og fire.

Geschehen zu Brüssel am fünfzehnten November zweitausendundvier.

Kahe tuhande neljanda aasta novembrikuu viieteistkümnendal päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα πέντε Νοεμβρίου δύο χιλιάδες τέσσερα.

Done at Brussels on the fifteenth day of November in the year two thousand and four.

Fait à Bruxelles, le quinze novembre deux mille quatre.

Fatto a Bruxelles, addì quindici novembre duemilaquattro.

Briselē, divi tūkstoši ceturtā gada piecpadsmitajā novembrī.

Pasirašyta du tūkstančiai ketvirtų metų lapkričio penkioliktą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-negyedik év november havának tizenötödik napján.

Magħmul fi Brussel fil-ħmistax il-jum ta' Novembru tas-sena elfejn u erbgħa.

Gedaan te Brussel, de vijftiende november tweeduizendvier.

Sporządzono w Brukseli w dniu piętnastego października roku dwutysięcznego czwartego.

Feito em Bruxelas, em quinze de Novembro de dois mil e quatro.

V Bruseli pätnásteho novembra dvetisícštyri.

V Bruslju, petnajstega novembra leta dva tisoč štiri.

Tehty Brysselissä viidentenätoista päivänä marraskuuta vuonna kaksituhattaneljä.

Som skedde i Bryssel den femtonde november tjugohundrafyra.

Fet a Brussel les el dia quinze de novembre de l'any dos mil quatre.

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenství

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

az Európai Közösség részéről

Għall-Komunità Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Za Európske spoločenstvo

za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

På Europeiska gemenskapens vägnar

Per la Comunitat Europea

Image

Pel Principat d’Andorra

Image

BILAGA I

FÖRTECKNING ÖVER DE AVTALSSLUTANDE PARTERNAS BEHÖRIGA MYNDIGHETER

I detta avtal avses med ”behöriga myndigheter”:

| a) | I Furstendömet Andorra: El Ministre eucarregat de les Finances eller en befullmäktigad företrädare för denna institution. När det gäller tillämpningen av artikel 3: el Ministre eucarregat de l’Interior eller en befullmäktigad företrädare för denna institution. |
| --- | --- |

a)

I Furstendömet Andorra: El Ministre eucarregat de les Finances eller en befullmäktigad företrädare för denna institution. När det gäller tillämpningen av artikel 3: el Ministre eucarregat de l’Interior eller en befullmäktigad företrädare för denna institution.

| b) | I Konungariket Belgien: De Minister van Financiën/le ministre des finances eller en befullmäktigad företrädare för denna institution. |
| --- | --- |

b)

I Konungariket Belgien: De Minister van Financiën/le ministre des finances eller en befullmäktigad företrädare för denna institution.

| c) | I Republiken Tjeckien: Ministr financí eller en befullmäktigad företrädare för denna institution. |
| --- | --- |

c)

I Republiken Tjeckien: Ministr financí eller en befullmäktigad företrädare för denna institution.

| d) | I Konungariket Danmark: Skatteministeren eller en befullmäktigad företrädare för denna institution. |
| --- | --- |

d)

I Konungariket Danmark: Skatteministeren eller en befullmäktigad företrädare för denna institution.

| e) | I Förbundsrepubliken Tyskland: Der Bundesminister der Finanzen eller en befullmäktigad företrädare för denna institution. |
| --- | --- |

e)

I Förbundsrepubliken Tyskland: Der Bundesminister der Finanzen eller en befullmäktigad företrädare för denna institution.

| f) | I Republiken Estland: Rahandusminister eller en befullmäktigad företrädare för denna institution. |
| --- | --- |

f)

I Republiken Estland: Rahandusminister eller en befullmäktigad företrädare för denna institution.

| g) | I Republiken Grekland: Ο Υπουργός Οικονομίας και Οικονομικών eller en befullmäktigad företrädare för denna institution. |
| --- | --- |

g)

I Republiken Grekland: Ο Υπουργός Οικονομίας και Οικονομικών eller en befullmäktigad företrädare för denna institution.

| h) | I Konungariket Spanien: El Ministro de Economia y Hacienda eller en befullmäktigad företrädare för denna institution. |
| --- | --- |

h)

I Konungariket Spanien: El Ministro de Economia y Hacienda eller en befullmäktigad företrädare för denna institution.

| i) | I Republiken Frankrike: Le Ministre chargé du budget eller en befullmäktigad företrädare för denne. |
| --- | --- |

i)

I Republiken Frankrike: Le Ministre chargé du budget eller en befullmäktigad företrädare för denne.

| j) | I Irland: The Revenue Commissioners eller en befullmäktigad företrädare för denna institution. |
| --- | --- |

j)

I Irland: The Revenue Commissioners eller en befullmäktigad företrädare för denna institution.

| k) | I Republiken Italien: Il Capo del Dipartimento per le Politiche Fiscali eller en befullmäktigad företrädare för denna institution. |
| --- | --- |

k)

I Republiken Italien: Il Capo del Dipartimento per le Politiche Fiscali eller en befullmäktigad företrädare för denna institution.

| l) | I Republiken Cypern: Υπουργός Οικονομικών eller en befullmäktigad företrädare för denna institution. |
| --- | --- |

l)

I Republiken Cypern: Υπουργός Οικονομικών eller en befullmäktigad företrädare för denna institution.

| m) | I Republiken Lettland: Finanšu ministrs eller en befullmäktigad företrädare för denna institution. |
| --- | --- |

m)

I Republiken Lettland: Finanšu ministrs eller en befullmäktigad företrädare för denna institution.

| n) | I Republiken Litauen: Finansų ministras eller en befullmäktigad företrädare för denna institution. |
| --- | --- |

n)

I Republiken Litauen: Finansų ministras eller en befullmäktigad företrädare för denna institution.

| o) | I Storfurstendömet Luxemburg: Le ministre des finances eller en befullmäktigad företrädare för denna institution. När det gäller tillämpningen av artikel 12: Le procureur général d’Etat luxembourgeois. |
| --- | --- |

o)

I Storfurstendömet Luxemburg: Le ministre des finances eller en befullmäktigad företrädare för denna institution. När det gäller tillämpningen av artikel 12: Le procureur général d’Etat luxembourgeois.

| p) | I Republiken Ungern: A pénzügyminiszter eller en befullmäktigad företrädare för denna institution. |
| --- | --- |

p)

I Republiken Ungern: A pénzügyminiszter eller en befullmäktigad företrädare för denna institution.

| q) | I Republiken Malta: Il-Ministru responsabbli għall-Finanzi eller en befullmäktigad företrädare för denna institution. |
| --- | --- |

q)

I Republiken Malta: Il-Ministru responsabbli għall-Finanzi eller en befullmäktigad företrädare för denna institution.

| r) | I Konungariket Nederländerna: De Minister van Financiën eller en befullmäktigad företrädare för denna institution. |
| --- | --- |

r)

I Konungariket Nederländerna: De Minister van Financiën eller en befullmäktigad företrädare för denna institution.

| s) | I Republiken Österrike: Der Bundesminister für Finanzen eller en befullmäktigad företrädare för denna institution. |
| --- | --- |

s)

I Republiken Österrike: Der Bundesminister für Finanzen eller en befullmäktigad företrädare för denna institution.

| t) | I Republiken Polen: Minister Finansów eller en befullmäktigad företrädare för denna institution. |
| --- | --- |

t)

I Republiken Polen: Minister Finansów eller en befullmäktigad företrädare för denna institution.

| u) | I Republiken Portugal: O Ministro das Finanças eller en befullmäktigad företrädare för denna institution. |
| --- | --- |

u)

I Republiken Portugal: O Ministro das Finanças eller en befullmäktigad företrädare för denna institution.

| v) | I Republiken Slovenien: Minister za financií eller en befullmäktigad företrädare för denna institution. |
| --- | --- |

v)

I Republiken Slovenien: Minister za financií eller en befullmäktigad företrädare för denna institution.

| w) | I Republiken Slovakien: Minister financií eller en befullmäktigad företrädare för denna institution. |
| --- | --- |

w)

I Republiken Slovakien: Minister financií eller en befullmäktigad företrädare för denna institution.

| x) | I Republiken Finland: Valtiovarainministeriö/Finansministeriet eller en befullmäktigad företrädare för denna institution. |
| --- | --- |

x)

I Republiken Finland: Valtiovarainministeriö/Finansministeriet eller en befullmäktigad företrädare för denna institution.

| y) | I Konungariket Sverige: Chefen för Finansdepartementet eller en befullmäktigad företrädare för denna institution. |
| --- | --- |

y)

I Konungariket Sverige: Chefen för Finansdepartementet eller en befullmäktigad företrädare för denna institution.

| z) | I Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland och de europeiska områden för vars yttre förbindelser Förenade kungariket ansvarar: the Commissioners of Inland Revenue eller en befullmäktigad företrädare för denna institution och den behöriga myndigheten i Gibraltar, som Förenade kungariket kommer att utse i enlighet med de avtalade arrangemangen rörande myndigheter i Gibraltar med avseende på EU- och EG-instrument och tillhörande avtal som anmälts till Europeiska unionens medlemsstater och institutioner den 19 april 2000, varav en kopia skall sändas till Andorra av generalsekreteraren för Europeiska unionens råd, och som skall gälla detta avtal. |
| --- | --- |

z)

I Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland och de europeiska områden för vars yttre förbindelser Förenade kungariket ansvarar: the Commissioners of Inland Revenue eller en befullmäktigad företrädare för denna institution och den behöriga myndigheten i Gibraltar, som Förenade kungariket kommer att utse i enlighet med de avtalade arrangemangen rörande myndigheter i Gibraltar med avseende på EU- och EG-instrument och tillhörande avtal som anmälts till Europeiska unionens medlemsstater och institutioner den 19 april 2000, varav en kopia skall sändas till Andorra av generalsekreteraren för Europeiska unionens råd, och som skall gälla detta avtal.

BILAGA II

FÖRTECKNING ÖVER NÄRSTÅENDE RÄTTSSUBJEKT

I enlighet med artikel 11 i detta avtal kommer följande organ att anses vara ett ”närstående rättssubjekt som agerar som myndighet eller vars roll erkänns i ett internationellt avtal”:

ORGAN INOM EUROPEISKA UNIONEN:

| | Belgien






  — | Région flamande (Vlaams Gewest) (regionen Flandern) |
| --- | --- | --- |

Belgien

—

Région flamande (Vlaams Gewest) (regionen Flandern)

| — | Région wallonne (regionen Vallonien) |
| --- | --- |

—

Région wallonne (regionen Vallonien)

| — | Région bruxelloise (Brussels Gewest) (Brysselregionen) |
| --- | --- |

—

Région bruxelloise (Brussels Gewest) (Brysselregionen)

| — | Communauté française (den franskspråkiga gemenskapen) |
| --- | --- |

—

Communauté française (den franskspråkiga gemenskapen)

| — | Communauté flamande (Vlaamse Gemeenschap) (den flamländska gemenskapen) |
| --- | --- |

—

Communauté flamande (Vlaamse Gemeenschap) (den flamländska gemenskapen)

| — | Communauté germanophone (Deutschsprachige Gemeinschaft) (den tyskspråkiga gemenskapen) |
| --- | --- |

—

Communauté germanophone (Deutschsprachige Gemeinschaft) (den tyskspråkiga gemenskapen)

| | Spanien






  — | Xunta de Galicia (Galiciens regionala regering och parlament) |
| --- | --- | --- |

Spanien

—

Xunta de Galicia (Galiciens regionala regering och parlament)

| — | Junta de Andalucía (Andalusiens regionala regering och parlament) |
| --- | --- |

—

Junta de Andalucía (Andalusiens regionala regering och parlament)

| — | Junta de Extremadura (Extremaduras regionala regering och parlament) |
| --- | --- |

—

Junta de Extremadura (Extremaduras regionala regering och parlament)

| — | Junta de Castilla-La Mancha (Castilla-La Manchas regionala regering och parlament) |
| --- | --- |

—

Junta de Castilla-La Mancha (Castilla-La Manchas regionala regering och parlament)

| — | Junta de Castilla-León (Castilla-Leóns regionala regering och parlament) |
| --- | --- |

—

Junta de Castilla-León (Castilla-Leóns regionala regering och parlament)

| — | Gobierno Foral de Navarra (Navarras regionala regering och parlament) |
| --- | --- |

—

Gobierno Foral de Navarra (Navarras regionala regering och parlament)

| — | Govern de les Illes Balears (Balearernas regionala regering och parlament) |
| --- | --- |

—

Govern de les Illes Balears (Balearernas regionala regering och parlament)

| — | Generalitat de Catalunya (Kataloniens regionala regering och parlament) |
| --- | --- |

—

Generalitat de Catalunya (Kataloniens regionala regering och parlament)

| — | Generalitat de Valencia (Valencias regionala regering och parlament) |
| --- | --- |

—

Generalitat de Valencia (Valencias regionala regering och parlament)

| — | Diputación General de Aragón (Aragoniens regionala regering och parlament) |
| --- | --- |

—

Diputación General de Aragón (Aragoniens regionala regering och parlament)

| — | Gobierno de las Islas Canarias (Kanarieöarnas regionala regering och parlament) |
| --- | --- |

—

Gobierno de las Islas Canarias (Kanarieöarnas regionala regering och parlament)

| — | Gobierno de Murcia (Murcias regionala regering och parlament) |
| --- | --- |

—

Gobierno de Murcia (Murcias regionala regering och parlament)

| — | Gobierno de Madrid (Madrids regionala regering och parlament) |
| --- | --- |

—

Gobierno de Madrid (Madrids regionala regering och parlament)

| — | Gobierno de la Comunidad Autónoma del País Vasco/Euzkadi (Baskiens regionala regering och parlament) |
| --- | --- |

—

Gobierno de la Comunidad Autónoma del País Vasco/Euzkadi (Baskiens regionala regering och parlament)

| — | Diputación Foral de Guipúzcoa (Guipúzcoas deputeradeförsamling) |
| --- | --- |

—

Diputación Foral de Guipúzcoa (Guipúzcoas deputeradeförsamling)

| — | Diputación Foral de Vizcaya/Bizkaia (Vizcayas deputeradeförsamling) |
| --- | --- |

—

Diputación Foral de Vizcaya/Bizkaia (Vizcayas deputeradeförsamling)

| — | Diputación Foral de Alava (Alavas deputeradeförsamling) |
| --- | --- |

—

Diputación Foral de Alava (Alavas deputeradeförsamling)

| — | Ayuntamiento de Madrid (Madrids stad) |
| --- | --- |

—

Ayuntamiento de Madrid (Madrids stad)

| — | Ayuntamiento de Barcelona (Barcelona stad) |
| --- | --- |

—

Ayuntamiento de Barcelona (Barcelona stad)

| — | Cabildo Insular de Gran Canaria (Gran Canarias gemensamma kommunstyrelse) |
| --- | --- |

—

Cabildo Insular de Gran Canaria (Gran Canarias gemensamma kommunstyrelse)

| — | Cabildo Insular de Tenerife (Teneriffas gemensamma kommunstyrelse) |
| --- | --- |

—

Cabildo Insular de Tenerife (Teneriffas gemensamma kommunstyrelse)

| — | Instituto de Crédito Oficial (Statens kreditinstitut) |
| --- | --- |

—

Instituto de Crédito Oficial (Statens kreditinstitut)

| — | Instituto Catalán de Finanzas (Kataloniens finansinstitut) |
| --- | --- |

—

Instituto Catalán de Finanzas (Kataloniens finansinstitut)

| — | Instituto Valenciano de Finanzas (Valencias finansinstitut) |
| --- | --- |

—

Instituto Valenciano de Finanzas (Valencias finansinstitut)

| | Grekland






  — | Оργανισμός Тηλεπικοινωνιών Ελλάδος (kontoret för grekisk telekommunikation) |
| --- | --- | --- |

Grekland

—

Оργανισμός Тηλεπικοινωνιών Ελλάδος (kontoret för grekisk telekommunikation)

| — | Оργανισμός Σιδηροδρόμων Ελλάδος (grekiska järnvägar) |
| --- | --- |

—

Оργανισμός Σιδηροδρόμων Ελλάδος (grekiska järnvägar)

| — | Δημόσια Επιχείρηση Ηλεκτρισμού (allmänna elbolaget) |
| --- | --- |

—

Δημόσια Επιχείρηση Ηλεκτρισμού (allmänna elbolaget)

| | Frankrike






  — | La Caisse d’amortissement de la dette sociale (CADES) (amorteringsinstitutet för det sociala trygghetssystemets skuldsättning) |
| --- | --- | --- |

Frankrike

—

La Caisse d’amortissement de la dette sociale (CADES) (amorteringsinstitutet för det sociala trygghetssystemets skuldsättning)

| — | L’Agence française de développement (AFD) (franska utvecklingsagenturen) |
| --- | --- |

—

L’Agence française de développement (AFD) (franska utvecklingsagenturen)

| — | Réseau ferré de France (RFF) (franska järnvägsnätet) |
| --- | --- |

—

Réseau ferré de France (RFF) (franska järnvägsnätet)

| — | Caisse nationale des autoroutes (CNA) (nationella motorvägskassan) |
| --- | --- |

—

Caisse nationale des autoroutes (CNA) (nationella motorvägskassan)

| — | Assistance publique hôpitaux de Paris (APHP) (Paris socialtjänst och sjukhus) |
| --- | --- |

—

Assistance publique hôpitaux de Paris (APHP) (Paris socialtjänst och sjukhus)

| — | Charbonnages de France (CDF) (Frankrikes kolgruvor) |
| --- | --- |

—

Charbonnages de France (CDF) (Frankrikes kolgruvor)

| — | Entreprise minière et chimique (EMC) (gruvbolag och kemiskt bolag) |
| --- | --- |

—

Entreprise minière et chimique (EMC) (gruvbolag och kemiskt bolag)

| | Italien






  — | Regioner |
| --- | --- | --- |

Italien

—

Regioner

| — | Provinser |
| --- | --- |

—

Provinser

| — | Kommunerna |
| --- | --- |

—

Kommunerna

| — | Cassa Depositi e Prestiti (hypoteks- och kreditbank) |
| --- | --- |

—

Cassa Depositi e Prestiti (hypoteks- och kreditbank)

| | Lettland






  — | Pašvaldības (lokalförvaltningar) |
| --- | --- | --- |

Lettland

—

Pašvaldības (lokalförvaltningar)

| | Polen






  — | gminy (kommuner) |
| --- | --- | --- |

Polen

—

gminy (kommuner)

| — | powiaty (distrikt) |
| --- | --- |

—

powiaty (distrikt)

| — | województwa (provinser) |
| --- | --- |

—

województwa (provinser)

| — | związki gmin (kommunförbund) |
| --- | --- |

—

związki gmin (kommunförbund)

| — | związki powiatów (distriktsförbund) |
| --- | --- |

—

związki powiatów (distriktsförbund)

| — | związki województw (provinsförbund) |
| --- | --- |

—

związki województw (provinsförbund)

| — | miasto stołeczne Warszawa (huvudstaden Warszawa) |
| --- | --- |

—

miasto stołeczne Warszawa (huvudstaden Warszawa)

| — | Agencja Restrukturyzacji i Modernizacji Rolnictwa (byrån för jordbrukets omstrukturering och modernisering) |
| --- | --- |

—

Agencja Restrukturyzacji i Modernizacji Rolnictwa (byrån för jordbrukets omstrukturering och modernisering)

| — | Agencja Nieruchomości Rolnych (byrån för jordbruksegendom) |
| --- | --- |

—

Agencja Nieruchomości Rolnych (byrån för jordbruksegendom)

| | Portugal






  — | Região Autónoma da Madeira (den autonoma regionen Madeira) |
| --- | --- | --- |

Portugal

—

Região Autónoma da Madeira (den autonoma regionen Madeira)

| — | Região Autonóma dos Açores (den autonoma regionen Azorerna) |
| --- | --- |

—

Região Autonóma dos Açores (den autonoma regionen Azorerna)

| — | Kommunerna |
| --- | --- |

—

Kommunerna

| | Slovakien






  — | mestá a obce (kommuner) |
| --- | --- | --- |

Slovakien

—

mestá a obce (kommuner)

| — | Železnice Slovenskej republiky (slovakiska järnvägsbolaget) |
| --- | --- |

—

Železnice Slovenskej republiky (slovakiska järnvägsbolaget)

| — | Štátny fond cestného hospodárstva (statens vägförvaltningsfond) |
| --- | --- |

—

Štátny fond cestného hospodárstva (statens vägförvaltningsfond)

| — | Slovenské elektrárne (slovakiska kraftverk) |
| --- | --- |

—

Slovenské elektrárne (slovakiska kraftverk)

| — | Vodohospodárska výstavba (vattenförvaltningsbolaget) |
| --- | --- |

—

Vodohospodárska výstavba (vattenförvaltningsbolaget)

INTERNATIONELLA ORGAN:

| — | Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling |
| --- | --- |

—

Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling

| — | Europeiska investeringsbanken |
| --- | --- |

—

Europeiska investeringsbanken

| — | Asiatiska utvecklingsbanken |
| --- | --- |

—

Asiatiska utvecklingsbanken

| — | Afrikanska utvecklingsbanken |
| --- | --- |

—

Afrikanska utvecklingsbanken

| — | Världsbanken/IBRD/IMF |
| --- | --- |

—

Världsbanken/IBRD/IMF

| — | Internationella finansieringsbolaget |
| --- | --- |

—

Internationella finansieringsbolaget

| — | Interamerikanska utvecklingsbanken |
| --- | --- |

—

Interamerikanska utvecklingsbanken

| — | Europarådets social- och utvecklingsfond |
| --- | --- |

—

Europarådets social- och utvecklingsfond

| — | Euratom |
| --- | --- |

—

Euratom

| — | Europeiska gemenskapen |
| --- | --- |

—

Europeiska gemenskapen

| — | Andinska utvecklingsorganisationen (ADC) |
| --- | --- |

—

Andinska utvecklingsorganisationen (ADC)

| — | Eurofima |
| --- | --- |

—

Eurofima

| — | Europeiska kol- och stålgemenskapen |
| --- | --- |

—

Europeiska kol- och stålgemenskapen

| — | Nordiska investeringsbanken |
| --- | --- |

—

Nordiska investeringsbanken

| — | Karibiska utvecklingsbanken |
| --- | --- |

—

Karibiska utvecklingsbanken

Bestämmelserna i artikel 11 påverkar inte tillämpningen av några internationella åtaganden som de avtalsslutande parterna kan ha ingått när det gäller ovan nämnda internationella organ.

ORGAN I TREDJESTAT:

De organ som uppfyller följande kriterier:

| 1. | Organet anses klart och tydligt vara ett offentligt organ i enlighet med nationella kriterier. |
| --- | --- |

1.

Organet anses klart och tydligt vara ett offentligt organ i enlighet med nationella kriterier.

| 2. | Ett sådant offentligt organ är en icke-marknadsproducent som förvaltar och finansierar ett antal verksamheter, som huvudsakligen tillhandahåller icke-marknadsförda varor och tjänster, för det allmännas bästa och som faktiskt kontrolleras av en allmän styrelseform. |
| --- | --- |

2.

Ett sådant offentligt organ är en icke-marknadsproducent som förvaltar och finansierar ett antal verksamheter, som huvudsakligen tillhandahåller icke-marknadsförda varor och tjänster, för det allmännas bästa och som faktiskt kontrolleras av en allmän styrelseform.

| 3. | Ett sådant offentligt organ är en stor och regelbunden emittent av skuldebrev. |
| --- | --- |

3.

Ett sådant offentligt organ är en stor och regelbunden emittent av skuldebrev.

| 4. | Den berörda staten kan säkerställa att ett sådant offentligt organ inte kommer att verkställa förtida inlösen vid fall av gross up-klausuler. |
| --- | --- |

4.

Den berörda staten kan säkerställa att ett sådant offentligt organ inte kommer att verkställa förtida inlösen vid fall av gross up-klausuler.

---

SAMFÖRSTÅNDSAVTAL

mellan Europeiska gemenskapen, Konungariket Belgien, Republiken Tjeckien, Konungariket Danmark, Förbundsrepubliken Tyskland, Republiken Estland, Republiken Grekland, Konungariket Spanien, Republiken Frankrike, Irland, Republiken Italien, Republiken Cypern, Republiken Lettland, Republiken Litauen, Storhertigdömet Luxemburg, Republiken Ungern, Republiken Malta, Konungariket Nederländerna, Republiken Österrike, Republiken Polen, Republiken Portugal, Republiken Slovenien, Republiken Slovakien, Republiken Finland, Konungariket Sverige samt Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland och Furstendömet Andorra

EUROPEISKA GEMENSKAPEN

KONUNGARIKET BELGIEN,

REPUBLIKEN TJECKIEN,

KONUNGARIKET DANMARK,

FÖRBUNDSREPUBLIKEN TYSKLAND,

REPUBLIKEN ESTLAND,

REPUBLIKEN GREKLAND,

KONUNGARIKET SPANIEN,

REPUBLIKEN FRANKRIKE,

IRLAND,

REPUBLIKEN ITALIEN,

REPUBLIKEN CYPERN,

REPUBLIKEN LETTLAND,

REPUBLIKEN LITAUEN,

STORHERTIGDÖMET LUXEMBURG,

REPUBLIKEN UNGERN,

REPUBLIKEN MALTA,

KONUNGARIKET NEDERLÄNDERNA,

REPUBLIKEN ÖSTERRIKE,

REPUBLIKEN POLEN,

REPUBLIKEN PORTUGAL,

REPUBLIKEN SLOVENIEN,

REPUBLIKEN SLOVAKIEN,

REPUBLIKEN FINLAND,

KONUNGARIKET SVERIGE,

FÖRENADE KONUNGARIKET STORBRITANNIEN OCH NORDIRLAND

och

FURSTENDÖMET ANDORRA

HAR ENATS OM FÖLJANDE.

I samband med ingåendet av avtalet om åtgärder likvärdiga med de som föreskrivs i rådets direktiv 2003/48/EG om beskattning av inkomster från sparande i form av räntebetalningar (nedan kallat ”direktivet”) undertecknade Europeiska gemenskapen, dess gemenskaper och Andorra detta samförståndsavtal som utgör ett komplement till avtalet.

| 1. | Signatärerna av detta samförståndsavtal anser att nämnda avtal mellan Europeiska gemenskapen och Andorra och detta samförståndsavtal utgör ett godtagbart avtal som skyddar parternas legitima intressen. De kommer därför att ärligt genomföra de avtalade åtgärderna och kommer inte att agera ensidigt för att utan orsak undergräva detta avtal. Om betydande skillnader skulle uppdagas mellan räckvidden för direktivet, i dess lydelse den 3 juni 2003, och avtalet, särskilt avseende artiklarna 4 och 6 i avtalet, kommer de avtalsslutande parterna omedelbart att inleda samråd i enlighet med artikel 13.4 i avtalet i syfte att se till att åtgärderna enligt avtalet alltjämt är likvärdiga med åtgärderna enligt direktivet. |
| --- | --- |

1.

Signatärerna av detta samförståndsavtal anser att nämnda avtal mellan Europeiska gemenskapen och Andorra och detta samförståndsavtal utgör ett godtagbart avtal som skyddar parternas legitima intressen. De kommer därför att ärligt genomföra de avtalade åtgärderna och kommer inte att agera ensidigt för att utan orsak undergräva detta avtal. Om betydande skillnader skulle uppdagas mellan räckvidden för direktivet, i dess lydelse den 3 juni 2003, och avtalet, särskilt avseende artiklarna 4 och 6 i avtalet, kommer de avtalsslutande parterna omedelbart att inleda samråd i enlighet med artikel 13.4 i avtalet i syfte att se till att åtgärderna enligt avtalet alltjämt är likvärdiga med åtgärderna enligt direktivet.

| 2. | Europeiska gemenskapen förpliktigar sig att under den övergångsperiod som föreskrivs i direktivet inleda diskussioner med andra viktiga finansiella centrum i syfte att verka för att det även inom dessa jurisdiktioner antas bestämmelser som är likvärdiga med dem som föreskrivs i direktivet. |
| --- | --- |

2.

Europeiska gemenskapen förpliktigar sig att under den övergångsperiod som föreskrivs i direktivet inleda diskussioner med andra viktiga finansiella centrum i syfte att verka för att det även inom dessa jurisdiktioner antas bestämmelser som är likvärdiga med dem som föreskrivs i direktivet.

| 3. | Med avseende på tillämpningen av artikel 12 i nämnda avtal mellan Europeiska gemenskapen och Andorra förpliktigar sig Andorra att under avtalets första tillämpningsår införa begreppet skattebedrägeri i sin lagstiftning, varvid detta begrepp åtminstone skall omfatta användningen av falska handlingar eller dokument som förklarats innehålla oriktiga uppgifter som har till syfte att vilseleda skattemyndigheterna när det gäller beskattning av inkomster från sparande. Signatärerna av detta samförståndsavtal noterar att denna definition av begreppet skattebedrägeri endast är tillämplig i samband med beskattning av inkomster från sparande inom ramen för avtalet och inte inverkar på den utveckling som kan äga rum eller de beslut som kan fattas rörande skattebedrägeri under andra omständigheter och i andra sammanhang. |
| --- | --- |

3.

Med avseende på tillämpningen av artikel 12 i nämnda avtal mellan Europeiska gemenskapen och Andorra förpliktigar sig Andorra att under avtalets första tillämpningsår införa begreppet skattebedrägeri i sin lagstiftning, varvid detta begrepp åtminstone skall omfatta användningen av falska handlingar eller dokument som förklarats innehålla oriktiga uppgifter som har till syfte att vilseleda skattemyndigheterna när det gäller beskattning av inkomster från sparande. Signatärerna av detta samförståndsavtal noterar att denna definition av begreppet skattebedrägeri endast är tillämplig i samband med beskattning av inkomster från sparande inom ramen för avtalet och inte inverkar på den utveckling som kan äga rum eller de beslut som kan fattas rörande skattebedrägeri under andra omständigheter och i andra sammanhang.

| 4. | Andorra och varje medlemsstat i Europeiska gemenskapen som så önskar kan inleda bilaterala förhandlingar i syfte att fastställa det administrativa förfarandet för informationsutbytet. |
| --- | --- |

4.

Andorra och varje medlemsstat i Europeiska gemenskapen som så önskar kan inleda bilaterala förhandlingar i syfte att fastställa det administrativa förfarandet för informationsutbytet.

| 5. | Signatärerna av detta samförståndsavtal förklarar högtidligen att undertecknandet av avtalet om beskattning av inkomster från sparande och inledandet av förhandlingar om ett avtal på valutaområdet utgör viktiga led i fördjupningen av samarbetet mellan Andorra och Europeiska unionen.
  I samband med denna utökning av samarbetet och parallellt med de bilaterala förhandlingar som avses i punkt 4 kommer Andorra och varje medlemsstat i Europeiska gemenskapen att inleda samråd i syfte att utvidga tillämpningsområdet för det ekonomiska och skattemässiga samarbetet. Dessa samråd skall hållas i en anda av samarbete och beakta de anpassningar som Andorra gjort på skatteområdet och som konkretiseras genom undertecknandet av avtalet. Dessa samråd kan bl.a. leda till






  — | inrättandet av bilaterala program för ekonomiskt samarbete som har till syfte att främja den andorranska ekonomins integration i den europeiska ekonomin, |
| --- | --- | --- |

5.

Signatärerna av detta samförståndsavtal förklarar högtidligen att undertecknandet av avtalet om beskattning av inkomster från sparande och inledandet av förhandlingar om ett avtal på valutaområdet utgör viktiga led i fördjupningen av samarbetet mellan Andorra och Europeiska unionen.

I samband med denna utökning av samarbetet och parallellt med de bilaterala förhandlingar som avses i punkt 4 kommer Andorra och varje medlemsstat i Europeiska gemenskapen att inleda samråd i syfte att utvidga tillämpningsområdet för det ekonomiska och skattemässiga samarbetet. Dessa samråd skall hållas i en anda av samarbete och beakta de anpassningar som Andorra gjort på skatteområdet och som konkretiseras genom undertecknandet av avtalet. Dessa samråd kan bl.a. leda till

—

inrättandet av bilaterala program för ekonomiskt samarbete som har till syfte att främja den andorranska ekonomins integration i den europeiska ekonomin,

| — | inledandet av ett bilateralt samarbete på skatteområdet som har till syfte att undersöka möjligheterna till att avskaffa eller minska den källskatt på inkomster från tillhandahållande av tjänster och finansiella produkter som tas ut i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

—

inledandet av ett bilateralt samarbete på skatteområdet som har till syfte att undersöka möjligheterna till att avskaffa eller minska den källskatt på inkomster från tillhandahållande av tjänster och finansiella produkter som tas ut i medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 15 november 2004 i två exemplar på danska, engelska, estniska, finska, franska, grekiska, italienska, lettiska, litauiska, nederländska, polska, portugisiska, slovakiska, slovenska, spanska, svenska, tjeckiska, tyska, ungerska och katalanska språken, vilka alla texter är lika giltiga.

Den maltesiska språkversionen skall bekräftas av signatärerna genom skriftväxling. Den versionen har därefter samma giltighet som de språkversioner som anges i det föregående stycket.

Pour le Royaume de Belgique

Voor het Koninkrijk België

Für das Königreich Belgien

Image

Za Českou republiku

Image

På Kongeriget Danmarks vegne

Image

Für die Bundesrepublik Deutschland

Image

Eesti Vabariigi nimel

Image

Για την Ελληνική Δημοκρατία

Image

Por el Reino de España

Image

Pour la République française

Image

Thar cheann Na hÉireann

For Ireland

Image

Per la Repubblica italiana

Image

Για την Κυπριακή Δημοκρατία

Image

Latvijas Republikas vārdā

Image

Lietuvos Respublikos vardu

Image

Pour le Grand-Duché de Luxembourg

Image

A Magyar Köztársaság részéről

Image

Għar-Repubblika ta' Malta

Image

Voor het Koninkrijk der Nederlanden

Image

Für die Republik Österreich

Image

W imieniu Rzeczypospolitej Polskiej

Image

Pela República Portuguesa

Image

Za Republiko Slovenijo

Image

Za Slovenskú republiku

Image

Suomen tasavallan puolesta

För Republiken Finland

Image

För Konungariket Sverige

Image

For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland

Image

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenství

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

az Európai Közösség részéről

Għall-Komunità Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Za Európske spoločenstvo

za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

På Europeiska gemenskapens vägnar

Image

Pel Principat d’Andorra

Image

---

| 4.12.2004 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 359/54 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2004

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 359/54

---

RÅDETS BESLUT

av den 29 november 2004

om utnämning av en spansk suppleant i Regionkommittén

(2004/829/EG)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 263 i detta,

med beaktande av den spanska regeringens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Rådet antog den 22 januari 2002 beslut 2002/60/EG om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén (1). |
| --- | --- |

(1)

Rådet antog den 22 januari 2002 beslut 2002/60/EG om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén (1).

| (2) | En plats som suppleant i Regionkommittén har blivit ledig till följd av att Alejandro FONT de MORA y TURÓNs mandat har upphört, vilket meddelades rådet den 26 oktober 2004. |
| --- | --- |

(2)

En plats som suppleant i Regionkommittén har blivit ledig till följd av att Alejandro FONT de MORA y TURÓNs mandat har upphört, vilket meddelades rådet den 26 oktober 2004.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Enda artikel

Gema AMOR PEREZ, Consejera de Cooperación y Participación — Gobierno de la Comunidad Autónoma de Valencia, utnämns till suppleant i Regionkommittén, som ersättare för Alejandro FONT de MORA y TURÓN under återstoden av mandatperioden, dvs. till och med den 25 januari 2006.

Utfärdat i Bryssel den 29 november 2004.

På rådets vägnar

L. J. BRINKHORST

Ordförande

---

(1)  EGT L 24, 26.1.2002, s. 38.

1

---

Kommissionen

| 4.12.2004 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 359/55 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2004

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 359/55

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 18 oktober 2004

om avslutande av den påskyndade översynen av rådets förordning (EG) nr 2164/98 rörande införande av en slutgiltig utjämningstull på import av vissa bredspektrumantibiotika med ursprung i Indien

(2004/830/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2026/97 av den 6 oktober 1997 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad ”grundförordningen”), särskilt artikel 20 i denna,

efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A.   TIDIGARE FÖRFARANDE

| (1) | Genom förordning (EG) nr 2164/98 (2) införde rådet en slutgiltig utjämningstull på import av vissa bredspektrumantibiotika, nämligen trihydratamoxicillin, trihydratampicillin och cefalexin, som inte föreligger i avdelade doser eller i former eller förpackningar för försäljning i detaljhandeln (nedan kallade ”den berörda produkten”) enligt KN-nummer ex 2941 10 10, ex 2941 10 20 och ex 2941 90 00 och med ursprung i Indien. Åtgärderna hade formen av en värdetull på mellan 0 % och 12 % för individuella exportörer och en övrig tull på 14,6 % för icke-samarbetsvilliga exportörer. |
| --- | --- |

(1)

Genom förordning (EG) nr 2164/98 (2) införde rådet en slutgiltig utjämningstull på import av vissa bredspektrumantibiotika, nämligen trihydratamoxicillin, trihydratampicillin och cefalexin, som inte föreligger i avdelade doser eller i former eller förpackningar för försäljning i detaljhandeln (nedan kallade ”den berörda produkten”) enligt KN-nummer ex 2941 10 10, ex 2941 10 20 och ex 2941 90 00 och med ursprung i Indien. Åtgärderna hade formen av en värdetull på mellan 0 % och 12 % för individuella exportörer och en övrig tull på 14,6 % för icke-samarbetsvilliga exportörer.

B.   DET NU AKTUELLA FÖRFARANDET

1.   Begäran om översyn

| (2) | Efter införandet av slutgiltiga åtgärder mottog kommissionen en begäran om inledande av en påskyndad översyn av rådets förordning (EG) nr 2164/98 enligt artikel 20 i grundförordningen från en indisk tillverkare av den berörda produkten, nämligen Nestor Pharmaceuticals Limited (nedan kallad ”den sökande”). Den sökande hävdade att företaget inte var någon annan exportör av den berörda produkten i Indien närstående. Den sökande hävdade vidare att företaget inte hade exporterat den berörda produkten under den ursprungliga undersökningsperioden (dvs. 1 juli 1996–30 juni 1997) och att dess export till gemenskapen av den berörda produkten ägt rum först efter denna period. Mot denna bakgrund begärde den sökande att en individuell tullsats skulle fastställas för företaget om det konstaterades att subventionering förekommit. |
| --- | --- |

(2)

Efter införandet av slutgiltiga åtgärder mottog kommissionen en begäran om inledande av en påskyndad översyn av rådets förordning (EG) nr 2164/98 enligt artikel 20 i grundförordningen från en indisk tillverkare av den berörda produkten, nämligen Nestor Pharmaceuticals Limited (nedan kallad ”den sökande”). Den sökande hävdade att företaget inte var någon annan exportör av den berörda produkten i Indien närstående. Den sökande hävdade vidare att företaget inte hade exporterat den berörda produkten under den ursprungliga undersökningsperioden (dvs. 1 juli 1996–30 juni 1997) och att dess export till gemenskapen av den berörda produkten ägt rum först efter denna period. Mot denna bakgrund begärde den sökande att en individuell tullsats skulle fastställas för företaget om det konstaterades att subventionering förekommit.

2.   Inledande av en påskyndad översyn

| (3) | Kommissionen undersökte den bevisning som lämnats av den sökande och fann att denna var tillräcklig för att motivera inledandet av en översyn i enlighet med artikel 20 i grundförordningen. Efter samråd med rådgivande kommittén och efter det att den berörda gemenskapsindustrin getts tillfälle att lämna synpunkter inledde kommissionen genom ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning
   (3) en påskyndad översyn av rådets förordning (EG) nr 2164/98 med avseende på den sökande. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen undersökte den bevisning som lämnats av den sökande och fann att denna var tillräcklig för att motivera inledandet av en översyn i enlighet med artikel 20 i grundförordningen. Efter samråd med rådgivande kommittén och efter det att den berörda gemenskapsindustrin getts tillfälle att lämna synpunkter inledde kommissionen genom ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning
   (3) en påskyndad översyn av rådets förordning (EG) nr 2164/98 med avseende på den sökande.

3.   Produkt

| (4) | Den produkt som är föremål för denna översyn är samma produkt som den berörda produkten i rådets förordning (EG) nr 2164/98. |
| --- | --- |

(4)

Den produkt som är föremål för denna översyn är samma produkt som den berörda produkten i rådets förordning (EG) nr 2164/98.

4.   Undersökningsperiod

| (5) | Undersökningen av subventionering omfattade perioden 1 april 2002–31 mars 2003 (nedan kallad ”undersökningsperioden”). |
| --- | --- |

(5)

Undersökningen av subventionering omfattade perioden 1 april 2002–31 mars 2003 (nedan kallad ”undersökningsperioden”).

5.   Berörda parter

| (6) | Kommissionen underrättade officiellt den sökande och de indiska myndigheterna om inledandet av undersökningen. Den gav dessutom andra berörda parter tillfälle att lämna synpunkter skriftligen och begära att bli hörda. Kommissionen mottog emellertid varken några sådana synpunkter eller någon sådan begäran. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen underrättade officiellt den sökande och de indiska myndigheterna om inledandet av undersökningen. Den gav dessutom andra berörda parter tillfälle att lämna synpunkter skriftligen och begära att bli hörda. Kommissionen mottog emellertid varken några sådana synpunkter eller någon sådan begäran.

| (7) | Kommissionen sände ett frågeformulär till den sökande vilket denna besvarade till fullo inom den fastställda tidsfristen. Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter den ansåg vara nödvändiga för sin undersökning och gjorde kontrollbesök hos den sökande i New Delhi och i Hyderabad. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen sände ett frågeformulär till den sökande vilket denna besvarade till fullo inom den fastställda tidsfristen. Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter den ansåg vara nödvändiga för sin undersökning och gjorde kontrollbesök hos den sökande i New Delhi och i Hyderabad.

C.   ÖVERSYNENS OMFATTNING

| (8) | Eftersom den sökande inte begärt någon översyn av avgörandena beträffande skada begränsades översynen till att endast omfatta subventionering. |
| --- | --- |

(8)

Eftersom den sökande inte begärt någon översyn av avgörandena beträffande skada begränsades översynen till att endast omfatta subventionering.

| (9) | Kommissionen undersökte samma subventionsordningar som i den ursprungliga undersökningen. Den undersökte även huruvida den sökande hade använt sig av några andra subventionsordningar eller hade fått särskilda subventioner för den berörda produkten. |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen undersökte samma subventionsordningar som i den ursprungliga undersökningen. Den undersökte även huruvida den sökande hade använt sig av några andra subventionsordningar eller hade fått särskilda subventioner för den berörda produkten.

D.   UNDERSÖKNINGSRESULTAT

1.   Ställning som ny exportör

| (10) | Den sökande kunde på ett tillfredsställande sätt påvisa att företaget inte var närstående, vare sig direkt eller indirekt, någon av de indiska exporterande tillverkare som omfattas av de gällande utjämningsåtgärderna avseende den berörda produkten. |
| --- | --- |

(10)

Den sökande kunde på ett tillfredsställande sätt påvisa att företaget inte var närstående, vare sig direkt eller indirekt, någon av de indiska exporterande tillverkare som omfattas av de gällande utjämningsåtgärderna avseende den berörda produkten.

| (11) | Undersökningen bekräftade att den sökande inte hade exporterat den berörda produkten under den ursprungliga undersökningsperioden, dvs. från och med den 1 juli 1996 till och med den 30 juni 1997, och att företaget hade börjat exportera till gemenskapen först efter denna period.
  För övrigt var det andra orsaker än vägran att samarbeta med kommissionen som låg till grund för att den sökande inte undersöktes individuellt i den ursprungliga undersökningen.
  Följaktligen bekräftas det att den sökande är att anse som en ny exportör. I enlighet med artikel 20 i grundförordningen undersökte kommissionen därför möjligheterna till att fastställa en individuell utjämningstull för den sökande. |
| --- | --- |

(11)

Undersökningen bekräftade att den sökande inte hade exporterat den berörda produkten under den ursprungliga undersökningsperioden, dvs. från och med den 1 juli 1996 till och med den 30 juni 1997, och att företaget hade börjat exportera till gemenskapen först efter denna period.

För övrigt var det andra orsaker än vägran att samarbeta med kommissionen som låg till grund för att den sökande inte undersöktes individuellt i den ursprungliga undersökningen.

Följaktligen bekräftas det att den sökande är att anse som en ny exportör. I enlighet med artikel 20 i grundförordningen undersökte kommissionen därför möjligheterna till att fastställa en individuell utjämningstull för den sökande.

2.   Subventionering

| (12) | På grundval av de uppgifter som den sökande lämnat i sitt svar på kommissionens frågeformulär och de uppgifter som inhämtats under undersökningen undersöktes följande ordningar:






  — | Tullkreditsystemet. |
| --- | --- | --- |

(12)

På grundval av de uppgifter som den sökande lämnat i sitt svar på kommissionens frågeformulär och de uppgifter som inhämtats under undersökningen undersöktes följande ordningar:

—

Tullkreditsystemet.

| — | Systemet med befrielse från inkomstskatt. |
| --- | --- |

—

Systemet med befrielse från inkomstskatt.

| — | Passbooksystemet. |
| --- | --- |

—

Passbooksystemet.

| — | Förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror. |
| --- | --- |

—

Förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror.

| — | Industriella frizoner för bearbetning på export och exportorienterade företag. |
| --- | --- |

—

Industriella frizoner för bearbetning på export och exportorienterade företag.

| — | Systemet med förhandslicenser för fysisk export. |
| --- | --- |

—

Systemet med förhandslicenser för fysisk export.

2.1   Ordningar som undersöktes i den ursprungliga undersökningen och som använts av företaget

2.1.1   Tullkreditsystemet

| (13) | Det fastställdes att den sökande fått förmåner enligt tullkreditsystemet som beviljas efter export. En närmare beskrivning av denna ordning finns i avsnitt 4.3 i dokumentet om export och importpolitiken 2002–2007 och i kapitel 4 i den därtill hörande handboken över förfaranden volym I 2002–2007 (4). Dokumentet om export och importpolitiken 2002–2007 grundar sig på lagen om utrikeshandel (utveckling och reglering) från 1992 (nr 22 från 1992). |
| --- | --- |

(13)

Det fastställdes att den sökande fått förmåner enligt tullkreditsystemet som beviljas efter export. En närmare beskrivning av denna ordning finns i avsnitt 4.3 i dokumentet om export och importpolitiken 2002–2007 och i kapitel 4 i den därtill hörande handboken över förfaranden volym I 2002–2007 (4). Dokumentet om export och importpolitiken 2002–2007 grundar sig på lagen om utrikeshandel (utveckling och reglering) från 1992 (nr 22 från 1992).

| (14) | Alla tillverkare-exportörer och handlare-exportörer kan komma i fråga för denna ordning. De kan ansöka om krediter inom ramen för tullkreditsystemet vilka beräknas som en procentsats av värdet av de produkter som exporteras enligt denna ordning. Sådana procentsatser (nedan kallade ”tullkreditprocentsatser”) har fastställts av de indiska myndigheterna för de flesta produkter, bl.a. den berörda produkten. Beräkningen av dessa satser grundar sig på standardnormer för input/output, med hänsyn tagen till den mängd importerad insatsvara exportprodukten antas innehålla och tullsatsen för denna förmodade import, oavsett om sådan tull faktiskt har erlagts eller ej. |
| --- | --- |

(14)

Alla tillverkare-exportörer och handlare-exportörer kan komma i fråga för denna ordning. De kan ansöka om krediter inom ramen för tullkreditsystemet vilka beräknas som en procentsats av värdet av de produkter som exporteras enligt denna ordning. Sådana procentsatser (nedan kallade ”tullkreditprocentsatser”) har fastställts av de indiska myndigheterna för de flesta produkter, bl.a. den berörda produkten. Beräkningen av dessa satser grundar sig på standardnormer för input/output, med hänsyn tagen till den mängd importerad insatsvara exportprodukten antas innehålla och tullsatsen för denna förmodade import, oavsett om sådan tull faktiskt har erlagts eller ej.

| (15) | För att komma i fråga för denna ordning måste ett företag exportera. Vid exporttillfället måste exportören lämna en förklaring till de indiska myndigheterna med uppgift om att exporten sker inom ramen för tullkreditsystemet. För att varorna skall kunna exporteras utfärdar de indiska myndigheterna en exporthandling i samband med att varorna avsänds. Detta dokument skall innehålla uppgift om bl.a. storleken på krediten inom ramen för tullkreditsystemet för exporttransaktionen i fråga. Vid denna tidpunkt vet exportören hur stor kredit han kommer att erhålla. Så snart tullmyndigheterna utfärdat en exporthandling kan de indiska myndigheterna inte längre påverka beviljandet av krediter inom ramen för tullkreditsystemet. Vid beräkningen av krediten inom ramen för tullkreditsystemet skall den tullkreditprocentsats användas som var tillämplig vid den tidpunkt då exportanmälan gjordes. Det finns således inget utrymme för ändringar i efterhand av kreditens storlek. |
| --- | --- |

(15)

För att komma i fråga för denna ordning måste ett företag exportera. Vid exporttillfället måste exportören lämna en förklaring till de indiska myndigheterna med uppgift om att exporten sker inom ramen för tullkreditsystemet. För att varorna skall kunna exporteras utfärdar de indiska myndigheterna en exporthandling i samband med att varorna avsänds. Detta dokument skall innehålla uppgift om bl.a. storleken på krediten inom ramen för tullkreditsystemet för exporttransaktionen i fråga. Vid denna tidpunkt vet exportören hur stor kredit han kommer att erhålla. Så snart tullmyndigheterna utfärdat en exporthandling kan de indiska myndigheterna inte längre påverka beviljandet av krediter inom ramen för tullkreditsystemet. Vid beräkningen av krediten inom ramen för tullkreditsystemet skall den tullkreditprocentsats användas som var tillämplig vid den tidpunkt då exportanmälan gjordes. Det finns således inget utrymme för ändringar i efterhand av kreditens storlek.

| (16) | Det konstaterades även att enligt indiska redovisningsprinciper är det möjligt att periodisera krediter inom ramen för tullkreditsystemet och bokföra dem som inkomster i affärsredovisningen när exportåtagandet uppfylls. |
| --- | --- |

(16)

Det konstaterades även att enligt indiska redovisningsprinciper är det möjligt att periodisera krediter inom ramen för tullkreditsystemet och bokföra dem som inkomster i affärsredovisningen när exportåtagandet uppfylls.

| (17) | Sådana krediter kan användas för betalning av tull för efterföljande import av alla slags varor som får införas utan begränsning, med undantag för kapitalvaror. Varor som importeras med hjälp av sådana krediter kan säljas på den inhemska marknaden (och belastas med omsättningsskatt) eller användas på annat sätt.
  Krediter inom ramen för tullkreditsystemet kan fritt överföras och gäller i en tolvmånadersperiod från och med utfärdandet. |
| --- | --- |

(17)

Sådana krediter kan användas för betalning av tull för efterföljande import av alla slags varor som får införas utan begränsning, med undantag för kapitalvaror. Varor som importeras med hjälp av sådana krediter kan säljas på den inhemska marknaden (och belastas med omsättningsskatt) eller användas på annat sätt.

Krediter inom ramen för tullkreditsystemet kan fritt överföras och gäller i en tolvmånadersperiod från och med utfärdandet.

| (18) | En ansökan om krediter inom ramen för tullkreditsystemet får omfatta upp till 25 exporttransaktioner eller, om den lämnas på elektronisk väg, ett obegränsat antal transaktioner. Det finns i praktiken inga fasta tidsfrister för ansökningar, eftersom de tidsfrister som avses i kapitel 4.47 i handboken över förfaranden volym I 2002–2007 alltid räknas från och med den senaste exporttransaktion som ingår i en viss ansökan om kredit inom ramen för tullkreditsystemet. |
| --- | --- |

(18)

En ansökan om krediter inom ramen för tullkreditsystemet får omfatta upp till 25 exporttransaktioner eller, om den lämnas på elektronisk väg, ett obegränsat antal transaktioner. Det finns i praktiken inga fasta tidsfrister för ansökningar, eftersom de tidsfrister som avses i kapitel 4.47 i handboken över förfaranden volym I 2002–2007 alltid räknas från och med den senaste exporttransaktion som ingår i en viss ansökan om kredit inom ramen för tullkreditsystemet.

| (19) | Huvuddragen i tullkreditsystemet har inte ändrats sedan den ursprungliga undersökningen och systemet utgör en subvention som är rättsligt knuten till ett exportresultat. Det fastställdes därför i den ursprungliga undersökningen att detta system är att anse som selektivt och utjämningsbart i enlighet med artikel 3.4 a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(19)

Huvuddragen i tullkreditsystemet har inte ändrats sedan den ursprungliga undersökningen och systemet utgör en subvention som är rättsligt knuten till ett exportresultat. Det fastställdes därför i den ursprungliga undersökningen att detta system är att anse som selektivt och utjämningsbart i enlighet med artikel 3.4 a i grundförordningen.

| (20) | I den ursprungliga undersökningen fastställdes subventionens storlek inom ramen för tullkreditsystemet på grundval av tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 28.1 i grundförordningen och tullkreditprocentsatsen låg till grund för subventionssatsen pro rata temporis. Eftersom den sökandes samarbetsvilja anses utgöra en förändring av omständigheterna i enlighet med artikel 22.4 i grundförordningen skall denna metod inte tillämpas så att den är till förfång för den sökande. |
| --- | --- |

(20)

I den ursprungliga undersökningen fastställdes subventionens storlek inom ramen för tullkreditsystemet på grundval av tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 28.1 i grundförordningen och tullkreditprocentsatsen låg till grund för subventionssatsen pro rata temporis. Eftersom den sökandes samarbetsvilja anses utgöra en förändring av omständigheterna i enlighet med artikel 22.4 i grundförordningen skall denna metod inte tillämpas så att den är till förfång för den sökande.

| (21) | I enlighet med artikel 2.2 och artikel 5 i grundförordningen beräknades storleken på den utjämningsbara subventionen som den fördel som konstaterats för mottagaren under undersökningsperioden. I detta avseende anses mottagaren erhålla förmånen då exporttransaktionen enligt denna ordning sker. Vid denna tidpunkt kan de indiska myndigheterna avstå från att driva in tullen, eftersom denna utgör ett finansiellt bidrag enligt artikel 2.1 a ii i grundförordningen. Såsom anges i skäl 15 så kan de indiska myndigheterna inte längre påverka beviljandet av eller storleken på subventionen när tullmyndigheterna väl utfärdat en exporthandling som innehåller uppgift om bl.a. storleken på krediten inom ramen för tullkreditsystemet för exporttransaktionen i fråga. Vidare anges det i skäl 15 att eventuella ändringar av tullkreditprocentsatsen som sker mellan det faktiska exporttillfället och utfärdandet av en tullkreditlicens inte kan inverka i efterhand på kreditens storlek. Dessutom kan företag enligt vad som anges i skäl 16 enligt indiska redovisningsprinciper periodisera krediter inom ramen för tullkreditsystemet och bokföra dem som inkomster när exportåtagandet uppfylls. Enbart det faktum att ett företag känner till att det kommer att ta emot en subvention inom ramen för tullkreditsystemet och förmåner enligt andra system gör dessutom att ett företag får en konkurrensfördel, eftersom det kan erbjuda lägre priser tack vare subventionerna. |
| --- | --- |

(21)

I enlighet med artikel 2.2 och artikel 5 i grundförordningen beräknades storleken på den utjämningsbara subventionen som den fördel som konstaterats för mottagaren under undersökningsperioden. I detta avseende anses mottagaren erhålla förmånen då exporttransaktionen enligt denna ordning sker. Vid denna tidpunkt kan de indiska myndigheterna avstå från att driva in tullen, eftersom denna utgör ett finansiellt bidrag enligt artikel 2.1 a ii i grundförordningen. Såsom anges i skäl 15 så kan de indiska myndigheterna inte längre påverka beviljandet av eller storleken på subventionen när tullmyndigheterna väl utfärdat en exporthandling som innehåller uppgift om bl.a. storleken på krediten inom ramen för tullkreditsystemet för exporttransaktionen i fråga. Vidare anges det i skäl 15 att eventuella ändringar av tullkreditprocentsatsen som sker mellan det faktiska exporttillfället och utfärdandet av en tullkreditlicens inte kan inverka i efterhand på kreditens storlek. Dessutom kan företag enligt vad som anges i skäl 16 enligt indiska redovisningsprinciper periodisera krediter inom ramen för tullkreditsystemet och bokföra dem som inkomster när exportåtagandet uppfylls. Enbart det faktum att ett företag känner till att det kommer att ta emot en subvention inom ramen för tullkreditsystemet och förmåner enligt andra system gör dessutom att ett företag får en konkurrensfördel, eftersom det kan erbjuda lägre priser tack vare subventionerna.

| (22) | Syftet med att införa en utjämningstull är emellertid att råda bot på illojalt handelsbruk som bygger på en otillbörlig konkurrensfördel. Mot bakgrund av ovanstående bör förmånerna inom ramen för tullkreditsystemet beräknas som summan av alla krediter som förvärvats i samband med exporttransaktioner inom ramen för denna ordning under undersökningsperioden. I enlighet med artikel 7.1 a i grundförordningen drogs alla avgifter som är nödvändiga för att erhålla subventionen av. |
| --- | --- |

(22)

Syftet med att införa en utjämningstull är emellertid att råda bot på illojalt handelsbruk som bygger på en otillbörlig konkurrensfördel. Mot bakgrund av ovanstående bör förmånerna inom ramen för tullkreditsystemet beräknas som summan av alla krediter som förvärvats i samband med exporttransaktioner inom ramen för denna ordning under undersökningsperioden. I enlighet med artikel 7.1 a i grundförordningen drogs alla avgifter som är nödvändiga för att erhålla subventionen av.

| (23) | Den sökande hävdade att endast krediter som beviljats inom ramen för tullkreditsystemet med avseende på exporttransaktioner rörande den berörda produkten är relevanta för beräkningen av subventionsmarginalen i den nu aktuella undersökningen. Enligt tullkreditsystemet finns det emellertid ingen skyldighet att begränsa användningen av krediter till att enbart omfatta tullfria insatsvaror som är knutna till en särskild produkt. Krediter inom ramen för tullkreditsystemet kan tvärtom fritt överföras och till och med säljas och användas för import av alla slags varor som får importeras utan begränsningar (insatsvarorna för den berörda produkten hör till denna kategori), med undantag för kapitalvaror. Den berörda produkten kan således komma i fråga för av alla krediter inom ramen för tullkreditsystemet. |
| --- | --- |

(23)

Den sökande hävdade att endast krediter som beviljats inom ramen för tullkreditsystemet med avseende på exporttransaktioner rörande den berörda produkten är relevanta för beräkningen av subventionsmarginalen i den nu aktuella undersökningen. Enligt tullkreditsystemet finns det emellertid ingen skyldighet att begränsa användningen av krediter till att enbart omfatta tullfria insatsvaror som är knutna till en särskild produkt. Krediter inom ramen för tullkreditsystemet kan tvärtom fritt överföras och till och med säljas och användas för import av alla slags varor som får importeras utan begränsningar (insatsvarorna för den berörda produkten hör till denna kategori), med undantag för kapitalvaror. Den berörda produkten kan således komma i fråga för av alla krediter inom ramen för tullkreditsystemet.

| (24) | Den sökande hävdade vidare att omsättningsskatten vid överföring av krediter inom ramen för tullkreditsystemet bör dras av som en kostnad vid fastställandet av subventionens storlek. Omsättningsskatten är emellertid inte nödvändigtvis en kostnad för att bli berättigad till eller för att erhålla subventioner i enlighet med artikel 7.1 a i grundförordningen. Omsättningsskatten är endast följden av ett rent affärsbeslut att avyttra en redan erhållen kredit inom ramen för tullkreditsystemet genom att sälja den, i stället för att använda den utan omsättningsskatt för att kompensera för tull på efterföljande import. Ansökningsavgifter för att erhålla krediter inom ramen för tullkreditsystemet är emellertid att anse som nödvändiga kostnader och får därför dras av. |
| --- | --- |

(24)

Den sökande hävdade vidare att omsättningsskatten vid överföring av krediter inom ramen för tullkreditsystemet bör dras av som en kostnad vid fastställandet av subventionens storlek. Omsättningsskatten är emellertid inte nödvändigtvis en kostnad för att bli berättigad till eller för att erhålla subventioner i enlighet med artikel 7.1 a i grundförordningen. Omsättningsskatten är endast följden av ett rent affärsbeslut att avyttra en redan erhållen kredit inom ramen för tullkreditsystemet genom att sälja den, i stället för att använda den utan omsättningsskatt för att kompensera för tull på efterföljande import. Ansökningsavgifter för att erhålla krediter inom ramen för tullkreditsystemet är emellertid att anse som nödvändiga kostnader och får därför dras av.

| (25) | Den sammanlagda subventionens värde (täljare) har fördelats på den sammanlagda exportförsäljningen under undersökningsperioden avseende översynen (nämnaren) i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen, eftersom subventionen inte beviljats för den producerade, exporterade eller transporterade volymen. Subventionsmarginalen för den sökande inom ramen för denna ordning uppgick till 3,3 %. |
| --- | --- |

(25)

Den sammanlagda subventionens värde (täljare) har fördelats på den sammanlagda exportförsäljningen under undersökningsperioden avseende översynen (nämnaren) i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen, eftersom subventionen inte beviljats för den producerade, exporterade eller transporterade volymen. Subventionsmarginalen för den sökande inom ramen för denna ordning uppgick till 3,3 %.

2.1.2   Systemet med befrielse från inkomstskatt

| (26) | Det konstaterades att den sökande använt sig av ett system för partiell befrielse från inkomstskatt på vinst av exportförsäljning under undersökningsperioden avseende översynen. Den rättsliga grunden för detta undantag finns i avsnitt 80HHC i lagen om inkomstskatt från 1961. |
| --- | --- |

(26)

Det konstaterades att den sökande använt sig av ett system för partiell befrielse från inkomstskatt på vinst av exportförsäljning under undersökningsperioden avseende översynen. Den rättsliga grunden för detta undantag finns i avsnitt 80HHC i lagen om inkomstskatt från 1961.

| (27) | Avsnitt 80HHC i lagen om inkomstskatt från 1961 upphörde att vara tillämplig från och med beskattningsåret 2005–2006 (dvs. räkenskapsåret 1 april 2004–31 mars 2005). Den sökande kommer således inte att kunna få några fördelar av denna ordning efter den 31 mars 2004. I enlighet med artikel 15.1 i grundförordningen skall denna ordning därför inte utjämnas. |
| --- | --- |

(27)

Avsnitt 80HHC i lagen om inkomstskatt från 1961 upphörde att vara tillämplig från och med beskattningsåret 2005–2006 (dvs. räkenskapsåret 1 april 2004–31 mars 2005). Den sökande kommer således inte att kunna få några fördelar av denna ordning efter den 31 mars 2004. I enlighet med artikel 15.1 i grundförordningen skall denna ordning därför inte utjämnas.

2.2   Ordningar som undersöktes i den ursprungliga undersökningen men som inte använts av företaget

2.2.1   Passbooksystemet

| (28) | Det konstaterades att den sökande inte hade använt sig av Passbooksystemet, vilket avskaffades den 1 april 1997 och ersattes av tullkreditsystemet. |
| --- | --- |

(28)

Det konstaterades att den sökande inte hade använt sig av Passbooksystemet, vilket avskaffades den 1 april 1997 och ersattes av tullkreditsystemet.

2.2.2   Förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror

| (29) | Det konstaterades att den sökande inte hade importerat kapitalvaror med hjälp av förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror och således inte hade använt sig av denna ordning. |
| --- | --- |

(29)

Det konstaterades att den sökande inte hade importerat kapitalvaror med hjälp av förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror och således inte hade använt sig av denna ordning.

2.2.3   Industriella frizoner för bearbetning på export och exportorienterade företag

| (30) | Det konstaterades att den sökande varken var belägen i en industriell frizon för bearbetning på export eller drev sin verksamhet som ett exportorienterat företag och således inte hade använt sig av denna ordning. |
| --- | --- |

(30)

Det konstaterades att den sökande varken var belägen i en industriell frizon för bearbetning på export eller drev sin verksamhet som ett exportorienterat företag och således inte hade använt sig av denna ordning.

2.3   Andra ordningar som den sökande använt sig av för den berörda produkten och som konstaterats vara utjämningsbara: Systemet med förhandslicenser för fysisk export

| (31) | Det konstaterades att den sökande använt sig av denna ordning under undersökningsperioden avseende översynen. Denna ordning beskrivs närmare i avsnitten 4.1.1–4.1.7 i dokumentet om export och importpolitiken 2002–2007 och i kapitel 4.1–4.30 i den därtill hörande handboken över förfaranden volym I 2002–2007. |
| --- | --- |

(31)

Det konstaterades att den sökande använt sig av denna ordning under undersökningsperioden avseende översynen. Denna ordning beskrivs närmare i avsnitten 4.1.1–4.1.7 i dokumentet om export och importpolitiken 2002–2007 och i kapitel 4.1–4.30 i den därtill hörande handboken över förfaranden volym I 2002–2007.

| (32) | Endast tillverkare-exportörer och handlare-exportörer som är knutna till tillverkare kan komma i fråga för denna ordning. |
| --- | --- |

(32)

Endast tillverkare-exportörer och handlare-exportörer som är knutna till tillverkare kan komma i fråga för denna ordning.

| (33) | Systemet med förhandslicenser för fysisk import gör det möjligt för företag att tullfritt importera insatsvaror som skall införlivas fysiskt i exportvaran. För att det skall vara möjligt för de indiska myndigheterna att företa kontroller har exportören laglig skyldighet att i ett särskilt format korrekt redovisa förbrukningen och användningen av importerade varor per licens (se kapitel 4.30 och tillägg 18 i handboken över förfaranden volym I 2002–2007), dvs. ett register över den faktiska förbrukningen. Både den tillåtna importen och den obligatoriska exportskyldigheten fastställs volym- och värdemässigt av de indiska myndigheterna och anges i en licens. Dessutom skall myndigheterna föra in transaktionerna i licensen vid import- och exporttillfället. Den tillåtna importvolymen inom ramen för denna ordning fastställs av de indiska myndigheterna på grundval av standardnormer för input/output, vilka anses bäst visa vilken mängd insatsvara som krävs för att tillverka en referenskvantitet av exportprodukten. Standardnormer för input/output finns för de flesta produkter, även den berörda produkten, och offentliggörs i handboken över förfaranden volym II 2002–2007. Importerade insatsvaror kan inte överföras och måste användas för att tillverka exportprodukten. Den obligatoriska exportskyldigheten måste uppfyllas inom en viss tidsfrist (18 månader med möjlighet till två förlängningar på 6 månader vardera). |
| --- | --- |

(33)

Systemet med förhandslicenser för fysisk import gör det möjligt för företag att tullfritt importera insatsvaror som skall införlivas fysiskt i exportvaran. För att det skall vara möjligt för de indiska myndigheterna att företa kontroller har exportören laglig skyldighet att i ett särskilt format korrekt redovisa förbrukningen och användningen av importerade varor per licens (se kapitel 4.30 och tillägg 18 i handboken över förfaranden volym I 2002–2007), dvs. ett register över den faktiska förbrukningen. Både den tillåtna importen och den obligatoriska exportskyldigheten fastställs volym- och värdemässigt av de indiska myndigheterna och anges i en licens. Dessutom skall myndigheterna föra in transaktionerna i licensen vid import- och exporttillfället. Den tillåtna importvolymen inom ramen för denna ordning fastställs av de indiska myndigheterna på grundval av standardnormer för input/output, vilka anses bäst visa vilken mängd insatsvara som krävs för att tillverka en referenskvantitet av exportprodukten. Standardnormer för input/output finns för de flesta produkter, även den berörda produkten, och offentliggörs i handboken över förfaranden volym II 2002–2007. Importerade insatsvaror kan inte överföras och måste användas för att tillverka exportprodukten. Den obligatoriska exportskyldigheten måste uppfyllas inom en viss tidsfrist (18 månader med möjlighet till två förlängningar på 6 månader vardera).

| (34) | Under undersökningen avseende översynen fastställdes det att de insatsvaror som den sökande importerat tullfritt inom ramen för denna ordning och för den tillåtna importmängden enligt standardnormen för input/output överskred den mängd material som behövdes för att tillverka exportprodukten. Standardnormen för input/output för den berörda produkten var således inte tillräckligt exakt. Den sökandes förbrukningsregister överensstämde dessutom inte med företagets faktiska förbrukning. Den sökande hade nämligen i sitt register, felaktigt, använt sig av de indiska myndigheternas mer generösa standardnormer för input/output, fastän företaget i själva verket förbrukat färre insatsvaror för tillverkningen av referenskvantiteten av exportprodukten. Varken den sökande eller de indiska myndigheterna kunde påvisa att befrielsen från importtull inte ledde till en alltför stor avskrivning. |
| --- | --- |

(34)

Under undersökningen avseende översynen fastställdes det att de insatsvaror som den sökande importerat tullfritt inom ramen för denna ordning och för den tillåtna importmängden enligt standardnormen för input/output överskred den mängd material som behövdes för att tillverka exportprodukten. Standardnormen för input/output för den berörda produkten var således inte tillräckligt exakt. Den sökandes förbrukningsregister överensstämde dessutom inte med företagets faktiska förbrukning. Den sökande hade nämligen i sitt register, felaktigt, använt sig av de indiska myndigheternas mer generösa standardnormer för input/output, fastän företaget i själva verket förbrukat färre insatsvaror för tillverkningen av referenskvantiteten av exportprodukten. Varken den sökande eller de indiska myndigheterna kunde påvisa att befrielsen från importtull inte ledde till en alltför stor avskrivning.

| (35) | Befrielsen från importtull utgör en subvention i enlighet med artikel 2.1 a ii och 2.2 i grundförordningen, dvs. ett finansiellt bidrag från de indiska myndigheterna som gav den sökande en förmån. Systemet med förhandslicenser för fysisk export är dessutom rättsligt knutet till ett exportresultat och anses därför vara selektivt och utjämningsbart i enlighet med artikel 3.4 a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(35)

Befrielsen från importtull utgör en subvention i enlighet med artikel 2.1 a ii och 2.2 i grundförordningen, dvs. ett finansiellt bidrag från de indiska myndigheterna som gav den sökande en förmån. Systemet med förhandslicenser för fysisk export är dessutom rättsligt knutet till ett exportresultat och anses därför vara selektivt och utjämningsbart i enlighet med artikel 3.4 a i grundförordningen.

| (36) | Denna ordning kan inte anses utgöra ett tillåtet tullrestitutionssystem eller restitutionssystem som tillåter substitution i enlighet med artikel 2.1 a ii i grundförordningen. Den uppfyller inte de strikta reglerna i bilaga I i, bilaga II (definition av och regler rörande restitutionssystem) och bilaga III (definition av och regler rörande restitutionssystem som tillåter subvention) i grundförordningen. De indiska myndigheterna tillämpade inte sitt kontrollsystem eller förfarande effektivt för att kunna avgöra vilka insatsvaror och vilka mängder som förbrukats vid tillverkningen av den exporterade produkten (se bilaga II.II.4 i grundförordningen och när det gäller restitutionssystem som tillåter substitution bilaga III.II.2 i grundförordningen). Standardnormerna för input/output för den berörda produkten var inte tillräckligt exakta och kan därför inte anses utgöra ett kontrollsystem för den faktiska förbrukningen. Det förekom ingen effektiv kontroll som byggde på ett korrekt fört register över den faktiska förbrukningen. De indiska myndigheterna företog inte heller några ytterligare granskningar som grundade sig på de insatsvaror som faktiskt förbrukats, vilket de normalt sett borde ha gjort när det saknas ett effektivt kontrollsystem (se bilaga II.II.5 och bilaga III.II.3 i grundförordningen), och de kunde inte heller påvisa att det inte förekom någon alltför stor avskrivning. |
| --- | --- |

(36)

Denna ordning kan inte anses utgöra ett tillåtet tullrestitutionssystem eller restitutionssystem som tillåter substitution i enlighet med artikel 2.1 a ii i grundförordningen. Den uppfyller inte de strikta reglerna i bilaga I i, bilaga II (definition av och regler rörande restitutionssystem) och bilaga III (definition av och regler rörande restitutionssystem som tillåter subvention) i grundförordningen. De indiska myndigheterna tillämpade inte sitt kontrollsystem eller förfarande effektivt för att kunna avgöra vilka insatsvaror och vilka mängder som förbrukats vid tillverkningen av den exporterade produkten (se bilaga II.II.4 i grundförordningen och när det gäller restitutionssystem som tillåter substitution bilaga III.II.2 i grundförordningen). Standardnormerna för input/output för den berörda produkten var inte tillräckligt exakta och kan därför inte anses utgöra ett kontrollsystem för den faktiska förbrukningen. Det förekom ingen effektiv kontroll som byggde på ett korrekt fört register över den faktiska förbrukningen. De indiska myndigheterna företog inte heller några ytterligare granskningar som grundade sig på de insatsvaror som faktiskt förbrukats, vilket de normalt sett borde ha gjort när det saknas ett effektivt kontrollsystem (se bilaga II.II.5 och bilaga III.II.3 i grundförordningen), och de kunde inte heller påvisa att det inte förekom någon alltför stor avskrivning.

| (37) | Efter meddelandet av uppgifter hävdade den sökande att systemet med förhandslicenser för fysisk export fungerade som ett tillåtet restitutionssystem respektive restitutionssystem som tillåter subventioner. Den sökande hävdade utan att lämna någon ny faktisk bevisning eller några underbyggda påståenden att de indiska myndigheterna hade infört en tillräcklig kontroll i överensstämmelse med grundförordningen. I detta sammanhang hänvisade den sökande till följande kontrollmöjligheter som står till förfogande för de indiska myndigheterna, nämligen enligt påstående exakta standardnormer för input/output för den berörda produkten, kvantitativa upplysningar om insatsvaror och de färdiga produkterna i import- och exportdokumenten (export- och importhandlingarna), ett register över tullgarantier vid import och export inom ramen för systemet med förhandslicenser för fysisk export, ett register över den faktiska förbrukningen (se skäl 33), ett DEECB-register (Duty Entitlement Export Certification book) och ytterligare kontrollmekanismer som de indiska myndigheterna använder sig av i samband med förvaltningen av punktskatter (för att säkerställa att det inte felaktigt begärs punktskattekrediter (s.k. CENVAT-krediter) för material till insatsvaror som importeras tullfritt inom ramen för systemet med förhandslicenser. Den sökande ansåg vidare att kommissionen borde kvantifiera hur inexakt standardnormen för input/output var. Den sökande hävdade dessutom att det inte var nödvändigt att kontrollsystemet klarade att fastställa ett samband mellan det importerade materialet och den färdiga produkten för varje enskild sändning för att det skulle kunna anses överensstämma med grundförordningen. Slutligen påstod den sökande att kommissionen inte kunde införa utjämningsåtgärder avseende systemet med förhandslicenser för fysisk export, eftersom den är bunden av resultaten av tidigare undersökningar. |
| --- | --- |

(37)

Efter meddelandet av uppgifter hävdade den sökande att systemet med förhandslicenser för fysisk export fungerade som ett tillåtet restitutionssystem respektive restitutionssystem som tillåter subventioner. Den sökande hävdade utan att lämna någon ny faktisk bevisning eller några underbyggda påståenden att de indiska myndigheterna hade infört en tillräcklig kontroll i överensstämmelse med grundförordningen. I detta sammanhang hänvisade den sökande till följande kontrollmöjligheter som står till förfogande för de indiska myndigheterna, nämligen enligt påstående exakta standardnormer för input/output för den berörda produkten, kvantitativa upplysningar om insatsvaror och de färdiga produkterna i import- och exportdokumenten (export- och importhandlingarna), ett register över tullgarantier vid import och export inom ramen för systemet med förhandslicenser för fysisk export, ett register över den faktiska förbrukningen (se skäl 33), ett DEECB-register (Duty Entitlement Export Certification book) och ytterligare kontrollmekanismer som de indiska myndigheterna använder sig av i samband med förvaltningen av punktskatter (för att säkerställa att det inte felaktigt begärs punktskattekrediter (s.k. CENVAT-krediter) för material till insatsvaror som importeras tullfritt inom ramen för systemet med förhandslicenser. Den sökande ansåg vidare att kommissionen borde kvantifiera hur inexakt standardnormen för input/output var. Den sökande hävdade dessutom att det inte var nödvändigt att kontrollsystemet klarade att fastställa ett samband mellan det importerade materialet och den färdiga produkten för varje enskild sändning för att det skulle kunna anses överensstämma med grundförordningen. Slutligen påstod den sökande att kommissionen inte kunde införa utjämningsåtgärder avseende systemet med förhandslicenser för fysisk export, eftersom den är bunden av resultaten av tidigare undersökningar.

| (38) | Den sökandes ståndpunkt, som sammanfattas i skäl 37, ändrar inte kommissionens slutsats rörande systemet med förhandslicenser för fysisk export. Den sökande har inte nekat till att de indiska myndigheterna i det nu aktuella fallet i praktiken, om än inte rättsligt, inte använt sig av ett effektivt system för kontroll av den faktiska förbrukningen. Det fastställdes vid undersökningen på grundval av uppgifter om den faktiska förbrukningen från den sökande att standardnormen för input/output för den berörda produkten inte är tillräckligt exakt (se skäl 34). Den sökande är medveten om detta och bekräftade detta till kontrollgruppen under undersökningen. Kommissionen har inte till uppgift att fastställa hur inexakt standardnormen för input/output är, utan den skall endast på grundval av tillräcklig bevisning avvisa påståendet att standardnormerna var exakta. Den sökande lämnade dessutom inte heller någon bevisning för att den förde något register eller hade någon annan dokumentation som gjorde det möjligt för de indiska myndigheterna att kontrollera den faktiska förbrukningen, och inte enbart förbrukningen enligt standardnormerna, i samband med systemet med förhandslicenser för fysisk export. De indiska myndigheterna var således tvungna att förlita sig på de inexakta standardnormerna när det gällde kontrollen av de kvantiteter som förbrukats vid tillverkningen av den exporterade produkten. Kommissionen anser att detta inte är tillräckligt för att kraven på ett effektivt kontrollsystem i enlighet med bilagorna II och III till grundförordningen skall anses vara uppfyllda. |
| --- | --- |

(38)

Den sökandes ståndpunkt, som sammanfattas i skäl 37, ändrar inte kommissionens slutsats rörande systemet med förhandslicenser för fysisk export. Den sökande har inte nekat till att de indiska myndigheterna i det nu aktuella fallet i praktiken, om än inte rättsligt, inte använt sig av ett effektivt system för kontroll av den faktiska förbrukningen. Det fastställdes vid undersökningen på grundval av uppgifter om den faktiska förbrukningen från den sökande att standardnormen för input/output för den berörda produkten inte är tillräckligt exakt (se skäl 34). Den sökande är medveten om detta och bekräftade detta till kontrollgruppen under undersökningen. Kommissionen har inte till uppgift att fastställa hur inexakt standardnormen för input/output är, utan den skall endast på grundval av tillräcklig bevisning avvisa påståendet att standardnormerna var exakta. Den sökande lämnade dessutom inte heller någon bevisning för att den förde något register eller hade någon annan dokumentation som gjorde det möjligt för de indiska myndigheterna att kontrollera den faktiska förbrukningen, och inte enbart förbrukningen enligt standardnormerna, i samband med systemet med förhandslicenser för fysisk export. De indiska myndigheterna var således tvungna att förlita sig på de inexakta standardnormerna när det gällde kontrollen av de kvantiteter som förbrukats vid tillverkningen av den exporterade produkten. Kommissionen anser att detta inte är tillräckligt för att kraven på ett effektivt kontrollsystem i enlighet med bilagorna II och III till grundförordningen skall anses vara uppfyllda.

| (39) | Den sökande kunde inte påvisa att punktskattekontrollerna av CENVAT-krediter gav några upplysningar om sambandet mellan insatsvaror och exporterade produkter. Kommissionen anser därför att dessa kontroller inte är att anse som kontrollsystem i enlighet med bilagorna II och III till grundförordningen. DEECB-registret upphävdes dessutom genom dokumentet om export och importpolitiken 2002–2007 och utgör i motsats till vad den sökande hävdar inte längre ett relevant kontrollinstrument. Det kunde dessutom inte heller påvisas att de uppgifter som den sökande infört i DEECB-registret avsåg den faktiska förbrukningen. Det lämnades heller ingen bevisning för att de indiska myndigheterna tillämpade något annat effektivt system som tillräckligt exakt kunde fastställa ett samband mellan importerade insatsvaror och exporterade produkter, dvs. annat än på grundval av överdrivet generösa standardnormer. I detta sammanhang är det att märka att ett kontrollsystem måste tillämpas för varje enskild sändning för att det skall överensstämma den norm som fastställs i dokumentet om export och importpolitiken 2002–2007 (se skäl 33). Det är dessutom endast med hjälp av en sådan norm som kontrollmyndigheterna kan kontrollera att de strikta regler för restitutionssystem respektive restitutionssystem som tillåter substitution uppfylls. I enlighet med bilaga I punkt i i grundförordningen är restitutionssystem som tillåter substitution endast tillåtna i särskilda fall och under förutsättning att importen av substitutionsimporten och motsvarande exporttransaktion sker inom högts två år. |
| --- | --- |

(39)

Den sökande kunde inte påvisa att punktskattekontrollerna av CENVAT-krediter gav några upplysningar om sambandet mellan insatsvaror och exporterade produkter. Kommissionen anser därför att dessa kontroller inte är att anse som kontrollsystem i enlighet med bilagorna II och III till grundförordningen. DEECB-registret upphävdes dessutom genom dokumentet om export och importpolitiken 2002–2007 och utgör i motsats till vad den sökande hävdar inte längre ett relevant kontrollinstrument. Det kunde dessutom inte heller påvisas att de uppgifter som den sökande infört i DEECB-registret avsåg den faktiska förbrukningen. Det lämnades heller ingen bevisning för att de indiska myndigheterna tillämpade något annat effektivt system som tillräckligt exakt kunde fastställa ett samband mellan importerade insatsvaror och exporterade produkter, dvs. annat än på grundval av överdrivet generösa standardnormer. I detta sammanhang är det att märka att ett kontrollsystem måste tillämpas för varje enskild sändning för att det skall överensstämma den norm som fastställs i dokumentet om export och importpolitiken 2002–2007 (se skäl 33). Det är dessutom endast med hjälp av en sådan norm som kontrollmyndigheterna kan kontrollera att de strikta regler för restitutionssystem respektive restitutionssystem som tillåter substitution uppfylls. I enlighet med bilaga I punkt i i grundförordningen är restitutionssystem som tillåter substitution endast tillåtna i särskilda fall och under förutsättning att importen av substitutionsimporten och motsvarande exporttransaktion sker inom högts två år.

| (40) | När det gäller systemet med förhandslicenser för fysisk export är kommissionen inte bunden av tidigare undersökningar. Detta system har aldrig undersökts på grundval av fakta liknande dem som fastställts under den nu aktuella undersökningen, särskilt inte med hänvisning till de inexakta standardnormerna för input/output för den berörda produkten. |
| --- | --- |

(40)

När det gäller systemet med förhandslicenser för fysisk export är kommissionen inte bunden av tidigare undersökningar. Detta system har aldrig undersökts på grundval av fakta liknande dem som fastställts under den nu aktuella undersökningen, särskilt inte med hänvisning till de inexakta standardnormerna för input/output för den berörda produkten.

| (41) | Eftersom det inte finns något tillåtet tullrestitutionssystem eller restitutionssystem som tillåter subvention och med hänsyn till att kontrollsystemet inte är effektivt för på sitt ändamål i detta fall utgörs den utjämningsbara förmånen följaktligen av avskrivningen av de samlade importtullar som normalt sett skulle tagits ut vid införseln. |
| --- | --- |

(41)

Eftersom det inte finns något tillåtet tullrestitutionssystem eller restitutionssystem som tillåter subvention och med hänsyn till att kontrollsystemet inte är effektivt för på sitt ändamål i detta fall utgörs den utjämningsbara förmånen följaktligen av avskrivningen av de samlade importtullar som normalt sett skulle tagits ut vid införseln.

| (42) | Subventionsbeloppet beräknades på grundval av uteblivna importtullar (grundläggande tull jämte tilläggstull) på det material som importerats inom ramen för systemet med förhandslicenser för fysisk export under undersökningsperioden avseende översynen, med avdrag för avgifter som är nödvändiga för att erhålla subventionen i enlighet med artikel 7.1 a i grundförordningen (täljare). Detta belopp har fördelats i proportion till den exportomsättning som den berörda produkten gav upphov till under undersökningsperioden avseende översynen i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen (nämnare), eftersom subventionen inte beviljats för den producerade, exporterade eller transporterade volymen. På denna grundval fastställdes subventionen till 22 %. |
| --- | --- |

(42)

Subventionsbeloppet beräknades på grundval av uteblivna importtullar (grundläggande tull jämte tilläggstull) på det material som importerats inom ramen för systemet med förhandslicenser för fysisk export under undersökningsperioden avseende översynen, med avdrag för avgifter som är nödvändiga för att erhålla subventionen i enlighet med artikel 7.1 a i grundförordningen (täljare). Detta belopp har fördelats i proportion till den exportomsättning som den berörda produkten gav upphov till under undersökningsperioden avseende översynen i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen (nämnare), eftersom subventionen inte beviljats för den producerade, exporterade eller transporterade volymen. På denna grundval fastställdes subventionen till 22 %.

3.   Sammanlagt utjämningsbart subventionsbelopp

| (43) | Med hänsyn till undersökningsresultaten rörande de nämnda ordningarna fastställs det utjämningsbara subventionsbeloppet för den sökande till följande:








  (%) |
| --- | --- |
| | Tullkreditsystemet | Systemet med förhandslicenser för fysisk export | Totalt |
| Nestor Pharmaceuticals Ltd | 3,3 | 22 | 25,3 |

(43)

Med hänsyn till undersökningsresultaten rörande de nämnda ordningarna fastställs det utjämningsbara subventionsbeloppet för den sökande till följande:

(%)

Tullkreditsystemet

Systemet med förhandslicenser för fysisk export

Totalt

Nestor Pharmaceuticals Ltd

3,3

22

25,3

| (44) | I enlighet med artikel 15.1 i grundförordningen bör storleken på utjämningstullen understiga det sammanlagda utjämningsbara subventionsbeloppet om en sådan lägre tull är tillräcklig för att undanröja den skada som vållas gemenskapsindustrin. I den ursprungliga undersökningen fastställdes en genomsnittlig nivå för undanröjande av skada på 14,6 %. Den sökande begärde inte någon översyn av undersökningsresultaten beträffande skada. Således får inte den utjämningstull som fastställs i den nu aktuella undersökningen överstiga den nivå för undanröjande av skada som fastställdes i den ursprungliga undersökningen. |
| --- | --- |

(44)

I enlighet med artikel 15.1 i grundförordningen bör storleken på utjämningstullen understiga det sammanlagda utjämningsbara subventionsbeloppet om en sådan lägre tull är tillräcklig för att undanröja den skada som vållas gemenskapsindustrin. I den ursprungliga undersökningen fastställdes en genomsnittlig nivå för undanröjande av skada på 14,6 %. Den sökande begärde inte någon översyn av undersökningsresultaten beträffande skada. Således får inte den utjämningstull som fastställs i den nu aktuella undersökningen överstiga den nivå för undanröjande av skada som fastställdes i den ursprungliga undersökningen.

E.   AVSLUTANDE AV DEN PÅSKYNDADE ÖVERSYNEN

| (45) | På grundval av resultaten av denna undersökning avseende översynen fastställs det att import till gemenskapen av den berörda produkten, som tillverkats och exporterats av den sökande, bör fortsätta att omfattas av en utjämningstull motsvarande den nivå för undanröjande av skada som fastställdes i den ursprungliga undersökningen. |
| --- | --- |

(45)

På grundval av resultaten av denna undersökning avseende översynen fastställs det att import till gemenskapen av den berörda produkten, som tillverkats och exporterats av den sökande, bör fortsätta att omfattas av en utjämningstull motsvarande den nivå för undanröjande av skada som fastställdes i den ursprungliga undersökningen.

| (46) | Med hänsyn till att denna tullsats redan är tillämplig på alla företag som inte nämns individuellt i artikel 1.2 i rådets förordning (EG) nr 2164/98 bör den förordningen inte ändras. Den påskyndade översynen avseende den sökande bör därför avslutas. |
| --- | --- |

(46)

Med hänsyn till att denna tullsats redan är tillämplig på alla företag som inte nämns individuellt i artikel 1.2 i rådets förordning (EG) nr 2164/98 bör den förordningen inte ändras. Den påskyndade översynen avseende den sökande bör därför avslutas.

F.   MEDDELANDE AV UPPGIFTER

| (47) | Den sökande och de indiska myndigheterna underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden på grundval av vilka kommissionen avsåg att föreslå att den påskyndade översynen skulle avslutas. De gavs även möjlighet att lämna synpunkter inom en skälig tidsfrist. De indiska myndigheterna lämnade inga synpunkter. Den sökandes synpunkter rörande meddelandet av uppgifter, vilka endast avser systemet med förhandslicenser för fysisk export, beaktades (se skälen 37–40). |
| --- | --- |

(47)

Den sökande och de indiska myndigheterna underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden på grundval av vilka kommissionen avsåg att föreslå att den påskyndade översynen skulle avslutas. De gavs även möjlighet att lämna synpunkter inom en skälig tidsfrist. De indiska myndigheterna lämnade inga synpunkter. Den sökandes synpunkter rörande meddelandet av uppgifter, vilka endast avser systemet med förhandslicenser för fysisk export, beaktades (se skälen 37–40).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Enda artikel

Den påskyndade översynen av rådets förordning (EG) nr 2164/98 beträffande Nestor Pharmaceuticals Limited avslutas härmed.

Utfärdat i Bryssel den 18 oktober 2004.

På kommissionens vägnar

Pascal LAMY

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 288, 21.10.1997, s. 1. Förordningen senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 461/2004 (EUT L 77, 13.3.2004, s. 12).

1

(2)  EGT L 273, 9.10.1998, s. 1.

2

(3)  EUT C 102, 29.4.2003, s. 6.

3

(4)  Tillkännagivande nr 1/2002–07 av den 31 mars 2002 från det indiska ministeriet för handel och industri.

4

---

| 4.12.2004 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 359/61 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2004

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 359/61

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 3 december 2004

om ändring av beslut 2003/526/EG när det gäller skyddsåtgärder mot klassisk svinpest i Nordrhein-Westfalen i Tyskland och i Slovakien

(delgivet med nr K(2004) 4506)

(Text av betydelse för EES)

(2004/831/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets direktiv 90/425/EEG av den 26 juni 1990 om veterinära och avelstekniska kontroller i handeln med vissa levande djur och varor inom gemenskapen med sikte på att förverkliga den inre marknaden (1), särskilt artikel 10.4 i detta, och

av följande skäl:

| (1) | På grund av utbrotten av klassisk svinpest i vissa medlemsstater antog kommissionen beslut 2003/526/EG av den 18 juli 2003 om skyddsåtgärder mot klassisk svinpest i vissa medlemsstater (2). I det beslutet föreskrivs vissa ytterligare skyddsåtgärder för att bekämpa sjukdomen. |
| --- | --- |

(1)

På grund av utbrotten av klassisk svinpest i vissa medlemsstater antog kommissionen beslut 2003/526/EG av den 18 juli 2003 om skyddsåtgärder mot klassisk svinpest i vissa medlemsstater (2). I det beslutet föreskrivs vissa ytterligare skyddsåtgärder för att bekämpa sjukdomen.

| (2) | Situationen i fråga om klassisk svinpest i Nordrhein-Westfalen i Tyskland har förbättrats avsevärt. De bestämmelser som antogs genom beslut 2003/526/EG avseende Nordrhein-Westfalen bör därför inte längre tillämpas. |
| --- | --- |

(2)

Situationen i fråga om klassisk svinpest i Nordrhein-Westfalen i Tyskland har förbättrats avsevärt. De bestämmelser som antogs genom beslut 2003/526/EG avseende Nordrhein-Westfalen bör därför inte längre tillämpas.

| (3) | I Slovakien har ett fall av klassisk svinpest nyligen konstaterats bland viltlevande svin i distriktet Vel’ký Krtíš, som tidigare inte berörts av sjukdomen. Därför bör beslut 2003/526/EG ändras för att ta hänsyn till den epidemiologiska situationen i denna medlemsstat. |
| --- | --- |

(3)

I Slovakien har ett fall av klassisk svinpest nyligen konstaterats bland viltlevande svin i distriktet Vel’ký Krtíš, som tidigare inte berörts av sjukdomen. Därför bör beslut 2003/526/EG ändras för att ta hänsyn till den epidemiologiska situationen i denna medlemsstat.

| (4) | Med tanke på den allmänna sjukdomssituationen i Frankrike, Tyskland och Luxemburg när det gäller klassisk svinpest bör giltigheten för beslut 2003/526/EG förlängas. |
| --- | --- |

(4)

Med tanke på den allmänna sjukdomssituationen i Frankrike, Tyskland och Luxemburg när det gäller klassisk svinpest bör giltigheten för beslut 2003/526/EG förlängas.

| (5) | Beslut 2003/526/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

Beslut 2003/526/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Beslut 2003/526/EG ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 11 skall ”31 oktober 2004” ersättas med ”30 april 2005”. |
| --- | --- |

1.

I artikel 11 skall ”31 oktober 2004” ersättas med ”30 april 2005”.

| 2. | Bilagan till beslut 2003/526/EG skall ändras på följande sätt:






  — | I del I skall punkt 1A tas bort. |
| --- | --- | --- |

2.

Bilagan till beslut 2003/526/EG skall ändras på följande sätt:

—

I del I skall punkt 1A tas bort.

| — | Texten i del II skall ersättas med följande:

  ”Områden i Slovakien som det hänvisas till i artiklarna 2, 3, 5, 7 och 8
  Veterinärdistriktet och livsmedelförvaltningsområdet Trnava (distrikten Piešt’any, Hlohovec och Trnava); Levice (distriktet Levice); Nitra (distrikten Nitra och Zlaté Moravce); Topoľčany (distriktet Topoľčany); Nové Mesto nad Váhom (distriktet Nové Mesto nad Váhom); Trenčín (distrikten Trenčín och Bánovce nad Bebravou) Prievidza (distrikten Prievidza och Partizánske); Púchov (distrikten Púchov och Ilava); Žiar nad Hronom (distrikten Žiar nad Hronom, Zarnovica och Banská Štiavnica); Zvolen (distrikten Zvolen och Detva); Banská Bystrica (distrikten Banská Bystrica och Brezno); Lučenec (distrikten Lučenec och Poltár); Vel’ký Krtíš.” |
| --- | --- |

—

Texten i del II skall ersättas med följande:

”Områden i Slovakien som det hänvisas till i artiklarna 2, 3, 5, 7 och 8

Veterinärdistriktet och livsmedelförvaltningsområdet Trnava (distrikten Piešt’any, Hlohovec och Trnava); Levice (distriktet Levice); Nitra (distrikten Nitra och Zlaté Moravce); Topoľčany (distriktet Topoľčany); Nové Mesto nad Váhom (distriktet Nové Mesto nad Váhom); Trenčín (distrikten Trenčín och Bánovce nad Bebravou) Prievidza (distrikten Prievidza och Partizánske); Púchov (distrikten Púchov och Ilava); Žiar nad Hronom (distrikten Žiar nad Hronom, Zarnovica och Banská Štiavnica); Zvolen (distrikten Zvolen och Detva); Banská Bystrica (distrikten Banská Bystrica och Brezno); Lučenec (distrikten Lučenec och Poltár); Vel’ký Krtíš.”

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 3 december 2004.

På kommissionens vägnar

Markos KYPRIANOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 224, 18.8.1990, s. 29. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/33/EG (EGT L 315, 19.11.2002, s. 14).

1

(2)  EUT L 183, 22.7.2003, s. 46. Beslutet senast ändrat genom beslut 2004/625/EG (EUT L 280, 31.8.2004, s. 36).

2

---

| 4.12.2004 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 359/62 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2004

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 359/62

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 3 december 2004

om att godkänna planerna för utrotning av klassisk svinpest hos vildlevande svin och nödvaccinering av sådana svin i norra Vogeserna i Frankrike

(delgivet med nr K(2004) 4538)

(Endast den franska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2004/832/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets direktiv 2001/89/EG av den 23 oktober 2001 om gemenskapsåtgärder för bekämpning av klassisk svinpest (1), särskilt artikel 16.1 andra stycket och artikel 20.2 i detta, och

av följande skäl:

| (1) | År 2002 bekräftades utbrott av klassisk svinpest i den vildlevande svinpopulationen i departementen Moselle och Meurthe-et-Moselle i Frankrike. Vid den tidpunkten förekom sjukdomen endast i området kring Thionville i norra delen av Moselle. I detta område tycks sjukdomen nu vara helt under kontroll. |
| --- | --- |

(1)

År 2002 bekräftades utbrott av klassisk svinpest i den vildlevande svinpopulationen i departementen Moselle och Meurthe-et-Moselle i Frankrike. Vid den tidpunkten förekom sjukdomen endast i området kring Thionville i norra delen av Moselle. I detta område tycks sjukdomen nu vara helt under kontroll.

| (2) | Genom kommissionens beslut 2002/626/EG (2) godkändes den plan som lagts fram av Frankrike för utrotning av klassisk svinpest hos vildlevande svin i departementen Moselle och Meurthe-et-Moselle. |
| --- | --- |

(2)

Genom kommissionens beslut 2002/626/EG (2) godkändes den plan som lagts fram av Frankrike för utrotning av klassisk svinpest hos vildlevande svin i departementen Moselle och Meurthe-et-Moselle.

| (3) | Frankrike införde också ett kraftfullt program för övervakning av svinpest bland vildlevande svin i departementen Ardennes, Meurthe-et-Moselle, Moselle och Bas-Rhin och i angränsande områden i Belgien, Tyskland och Luxemburg. Detta program pågår fortfarande. |
| --- | --- |

(3)

Frankrike införde också ett kraftfullt program för övervakning av svinpest bland vildlevande svin i departementen Ardennes, Meurthe-et-Moselle, Moselle och Bas-Rhin och i angränsande områden i Belgien, Tyskland och Luxemburg. Detta program pågår fortfarande.

| (4) | Utbrott av klassisk svinpest bekräftades senare också bland vildlevande svin i Bas-Rhin och sjukdomen spred sig till nordöstra delen av Moselle i norra Vogeserna. Det konstaterades att denna andra epidemi orsakades av en annan virusstam och utvecklades på ett sätt som skilde sig från den som konstaterats i området kring Thionville. |
| --- | --- |

(4)

Utbrott av klassisk svinpest bekräftades senare också bland vildlevande svin i Bas-Rhin och sjukdomen spred sig till nordöstra delen av Moselle i norra Vogeserna. Det konstaterades att denna andra epidemi orsakades av en annan virusstam och utvecklades på ett sätt som skilde sig från den som konstaterats i området kring Thionville.

| (5) | Frankrike har följaktligen nu lagt fram en plan för utrotning av klassisk svinpest bland vildlevande svin i området norra Vogeserna. Dessutom har medlemsstaten, då den har för avsikt att inleda vaccinering av de vildlevande svinen i detta område, lagt fram en plan för nödvaccinering. |
| --- | --- |

(5)

Frankrike har följaktligen nu lagt fram en plan för utrotning av klassisk svinpest bland vildlevande svin i området norra Vogeserna. Dessutom har medlemsstaten, då den har för avsikt att inleda vaccinering av de vildlevande svinen i detta område, lagt fram en plan för nödvaccinering.

| (6) | De franska myndigheterna har godkänt användning av ett försvagat levande vaccin mot klassisk svinpest (stam C) i form av oralt vaccin som de vildlevande svinen får i sig genom utlagd åtel. |
| --- | --- |

(6)

De franska myndigheterna har godkänt användning av ett försvagat levande vaccin mot klassisk svinpest (stam C) i form av oralt vaccin som de vildlevande svinen får i sig genom utlagd åtel.

| (7) | Planerna för utrotning av klassisk svinpest bland vildlevande svin och för nödvaccinering av sådana svin i området norra Vogeserna, vilka lagts fram av Frankrike, har undersökts och befunnits uppfylla kraven i direktiv 2001/89/EG. |
| --- | --- |

(7)

Planerna för utrotning av klassisk svinpest bland vildlevande svin och för nödvaccinering av sådana svin i området norra Vogeserna, vilka lagts fram av Frankrike, har undersökts och befunnits uppfylla kraven i direktiv 2001/89/EG.

| (8) | Det är för öppenhetens skull lämpligt att i detta beslut ange de geografiska områden där planerna för utrotning respektive nödvaccinering skall genomföras. |
| --- | --- |

(8)

Det är för öppenhetens skull lämpligt att i detta beslut ange de geografiska områden där planerna för utrotning respektive nödvaccinering skall genomföras.

| (9) | De åtgärder som föreskrivs genom detta beslut är förenliga med yttrandet från Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(9)

De åtgärder som föreskrivs genom detta beslut är förenliga med yttrandet från Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den plan som Frankrike har lagt fram för utrotning av klassisk svinpest bland vildlevande svin i det område som anges i punkt 1 i bilagan godkänns.

Artikel 2

Den plan som Frankrike har lagt fram för nödvaccinering av vildlevande svin i det område som anges i punkt 2 i bilagan godkänns.

Artikel 3

Frankrike skall omedelbart vidta de åtgärder som är nödvändiga för att följa detta beslut och offentliggöra dessa åtgärder. Frankrike skall utan dröjsmål underrätta kommissionen om detta.

Artikel 4

Detta beslut riktar sig till Republiken Frankrike.

Utfärdat i Bryssel den 3 december 2004.

På kommissionens vägnar

Markos KYPRIANOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 316, 1.12.2001, s. 5. Direktivet ändrat genom Anslutningsakten från 2003.

1

(2)  EGT L 200, 30.7.2002, s. 37.

2

---

BILAGA

1.   Områden där planen för utrotning av svinpest skall genomföras

A.   Infekterat område

Det område i departmenten Bas-Rhin och Moselle som är beläget väster om väg D 264 från gränsen mot Tyskland vid Wissembourg och ned till Soultz-sous-Forêts; norr om väg D 28 från Soultz-sous-Forêts till Reichshoffen (hela det område som hör till Reichshoffens kommun ingår i detta område), öster om väg D 62 från Reichshoffen upp till Bitche och därefter öster om väg D 35 från Bitche till gränsen mot Tyskland (vid Ohrenthal) samt söder om gränsen mot Tyskland från Ohrenthal till Wissembourg, jämte den 5–10 km breda zon kring detta område där vaccinering skall genomföras.

B.   Övervakningsområde

Det område i departementen Bas-Rhin och Moselle som är belägna norr om motorväg A 4 från Strasbourg till Herbitzheim och öster om des Houillères-kanalen och floden Sarre från Herbitzheim till Sarreguemines.

2.   Områden där planen för nödvaccinering skall genomföras

Det område i departementen Bas-Rhin och Moselle som är beläget väster om väg D 264 från gränsen mot Tyskland vid Wissembourg och ned till Soultz-sous-Forêts; norr om väg D 28 från Soultz-sousForêts till Reichshoffen (hela det område som tillhör Reichshoffens kommun ingår i området); öster om väg D 62 från Reichshoffen upp till Bitche och därefter öster om väg D 35 från Bitche till gränsen mot Tyskland (vid Ohrenthal) samt söder om gränsen mot Tyskland från Ohrenthal till Wissembourg jämte en 5–10 km bred zon kring detta område.

---

Rättsakter som antagits med tillämpning av avdelning V i Fördraget om Europeiska unionen

| 4.12.2004 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 359/65 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2004

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 359/65

---

RÅDETS BESLUT 2004/833/GUSP

av den 2 december 2004

om genomförande av gemensam åtgärd 2002/589/GUSP inför ett bidrag från Europeiska unionen till Ecowas inom ramen för moratoriet för handeldvapen och lätta vapen

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av rådets gemensamma åtgärd 2000/589/GUSP av den 12 juli 2002 om Europeiska unionens bidrag för att bekämpa destabiliserande anhopning och spridning av handeldvapen och lätta vapen (1), särskilt artikel 3 jämförd med artikel 23.2 i fördraget om Europeiska unionen, och

av följande skäl:

| (1) | Den mycket stora och okontrollerade anhopningen och spridningen av handeldvapen och lätta vapen utgör ett hot mot fred och säkerhet och minskar utsikterna till hållbar utveckling, något som särskilt är fallet i Västafrika. |
| --- | --- |

(1)

Den mycket stora och okontrollerade anhopningen och spridningen av handeldvapen och lätta vapen utgör ett hot mot fred och säkerhet och minskar utsikterna till hållbar utveckling, något som särskilt är fallet i Västafrika.

| (2) | För att uppnå målen i artikel 1 i gemensam åtgärd 2002/589/GUSP avser Europeiska unionen att verka inom berörda internationella forum för att främja förtroendeskapande åtgärder. Genom detta beslut genomförs ovanstående gemensamma åtgärd. |
| --- | --- |

(2)

För att uppnå målen i artikel 1 i gemensam åtgärd 2002/589/GUSP avser Europeiska unionen att verka inom berörda internationella forum för att främja förtroendeskapande åtgärder. Genom detta beslut genomförs ovanstående gemensamma åtgärd.

| (3) | Europeiska unionen anser att ekonomiskt bidrag och tekniskt bistånd skulle stärka Ecowas (Västafrikanska staters ekonomiska gemenskap) initiativ när det gäller handeldvapen och lätta vapen. |
| --- | --- |

(3)

Europeiska unionen anser att ekonomiskt bidrag och tekniskt bistånd skulle stärka Ecowas (Västafrikanska staters ekonomiska gemenskap) initiativ när det gäller handeldvapen och lätta vapen.

| (4) | Europeiska unionen avser således att ge ekonomiskt stöd och tekniskt bistånd till Ecowas i enlighet med avdelning II i gemensam åtgärd 2002/589/GUSP. |
| --- | --- |

(4)

Europeiska unionen avser således att ge ekonomiskt stöd och tekniskt bistånd till Ecowas i enlighet med avdelning II i gemensam åtgärd 2002/589/GUSP.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Europeiska unionen skall ge ett bidrag till genomförandet av projekt inom ramen för Ecowas moratorium för import, export och tillverkning av handeldvapen och lätta vapen.

2.   Europeiska unionen skall därför ge ekonomiskt bidrag och tekniskt bistånd för att inrätta en enhet för lätta vapen inom Ecowas tekniska sekretariat och för att omvandla moratoriet till en konvention om handeldvapen och lätta vapen mellan Ecowasstaterna. Närmare bestämmelser för detta bistånd återfinns i bilagan.

Artikel 2

1.   För att förverkliga de mål som anges i artikel 1 skall ordförandeskapet utse en projektledare som kommer att vara stationerad i Abuja i Nigeria.

2.   Projektledaren skall utföra sina uppgifter under ordförandeskapets ansvar.

3.   Projektledaren skall regelbundet rapportera till rådet eller till de organ som utsetts av ordförandeskapet, biträtt av generalsekreteraren/den höge representanten för GUSP.

4.   I sin verksamhet skall projektledaren vid behov samarbeta med medlemsstaternas och kommissionens delegationer på plats.

Artikel 3

Det finansiella genomförandet av detta beslut åligger kommissionen. Kommissionen skall därför ingå ett finansieringsavtal med Ecowas om villkoren för användningen av Europeiska unionens bidrag, som får formen av ett gåvobistånd. Biståndet kommer bl.a. att under en period på tolv månader täcka kostnaderna för löner, reseersättning samt nödvändig materiel och utrustning för inrättandet av en enhet för lätta vapen inom Ecowas tekniska sekretariat och för omvandlingen av moratoriet till en konvention om handeldvapen och lätta vapen mellan Ecowasstaterna. Enligt det finansieringsavtal som skall ingås skall Ecowas se till att Europeiska unionens bidrag till projektet får en synlighet som är avpassad till dess betydelse.

Artikel 4

1.   Det finansiella referensbeloppet för de ändamål som anges i artikel 1 skall vara 515 000 euro.

2.   Ordförandeskapet och kommissionen skall regelbundet rapportera till rådets behöriga organ om samstämmigheten i Europeiska unionens åtgärder när det gäller handeldvapen, särskilt med avseende på unionens utvecklingspolitik, i enlighet med artikel 9.1 i gemensam åtgärd 2002/589/GUSP. Kommissionen skall särskilt rapportera om de aspekter som anges i artikel 3 första meningen. Informationen bör bl.a. grunda sig på regelbundna rapporter från Ecowas inom ramen för dess avtalsförhållande med kommissionen.

Artikel 5

Detta beslut får verkan samma dag som det antas. Det upphör att gälla den 31 december 2005.

Artikel 6

Detta beslut skall omprövas inom sex månader efter dagen för antagandet.

Artikel 7

Detta beslut skall offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 2 december 2004.

På rådets vägnar

J. P. H. DONNER

Ordförande

---

(1)  EGT L 191, 19.7.2002, s. 1.

1

---

BILAGA

EU:S BISTÅNDSPROJEKT TILL FÖRMÅN FÖR ECOWAS

Projektets syfte: Omvandling av Ecowas moratorium för import, export och tillverkning av handeldvapen och lätta vapen till en juridiskt bindande regional konvention i december 2005, så att Västafrika kan ge ett operativt bidrag till konferensen om översyn av Förenta nationernas handlingsprogram 2006.

Projektets tidsplan och genomförande: Ett utkast till regional konvention om lätta vapen skall läggas fram för Ecowasstatscheferna i december 2005.

| — | Januari–juni 2005: Utvärdering av de femton Ecowasländernas lagstiftnings- och regleringssystem avseende handeldvapen och lätta vapen.






  — | Den sakkunskap på området som erhållits genom handlingsplanen för genomförandet av samordnings och biståndsprogrammet för säkerhet och utveckling (PECASED, mars 1999–november 2004) skall utnyttjas när nationella kommissioner inrättas med bistånd från det civila samhället. |
| --- | --- | --- |

—

Januari–juni 2005: Utvärdering av de femton Ecowasländernas lagstiftnings- och regleringssystem avseende handeldvapen och lätta vapen.

—

Den sakkunskap på området som erhållits genom handlingsplanen för genomförandet av samordnings och biståndsprogrammet för säkerhet och utveckling (PECASED, mars 1999–november 2004) skall utnyttjas när nationella kommissioner inrättas med bistånd från det civila samhället.

| — | En afrikansk expert med ansvar för utvärderingen skall utses; denne skall ha sakkunskap när det gäller handeldvapen och lätta vapen i Ecowasområdet (och skall utses bland PECASED–personalen) och arbeta under ledning av Ecowas sekretariatschef. Experten skall vistas en vecka i varje Ecowasland för att kartlägga de specifika nationella lösningarna på problemet med lätta vapen. |
| --- | --- |

—

En afrikansk expert med ansvar för utvärderingen skall utses; denne skall ha sakkunskap när det gäller handeldvapen och lätta vapen i Ecowasområdet (och skall utses bland PECASED–personalen) och arbeta under ledning av Ecowas sekretariatschef. Experten skall vistas en vecka i varje Ecowasland för att kartlägga de specifika nationella lösningarna på problemet med lätta vapen.

| — | De övriga regionala afrikanska organisationernas (Södra Afrikas utvecklingsgemenskap (SADC)/Östafrika) erfarenheter på detta område skall beaktas:






  — | SADC:s protokoll om skjutvapen (2001) |
| --- | --- | --- |

—

De övriga regionala afrikanska organisationernas (Södra Afrikas utvecklingsgemenskap (SADC)/Östafrika) erfarenheter på detta område skall beaktas:

—

SADC:s protokoll om skjutvapen (2001)

| — | Det samordnade handlingsprogrammet (Nairobi, 2004) om problemet med spridning av lätta vapen |
| --- | --- |

—

Det samordnade handlingsprogrammet (Nairobi, 2004) om problemet med spridning av lätta vapen

| — | Förberedande möte inom Ecowas enhet för lätta vapen i syfte att anordna ett seminarium/förhandlingsmöte (Abuja). PECASED:s expert skall lägga fram resultaten från den regionala utvärderingen för enheten för lätta vapen. |
| --- | --- |

—

Förberedande möte inom Ecowas enhet för lätta vapen i syfte att anordna ett seminarium/förhandlingsmöte (Abuja). PECASED:s expert skall lägga fram resultaten från den regionala utvärderingen för enheten för lätta vapen.

| — | Juli–september 2005:






  — | Enheten för lätta vapen skall utarbeta ett utkast till regional konvention. |
| --- | --- | --- |

—

Juli–september 2005:

—

Enheten för lätta vapen skall utarbeta ett utkast till regional konvention.

| — | Ecowas verkställande sekretariat skall uppmana Ecowasstaterna att stödja utkastet till konvention. |
| --- | --- |

—

Ecowas verkställande sekretariat skall uppmana Ecowasstaterna att stödja utkastet till konvention.

| — | Oktober–november 2005






  — | Ett seminarium/förhandlingsmöte skall anordnas i Abuja med deltagande av de femton Ecowasstaternas företrädare och nationella experter. |
| --- | --- | --- |

—

Oktober–november 2005

—

Ett seminarium/förhandlingsmöte skall anordnas i Abuja med deltagande av de femton Ecowasstaternas företrädare och nationella experter.

| — | Enheten för lätta vapen skall färdigställa utkastet till regional konvention. |
| --- | --- |

—

Enheten för lätta vapen skall färdigställa utkastet till regional konvention.

| — | December 2005:






  — | Det slutliga utkastet till konvention skall läggas fram för Ecowas statschefer vid ett ordinarie Ecowastoppmöte och öppnas för antagande. |
| --- | --- | --- |

—

December 2005:

—

Det slutliga utkastet till konvention skall läggas fram för Ecowas statschefer vid ett ordinarie Ecowastoppmöte och öppnas för antagande.

---