# Uradni list L 337/13.

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 337 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 4713. november 2004 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 337

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 4713. november 2004

---

| Vsebina | | I   Akti, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1955/2004 z dne 12. novembra 2004 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave | 1 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1956/2004 z dne 12. novembra 2004 o določitvi najnižje prodajne cene za maslo za 152. posamični razpis v okviru stalnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 2571/97 | 3 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1957/2004 z dne 12. novembra 2004 o določitvi najvišje pomoči za smetano, maslo in zgoščeno maslo za 152. posamični razpis v okviru stalnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 2571/97 | 5 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1958/2004 z dne 12. novembra 2004 o določitvi najnižje prodajne cene za posneto mleko v prahu za 71. posamični razpis, objavljen v okviru stalnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 2799/1999 | 7 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1959/2004 z dne 12. novembra 2004 o določitvi najvišje pomoči za zgoščeno maslo za 324. posebni razpis v okviru stalnega razpisa, predvidenega v Uredbi (EGS) št. 429/90 | 8 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1960/2004 z dne 12. novembra 2004 o določanju najnižje prodajne cene masla za 8. posamezni razpis, izdan v skladu z odprtim razpisom za oddajo ponudb iz Uredbe (ES) št. 2771/1999 | 9 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1961/2004 z dne 12. novembra 2004 o določanju najnižje prodajne cene posnetega mleka v prahu za 7. posamezni razpis, izdan v skladu z odprtim razpisom za oddajo ponudb iz Uredbe (ES) št. 214/2001 | 10 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1962/2004 z dne 12. novembra 2004 o določitvi izvoznih nadomestil za oljčno olje | 11 |
| | * | Direktiva Komisije 2004/104/ES z dne 14. oktobra 2004 o prilagajanju Direktive Sveta 72/245/EGS o radijskih motnjah (elektromagnetni združljivosti) vozil tehničnemu napredku in o spremembi Direktive 70/156/EGS o približevanju zakonodaje držav članic o homologaciji motornih in priklopnih vozil (
  1
  ) | 13 |

Vsebina

I   Akti, katerih objava je obvezna

Stran

Uredba Komisije (ES) št. 1955/2004 z dne 12. novembra 2004 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

1

Uredba Komisije (ES) št. 1956/2004 z dne 12. novembra 2004 o določitvi najnižje prodajne cene za maslo za 152. posamični razpis v okviru stalnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 2571/97

3

Uredba Komisije (ES) št. 1957/2004 z dne 12. novembra 2004 o določitvi najvišje pomoči za smetano, maslo in zgoščeno maslo za 152. posamični razpis v okviru stalnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 2571/97

5

Uredba Komisije (ES) št. 1958/2004 z dne 12. novembra 2004 o določitvi najnižje prodajne cene za posneto mleko v prahu za 71. posamični razpis, objavljen v okviru stalnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 2799/1999

7

Uredba Komisije (ES) št. 1959/2004 z dne 12. novembra 2004 o določitvi najvišje pomoči za zgoščeno maslo za 324. posebni razpis v okviru stalnega razpisa, predvidenega v Uredbi (EGS) št. 429/90

8

Uredba Komisije (ES) št. 1960/2004 z dne 12. novembra 2004 o določanju najnižje prodajne cene masla za 8. posamezni razpis, izdan v skladu z odprtim razpisom za oddajo ponudb iz Uredbe (ES) št. 2771/1999

9

Uredba Komisije (ES) št. 1961/2004 z dne 12. novembra 2004 o določanju najnižje prodajne cene posnetega mleka v prahu za 7. posamezni razpis, izdan v skladu z odprtim razpisom za oddajo ponudb iz Uredbe (ES) št. 214/2001

10

Uredba Komisije (ES) št. 1962/2004 z dne 12. novembra 2004 o določitvi izvoznih nadomestil za oljčno olje

11

*

Direktiva Komisije 2004/104/ES z dne 14. oktobra 2004 o prilagajanju Direktive Sveta 72/245/EGS o radijskih motnjah (elektromagnetni združljivosti) vozil tehničnemu napredku in o spremembi Direktive 70/156/EGS o približevanju zakonodaje držav članic o homologaciji motornih in priklopnih vozil (
  1
  )

1

13

| | | II   Akti, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | Komisija |
| | * | 2004/760/ES:Odločba Komisije z dne 26. oktobra 2004 o podrobnih pravilih za uporabo Direktive Sveta 93/23/EGS glede statističnih raziskovanj o prireji in populaciji prašičev
  (notificirana pod dokumentarno številko K(2004) 4090)

   (
  1
  ) | 59 |
| | * | 2004/761/ES:Odločba Komisije z dne 26. oktobra 2004 ki določa ukrepe za uporabo Direktive Sveta 93/24/EGS, ki se nanaša na statistične ankete glede staleža in prireje na področju govedoreje
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2004) 4091)

   (
  1
  ) | 64 |
| | * | 2004/762/ES:Odločba Komisije z dne 12. novembra 2004 o spremembi Odločbe 2003/828/ES, kar zadeva premike živali iz zaprtega območja in znotraj njega v Španiji in na Portugalskem v zvezi z izbruhi bolezni modrikastega jezika v Španiji
  (notificiarana pod dokumentarno številko K(2004) 4398)

   (
  1
  ) | 70 |

II   Akti, katerih objava ni obvezna

Komisija

*

2004/760/ES:Odločba Komisije z dne 26. oktobra 2004 o podrobnih pravilih za uporabo Direktive Sveta 93/23/EGS glede statističnih raziskovanj o prireji in populaciji prašičev
  (notificirana pod dokumentarno številko K(2004) 4090)

   (
  1
  )

(notificirana pod dokumentarno številko K(2004) 4090)

1

59

*

2004/761/ES:Odločba Komisije z dne 26. oktobra 2004 ki določa ukrepe za uporabo Direktive Sveta 93/24/EGS, ki se nanaša na statistične ankete glede staleža in prireje na področju govedoreje
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2004) 4091)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko K(2004) 4091)

1

64

*

2004/762/ES:Odločba Komisije z dne 12. novembra 2004 o spremembi Odločbe 2003/828/ES, kar zadeva premike živali iz zaprtega območja in znotraj njega v Španiji in na Portugalskem v zvezi z izbruhi bolezni modrikastega jezika v Španiji
  (notificiarana pod dokumentarno številko K(2004) 4398)

   (
  1
  )

(notificiarana pod dokumentarno številko K(2004) 4398)

1

70

| | | Akti, sprejeti v skladu z naslovom V Pogodbe o Evropski uniji |
| --- | --- | --- |
| | * | Sklep 2004/763/SZVP Evropskega Sveta z dne 5. novembra 2004 o spremembi Skupne strategije 2000/458/SZVP o sredozemskem območju zaradi podaljšanja njene veljavnosti | 72 |

Akti, sprejeti v skladu z naslovom V Pogodbe o Evropski uniji

*

Sklep 2004/763/SZVP Evropskega Sveta z dne 5. novembra 2004 o spremembi Skupne strategije 2000/458/SZVP o sredozemskem območju zaradi podaljšanja njene veljavnosti

72

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | * | Popravek Uredbe Komisije (ES) št. 1101/2004 z dne 10. junija 2004 o spremembah prilog I in II k Uredbi Sveta (EGS) št. 2377/90 o določitvi postopka Skupnosti za določanje najvišjih mejnih vrednosti ostankov zdravil za uporabo v veterinarski medicini v živilih živalskega izvora ( UL L 211, 12.6.2004 ) | 73 |

Popravki

*

Popravek Uredbe Komisije (ES) št. 1101/2004 z dne 10. junija 2004 o spremembah prilog I in II k Uredbi Sveta (EGS) št. 2377/90 o določitvi postopka Skupnosti za določanje najvišjih mejnih vrednosti ostankov zdravil za uporabo v veterinarski medicini v živilih živalskega izvora ( UL L 211, 12.6.2004 )

73

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, katerih objava je obvezna

| 13.11.2004 | SL | Uradni list Evropske unije | L 337/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2004

SL

Uradni list Evropske unije

L 337/1

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1955/2004

z dne 12. novembra 2004

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 3223/94 z dne 21. decembra 1994 o podrobnih pravilih za uporabo uvoznega režima za sadje in zelenjavo (1), in zlasti člena 4(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi.

| (2) | V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi – |
| --- | --- |

(2)

V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 4 Uredbe (ES) št. 3223/94 so določene v Prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 13. novembra 2004.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 12. novembra 2004

Za Komisijo

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo

---

(1)  UL L 337, 24.12.1994, str. 66. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1947/2002 (UL L 299, 1.11.2002, str. 17).

1

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 12. novembra 2004 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | 052 | 86,7 |
| 204 | 83,7 |
| 999 | 85,2 |
| 0707 00 05 | 052 | 78,5 |
| 999 | 78,5 |
| 0709 90 70 | 052 | 87,3 |
| 204 | 73,3 |
| 999 | 80,3 |
| 0805 20 10 | 204 | 51,8 |
| 999 | 51,8 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 68,9 |
| 624 | 96,7 |
| 999 | 82,8 |
| 0805 50 10 | 052 | 52,1 |
| 388 | 31,5 |
| 524 | 67,3 |
| 528 | 44,7 |
| 999 | 48,9 |
| 0806 10 10 | 052 | 98,9 |
| 400 | 213,1 |
| 508 | 222,3 |
| 999 | 178,1 |
| 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 | 052 | 90,5 |
| 388 | 113,9 |
| 400 | 99,2 |
| 404 | 92,2 |
| 512 | 104,2 |
| 720 | 69,4 |
| 800 | 204,9 |
| 804 | 106,9 |
| 999 | 110,2 |
| 0808 20 50 | 052 | 67,3 |
| 720 | 58,4 |
| 999 | 62,9 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

052

86,7

204

83,7

999

85,2

0707 00 05

052

78,5

999

78,5

0709 90 70

052

87,3

204

73,3

999

80,3

0805 20 10

204

51,8

999

51,8

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

68,9

624

96,7

999

82,8

0805 50 10

052

52,1

388

31,5

524

67,3

528

44,7

999

48,9

0806 10 10

052

98,9

400

213,1

508

222,3

999

178,1

0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90

052

90,5

388

113,9

400

99,2

404

92,2

512

104,2

720

69,4

800

204,9

804

106,9

999

110,2

0808 20 50

052

67,3

720

58,4

999

62,9

---

(1)  Nomenklatura držav je določena z Uredbo Komisije (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11). Oznaka „999“ pomeni „drugega porekla“.

---

| 13.11.2004 | SL | Uradni list Evropske unije | L 337/3 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2004

SL

Uradni list Evropske unije

L 337/3

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1956/2004

z dne 12. novembra 2004

o določitvi najnižje prodajne cene za maslo za 152. posamični razpis v okviru stalnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 2571/97

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za mleko in mlečne izdelke (1), in zlasti člena 10 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 2571/97 z dne 15. decembra 1997 o prodaji masla po znižanih cenah in dodeljevanju pomoči za smetano, maslo in koncentrirano maslo za uporabo pri izdelavi peciva, sladoleda in drugih živil (2), morajo intervencijske agencije z razpisom prodati maslo iz intervencijskih zalog in dodeliti pomoč za smetano, maslo in zgoščeno maslo. Člen 18 navedene Uredbe predvideva, da je treba glede na ponudbe, prejete na vsak posamični razpis, določiti najnižjo prodajno ceno za maslo in najvišjo pomoč za smetano, maslo in zgoščeno maslo. Navedeni člen nadalje določa, da cena in pomoč lahko nihata glede na predvideno uporabo masla, vsebnost maščob v maslu in postopek vdelave, ter da je lahko sprejeta odločitev, da se po razpisu ne dodeli nobena količina. V skladu s tem je treba določiti znesek (zneske) varščine za izvedbo predelave. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 2571/97 z dne 15. decembra 1997 o prodaji masla po znižanih cenah in dodeljevanju pomoči za smetano, maslo in koncentrirano maslo za uporabo pri izdelavi peciva, sladoleda in drugih živil (2), morajo intervencijske agencije z razpisom prodati maslo iz intervencijskih zalog in dodeliti pomoč za smetano, maslo in zgoščeno maslo. Člen 18 navedene Uredbe predvideva, da je treba glede na ponudbe, prejete na vsak posamični razpis, določiti najnižjo prodajno ceno za maslo in najvišjo pomoč za smetano, maslo in zgoščeno maslo. Navedeni člen nadalje določa, da cena in pomoč lahko nihata glede na predvideno uporabo masla, vsebnost maščob v maslu in postopek vdelave, ter da je lahko sprejeta odločitev, da se po razpisu ne dodeli nobena količina. V skladu s tem je treba določiti znesek (zneske) varščine za izvedbo predelave.

| (2) | Upravljalni odbor za mleko in mlečne proizvode ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik – |
| --- | --- |

(2)

Upravljalni odbor za mleko in mlečne proizvode ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Najnižje prodajne cene masla iz intervencijskih zalog in varščine za izvedbo predelave za 152. posamični razpis v okviru stalnega razpisa, predvidenega v uredbi (ES) št. 2571/97, se določijo v zneskih, navedenih v Prilogi k tej Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 13. novembra 2004.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 12. novembra 2004

Za Komisijo

Franz FISCHLER

Član Komisije

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 48. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 186/2004 (UL L 29, 3.2.2004, str. 6).

1

(2)  UL L 350, 20.12.1997, str. 3. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 921/2004 (UL L 163, 30.4.2004, str. 94).

2

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 12. novembra 2004 o določitvi najnižje prodajne cene za maslo za 152. posamični razpis v okviru stalnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 2571/97

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Formula | A | B |
| Postopek vdelave | Z markerji | Brez markerjev | Z markerji | Brez markerjev |
| Najnižja prodajna cena | Maslo ≥ 82 % | Nespremenjeno | — | 215,1 | — | 215,2 |
| Zgoščeno | — | — | — | — |
| Varščina za predelavo | Nespremenjeno | — | 129 | — | 129 |
| Zgoščeno | — | — | — | — |

(EUR/100 kg)

Formula

A

B

Postopek vdelave

Z markerji

Brez markerjev

Z markerji

Brez markerjev

Najnižja prodajna cena

Maslo ≥ 82 %

Nespremenjeno

—

215,1

—

215,2

Zgoščeno

—

—

—

—

Varščina za predelavo

Nespremenjeno

—

129

—

129

Zgoščeno

—

—

—

—

---

| 13.11.2004 | SL | Uradni list Evropske unije | L 337/5 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2004

SL

Uradni list Evropske unije

L 337/5

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1957/2004

z dne 12. novembra 2004

o določitvi najvišje pomoči za smetano, maslo in zgoščeno maslo za 152. posamični razpis v okviru stalnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 2571/97

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za mleko in mlečne izdelke (1) in zlasti člena 10 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 2571/97 z dne 15. decembra 1997 o prodaji masla po znižanih cenah in dodeljevanju pomoči za smetano, maslo in koncentrirano maslo za uporabo pri izdelavi peciva, sladoleda in drugih živil (2) morajo intervencijske agencije z razpisom prodati določene količine masla iz intervencijskih zalog in dodeliti pomoč za smetano, maslo in zgoščeno maslo. Člen 18 navedene Uredbe predvideva, da je treba glede na ponudbe, prejete na vsak posamični razpis, določiti najnižjo prodajno ceno za maslo in najvišjo pomoč za smetano, maslo in zgoščeno maslo. Navedeni člen nadalje določa, da cena in pomoč lahko nihata glede na predvideno uporabo masla, vsebnost maščob v maslu in postopek vdelave, ter da je lahko sprejeta odločitev, da se po razpisu ne dodeli nobena količina. V skladu s tem je treba določiti znesek (zneske) varščine za izvedbo predelave. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 2571/97 z dne 15. decembra 1997 o prodaji masla po znižanih cenah in dodeljevanju pomoči za smetano, maslo in koncentrirano maslo za uporabo pri izdelavi peciva, sladoleda in drugih živil (2) morajo intervencijske agencije z razpisom prodati določene količine masla iz intervencijskih zalog in dodeliti pomoč za smetano, maslo in zgoščeno maslo. Člen 18 navedene Uredbe predvideva, da je treba glede na ponudbe, prejete na vsak posamični razpis, določiti najnižjo prodajno ceno za maslo in najvišjo pomoč za smetano, maslo in zgoščeno maslo. Navedeni člen nadalje določa, da cena in pomoč lahko nihata glede na predvideno uporabo masla, vsebnost maščob v maslu in postopek vdelave, ter da je lahko sprejeta odločitev, da se po razpisu ne dodeli nobena količina. V skladu s tem je treba določiti znesek (zneske) varščine za izvedbo predelave.

| (2) | Upravljalni odbor za mleko in mlečne proizvode ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik – |
| --- | --- |

(2)

Upravljalni odbor za mleko in mlečne proizvode ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Najvišja pomoč in varščina za izvedbo predelave za 152. posamični razpis v okviru stalnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 2571/97, se določita v zneskih, navedenih v Prilogi k tej uredbi.

2.   Nobena količina se ne dodeli za razpis za naslednje proizvode:

| — | maslo z markerji ≥ 82 , formula B, |
| --- | --- |

—

maslo z markerji ≥ 82 , formula B,

| — | zgoščeno maslo z markerji, formula A in B. |
| --- | --- |

—

zgoščeno maslo z markerji, formula A in B.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 13. novembra 2004.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 12. novembra 2004

Za Komisijo

Franz FISCHLER

Član Komisije

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 48. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 186/2004 (UL L 29, 3.2.2004, str. 6).

1

(2)  UL L 350, 20.12.1997, str. 3. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 921/2004 (UL L 163, 30.4.2004, str. 94).

2

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 12. novembra 2004 o določitvi najvišje pomoči za smetano, maslo in zgoščeno maslo za 152. posamični razpis v okviru stalnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 2571/97

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Formula | A | B |
| Postopek vdelave | Z markerji | Brez markerjev | Z markerji | Brez markerjev |
| Najvišja pomoč | Maslo ≥ 82 % | 58 | 54 | — | 54 |
| Maslo < 82 % | 56 | 52 | — | — |
| Zgoščeno maslo | — | 65 | — | 65 |
| Smetana | | | 26 | 23 |
| Varščina za predelavo | Maslo | 64 | — | — | — |
| Zgoščeno maslo | — | — | — | — |
| Smetana | — | — | 29 | — |

(EUR/100 kg)

Formula

A

B

Postopek vdelave

Z markerji

Brez markerjev

Z markerji

Brez markerjev

Najvišja pomoč

Maslo ≥ 82 %

58

54

—

54

Maslo < 82 %

56

52

—

—

Zgoščeno maslo

—

65

—

65

Smetana

26

23

Varščina za predelavo

Maslo

64

—

—

—

Zgoščeno maslo

—

—

—

—

Smetana

—

—

29

—

---

| 13.11.2004 | SL | Uradni list Evropske unije | L 337/7 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2004

SL

Uradni list Evropske unije

L 337/7

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1958/2004

z dne 12. novembra 2004

o določitvi najnižje prodajne cene za posneto mleko v prahu za 71. posamični razpis, objavljen v okviru stalnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 2799/1999

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za mleko in mlečne izdelke (1), in zlasti člena 10 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 26 Uredbe Komisije (ES) št. 2799/1999 z dne 17. decembra 1999 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 glede dodeljevanja pomoči za posneto mleko in za posneto mleko v prahu namenjeno za živalsko hrano in prodaje tega posnetega mleka v prahu (2), so intervencijske agencije razpisale stalni razpis za prodajo določenih količin posnetega mleka v prahu, uskladiščenega pri njih. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 26 Uredbe Komisije (ES) št. 2799/1999 z dne 17. decembra 1999 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 glede dodeljevanja pomoči za posneto mleko in za posneto mleko v prahu namenjeno za živalsko hrano in prodaje tega posnetega mleka v prahu (2), so intervencijske agencije razpisale stalni razpis za prodajo določenih količin posnetega mleka v prahu, uskladiščenega pri njih.

| (2) | V skladu s členom 30 navedene uredbe je treba glede na ponudbe, prejete v okviru posamičnih razpisov, določiti najnižjo prodajno ceno, ali sprejeti odločitev, da se ne ugodi nobeni ponudbi. Poleg tega se določi tudi znesek varščine za izvedbo predelave, upoštevajoč razliko med tržno ceno posnetega mleka v prahu in najnižjo prodajno ceno. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 30 navedene uredbe je treba glede na ponudbe, prejete v okviru posamičnih razpisov, določiti najnižjo prodajno ceno, ali sprejeti odločitev, da se ne ugodi nobeni ponudbi. Poleg tega se določi tudi znesek varščine za izvedbo predelave, upoštevajoč razliko med tržno ceno posnetega mleka v prahu in najnižjo prodajno ceno.

| (3) | Glede na prejete ponudbe se najnižja prodajna cena določi v spodaj navedenem znesku, v skladu s tem pa se določi tudi varščina za izvedbo predelave. |
| --- | --- |

(3)

Glede na prejete ponudbe se najnižja prodajna cena določi v spodaj navedenem znesku, v skladu s tem pa se določi tudi varščina za izvedbo predelave.

| (4) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne proizvode – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne proizvode –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za 71. posamični razpis, objavljen na podlagi Uredbe (ES) št. 2799/1999, glede katerega je rok za oddajo ponudb potekel 9. novembra 2004, se najnižja prodajna cena in varščina za izvedbo predelave določita v naslednji višini:

| — | najnižja prodajna cena: |
| --- | --- |

—

najnižja prodajna cena:

205,24 EUR/100 kg,

| — | varščina za izvedbo predelave: |
| --- | --- |

—

varščina za izvedbo predelave:

35,00 EUR/100 kg.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 13. novembra 2004.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 12. novembra 2004

Za Komisijo

Franz FISCHLER

Član Komisije

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 48. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 186/2004 (UL L 29, 3.2.2004, str. 6).

1

(2)  UL L 340, 31.12.1999, str. 3. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1674/2004 (UL L 300, 25.9.2004, str. 11).

2

---

| 13.11.2004 | SL | Uradni list Evropske unije | L 337/8 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2004

SL

Uradni list Evropske unije

L 337/8

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1959/2004

z dne 12. novembra 2004

o določitvi najvišje pomoči za zgoščeno maslo za 324. posebni razpis v okviru stalnega razpisa, predvidenega v Uredbi (EGS) št. 429/90

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za mleko in mlečne proizvode (1), in zlasti člena 10 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Uredbo Komisije (EGS) št. 429/90 z dne 20. februarja 1990 o dodelitvi z razpisom pomoči za zgoščeno maslo, namenjeno neposredni porabi v Skupnosti (2), odpirajo intervencijske agencije razpis za dodelitev pomoči za zgoščeno maslo. Člen 6 navedene Uredbe predvideva, da je treba glede na ponudbe, prejete v okviru razpisa, določiti najvišji znesek pomoči za zgoščeno maslo z najnižjo vsebnostjo maščob 96 %, ali sprejeti odločitev, da se ne ugodi nobeni ponudbi. V skladu s tem je treba določiti tudi varščino za končno uporabo. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Uredbo Komisije (EGS) št. 429/90 z dne 20. februarja 1990 o dodelitvi z razpisom pomoči za zgoščeno maslo, namenjeno neposredni porabi v Skupnosti (2), odpirajo intervencijske agencije razpis za dodelitev pomoči za zgoščeno maslo. Člen 6 navedene Uredbe predvideva, da je treba glede na ponudbe, prejete v okviru razpisa, določiti najvišji znesek pomoči za zgoščeno maslo z najnižjo vsebnostjo maščob 96 %, ali sprejeti odločitev, da se ne ugodi nobeni ponudbi. V skladu s tem je treba določiti tudi varščino za končno uporabo.

| (2) | Glede na prejete ponudbe se najvišji znesek pomoči določi v spodaj navedenem znesku, v skladu s tem pa se določi tudi varščina za končno uporabo. |
| --- | --- |

(2)

Glede na prejete ponudbe se najvišji znesek pomoči določi v spodaj navedenem znesku, v skladu s tem pa se določi tudi varščina za končno uporabo.

| (3) | Upravljalni odbor za mleko in mlečne proizvode ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil predsednik – |
| --- | --- |

(3)

Upravljalni odbor za mleko in mlečne proizvode ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil predsednik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za 324. posebni razpis v okviru stalnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 429/90, se ne ugodi nobeni ponudbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 13. novembra 2004.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 12. novembra 2004

Za Komisijo

Franz FISCHLER

Član Komisije

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 48. Uredba, kakov je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 186/2004 (UL L 29, 3.2.2004, str. 6).

1

(2)  UL L 45, 21.2.1990, str. 8. Uredba, kakov je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 921/2004 (UL L 163, 30.4.2004, str. 94).

2

---

| 13.11.2004 | SL | Uradni list Evropske unije | L 337/9 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2004

SL

Uradni list Evropske unije

L 337/9

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1960/2004

z dne 12. novembra 2004

o določanju najnižje prodajne cene masla za 8. posamezni razpis, izdan v skladu z odprtim razpisom za oddajo ponudb iz Uredbe (ES) št. 2771/1999

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni tržni ureditvi za mleko in mlečne izdelke (1) in zlasti člena 10(c),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Intervencijske agencije so v skladu s členom 21 Uredbe Komisije (ES) št. 2771/1999 z dne 16. decembra 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 glede intervencije na trgu masla in smetane (2) dale z odprtim razpisom za oddajo ponudb v prodajo določene količine mleka, ki so ga imele na zalogi. |
| --- | --- |

(1)

Intervencijske agencije so v skladu s členom 21 Uredbe Komisije (ES) št. 2771/1999 z dne 16. decembra 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 glede intervencije na trgu masla in smetane (2) dale z odprtim razpisom za oddajo ponudb v prodajo določene količine mleka, ki so ga imele na zalogi.

| (2) | Glede na ponudbe, ki so prispele na posamezen razpis, se v skladu s členom 24a Uredbe (ES) št. 2771/1999 določi najnižja prodajna cena ali pa se odloči, da se ne izbere nobenega ponudnika. |
| --- | --- |

(2)

Glede na ponudbe, ki so prispele na posamezen razpis, se v skladu s členom 24a Uredbe (ES) št. 2771/1999 določi najnižja prodajna cena ali pa se odloči, da se ne izbere nobenega ponudnika.

| (3) | V luči prejetih ponudb se določi najnižja prodajna cena. |
| --- | --- |

(3)

V luči prejetih ponudb se določi najnižja prodajna cena.

| (4) | Upravljalni odbor za mleko in mlečne proizvode ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik – |
| --- | --- |

(4)

Upravljalni odbor za mleko in mlečne proizvode ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik –

JE SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za 8. posamični razpis na podlagi Uredbe (ES) št. 2771/1999, v skladu s katerim je rok za oddajo ponudb potekel 9. novembra 2004, se najnižja prodajna cena za maslo določi na 270 EUR/100 kg.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 13. novembra 2004.

Ta Uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 12. novembra 2004

Za Komisijo

Franz FISCHLER

Član Komisije

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 48. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 186/2004 (UL L 29, 3.2.2004, str. 6).

1

(2)  UL L 333, 24.12.1999, str. 11. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1448/2004 (UL L 267, 14.8.2004, str. 30).

2

---

| 13.11.2004 | SL | Uradni list Evropske unije | L 337/10 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2004

SL

Uradni list Evropske unije

L 337/10

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1961/2004

z dne 12. novembra 2004

o določanju najnižje prodajne cene posnetega mleka v prahu za 7. posamezni razpis, izdan v skladu z odprtim razpisom za oddajo ponudb iz Uredbe (ES) št. 214/2001

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni tržni ureditvi za mleko in mlečne izdelke (1), zlasti člena 10(c),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Agencije za posredovanje so v skladu s členom 21 Uredbe Komisije (ES) št. 214/2001 z dne 12. januarja 2001 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 glede intervencije na trgu posnetega mleka (2) dale z odprtim razpisom za oddajo ponudb v prodajo določene količine posnetega mleka v prahu, ki so ga imele na zalogi. |
| --- | --- |

(1)

Agencije za posredovanje so v skladu s členom 21 Uredbe Komisije (ES) št. 214/2001 z dne 12. januarja 2001 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 glede intervencije na trgu posnetega mleka (2) dale z odprtim razpisom za oddajo ponudb v prodajo določene količine posnetega mleka v prahu, ki so ga imele na zalogi.

| (2) | Glede na ponudbe, ki so prispele na posamezen razpis, se v skladu s členom 24a Uredbe (ES) št. 214/2001 določi najnižja prodajna cena ali pa se odloči, da se ne izbere nobenega ponudnika. |
| --- | --- |

(2)

Glede na ponudbe, ki so prispele na posamezen razpis, se v skladu s členom 24a Uredbe (ES) št. 214/2001 določi najnižja prodajna cena ali pa se odloči, da se ne izbere nobenega ponudnika.

| (3) | V luči prejetih ponudb se določi najnižja prodajna cena. |
| --- | --- |

(3)

V luči prejetih ponudb se določi najnižja prodajna cena.

| (4) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne proizvode – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne proizvode –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za 7. posamični razpis na podlagi Uredbe (ES) št. 214/2001, v skladu s katerim je rok za oddajo ponudb potekel 9. novembra 2004, se najnižja prodajna cena za posneto mleko določi na 209,83 EUR/100 kg.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 13. novembra 2004.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 12. novembra 2004

Za Komisijo

Franz FISCHLER

Član Komisije

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 48. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 186/2004 (UL L 29, 3.2.2004, str. 6).

1

(2)  UL L 37, 7.2.2001, str. 100. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1675/2004 (UL L 300, 25.9.2004, str. 12).

2

---

| 13.11.2004 | SL | Uradni list Evropske unije | L 337/11 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2004

SL

Uradni list Evropske unije

L 337/11

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1962/2004

z dne 12. novembra 2004

o določitvi izvoznih nadomestil za oljčno olje

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta št. 136/66/EGS z dne 22. septembra 1966 o vzpostavitvi skupne ureditve trga za olja in masti (1), in zlasti člena 3(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 3 Uredbe št. 136/66/EGS se v primeru, da so cene znotraj Skupnosti višje od cen na svetovnem trgu, razlika med temi cenami lahko krije z nadomestilom, če se izvaža oljčno olje v tretje države. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 3 Uredbe št. 136/66/EGS se v primeru, da so cene znotraj Skupnosti višje od cen na svetovnem trgu, razlika med temi cenami lahko krije z nadomestilom, če se izvaža oljčno olje v tretje države.

| (2) | Podrobna pravila za določitev in dodelitev izvoznih nadomestil za oljčno olje so navedena v Uredbi Komisije (EGS) št. 616/72 (2). |
| --- | --- |

(2)

Podrobna pravila za določitev in dodelitev izvoznih nadomestil za oljčno olje so navedena v Uredbi Komisije (EGS) št. 616/72 (2).

| (3) | V skladu s členom 3(3) Uredbe št. 136/66/EGS mora biti nadomestilo za celotno Skupnost enako. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 3(3) Uredbe št. 136/66/EGS mora biti nadomestilo za celotno Skupnost enako.

| (4) | V skladu s členom 3(4) Uredbe št. 136/66/EGS je nadomestilo za oljčno olje treba določiti glede na obstoječe stanje in izglede v zvezi s cenami oljčnega olja in razpoložljivostjo na trgu Skupnosti ter cenami oljčnega olja na svetovnem trgu. Vendar v primeru, da se zaradi stanja na svetovnem trgu ne da določiti najugodnejših cen oljčnega olja, se sme upoštevati ceno glavnih konkurenčnih rastlinskih olj na svetovnem trgu ter razliko med navedeno ceno in ceno oljčnega olja, zabeleženo tekom reprezentativnega obdobja. Znesek nadomestila ne sme preseči razlike med ceno oljčnega olja v Skupnosti in ceno na svetovnem trgu, spremenjeno, kjer je primerno, zato da se upoštevajo stroški za izvoz proizvodov na svetovni trg. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s členom 3(4) Uredbe št. 136/66/EGS je nadomestilo za oljčno olje treba določiti glede na obstoječe stanje in izglede v zvezi s cenami oljčnega olja in razpoložljivostjo na trgu Skupnosti ter cenami oljčnega olja na svetovnem trgu. Vendar v primeru, da se zaradi stanja na svetovnem trgu ne da določiti najugodnejših cen oljčnega olja, se sme upoštevati ceno glavnih konkurenčnih rastlinskih olj na svetovnem trgu ter razliko med navedeno ceno in ceno oljčnega olja, zabeleženo tekom reprezentativnega obdobja. Znesek nadomestila ne sme preseči razlike med ceno oljčnega olja v Skupnosti in ceno na svetovnem trgu, spremenjeno, kjer je primerno, zato da se upoštevajo stroški za izvoz proizvodov na svetovni trg.

| (5) | V skladu s točko (b) tretje alinee člena 3(3) Uredbe št. 136/66/EGS se lahko sklene, da se nadomestilo določi z razpisom. Poleg tega zajema razpisni postopek znesek nadomestila in je lahko omejen na določene namembne države, količine, kakovosti in oblike ponudb. |
| --- | --- |

(5)

V skladu s točko (b) tretje alinee člena 3(3) Uredbe št. 136/66/EGS se lahko sklene, da se nadomestilo določi z razpisom. Poleg tega zajema razpisni postopek znesek nadomestila in je lahko omejen na določene namembne države, količine, kakovosti in oblike ponudb.

| (6) | V skladu z drugo alineo člena 3(3) Uredbe št. 136/66/EGS se lahko nadomestila za oljčno olje spreminjajo glede na namembni kraj, če je to zaradi stanja na svetovnem trgu ali posebnih zahtev nekaterih trgov potrebno. |
| --- | --- |

(6)

V skladu z drugo alineo člena 3(3) Uredbe št. 136/66/EGS se lahko nadomestila za oljčno olje spreminjajo glede na namembni kraj, če je to zaradi stanja na svetovnem trgu ali posebnih zahtev nekaterih trgov potrebno.

| (7) | Nadomestila je treba določiti vsaj enkrat mesečno. Po potrebi se lahko spremenijo v vmesnem obdobju. |
| --- | --- |

(7)

Nadomestila je treba določiti vsaj enkrat mesečno. Po potrebi se lahko spremenijo v vmesnem obdobju.

| (8) | Zaradi uporabe teh podrobnih pravil pri trenutnih razmerah na trgu za oljčna olja ter zlasti za cene oljčnega olja znotraj Skupnosti in na trgih tretjih držav mora biti nadomestilo takšno, kakršno je v Prilogi k Uredbi. |
| --- | --- |

(8)

Zaradi uporabe teh podrobnih pravil pri trenutnih razmerah na trgu za oljčna olja ter zlasti za cene oljčnega olja znotraj Skupnosti in na trgih tretjih držav mora biti nadomestilo takšno, kakršno je v Prilogi k Uredbi.

| (9) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za olja in masti – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za olja in masti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izvozna nadomestila za proizvode iz člena 1(2)(c) Uredbe št. 136/66/EGS so določena v Prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 13. novembra 2004.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 12. novembra 2004

Za Komisijo

Franz FISCHLER

Član Komisije

---

(1)  UL 172, 30.9.1966, str. 3025/66. Uredba, nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1513/2001 (UL L 201, 26.7.2001, str. 4).

1

(2)  UL L 78, 31.3.1972, str. 1. Uredba, nazadnje spremenjena z Uredbo (EGS) št. 2962/77 (UL L 348, 30.12.1977, str. 53).

2

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 12. novembra 2004 o določitvi izvoznih nadomestil za oljčno olje

| Tarifna oznaka proizvoda | Namembni kraj | Merska enota | Znesek nadomestil |
| --- | --- | --- | --- |
| 1509 10 90 9100 | A00 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 1509 10 90 9900 | A00 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 1509 90 00 9100 | A00 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 1509 90 00 9900 | A00 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 1510 00 90 9100 | A00 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 1510 00 90 9900 | A00 | EUR/100 kg | 0,00 |
| N.B.: Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih krajev serije »A« so določene v spremenjeni Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).
  Numerične oznake namembnih krajev so določene v Uredbi (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11). |

Tarifna oznaka proizvoda

Namembni kraj

Merska enota

Znesek nadomestil

1509 10 90 9100

A00

EUR/100 kg

0,00

1509 10 90 9900

A00

EUR/100 kg

0,00

1509 90 00 9100

A00

EUR/100 kg

0,00

1509 90 00 9900

A00

EUR/100 kg

0,00

1510 00 90 9100

A00

EUR/100 kg

0,00

1510 00 90 9900

A00

EUR/100 kg

0,00

N.B.: Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih krajev serije »A« so določene v spremenjeni Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).

Numerične oznake namembnih krajev so določene v Uredbi (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11).

---

| 13.11.2004 | SL | Uradni list Evropske unije | L 337/13 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2004

SL

Uradni list Evropske unije

L 337/13

---

DIREKTIVA KOMISIJE 2004/104/ES

z dne 14. oktobra 2004

o prilagajanju Direktive Sveta 72/245/EGS o radijskih motnjah (elektromagnetni združljivosti) vozil tehničnemu napredku in o spremembi Direktive 70/156/EGS o približevanju zakonodaje držav članic o homologaciji motornih in priklopnih vozil

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 70/156/EGS z dne 6. februarja 1970 o približevanju zakonodaje držav članic o homologaciji motornih in priklopnih vozil (1), in zlasti člena 13(2) Direktive,

ob upoštevanju Direktive Sveta 72/245/EGS z dne 20. junija 1972 o radijskih motnjah (elektromagnetni združljivosti) vozil (2), in zlasti člena 4 Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva 72/245/EGS je ena izmed posamičnih direktiv o postopku homologacije, uvedenem z Direktivo 70/156/EGS. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 72/245/EGS je ena izmed posamičnih direktiv o postopku homologacije, uvedenem z Direktivo 70/156/EGS.

| (2) | Od leta 1995, ko je bila dopolnjena Direktiva 72/245/EGS, se je bistveno povečalo število električnih in elektronskih komponent v motornih vozilih. Omenjene komponente sedaj nadzirajo ne le udobje ter informacijske in zabavne naprave, temveč tudi nekatere pomembne varnostne funkcije. |
| --- | --- |

(2)

Od leta 1995, ko je bila dopolnjena Direktiva 72/245/EGS, se je bistveno povečalo število električnih in elektronskih komponent v motornih vozilih. Omenjene komponente sedaj nadzirajo ne le udobje ter informacijske in zabavne naprave, temveč tudi nekatere pomembne varnostne funkcije.

| (3) | V luči izkušenj, pridobljenih od dopolnitve Direktive 72/245/EGS, ni več obvezno usklajevati elektromagnetne združljivosti (EMC) avtomobilske opreme, ki ni povezana z varnostnimi funkcijami, z Direktivo. Za omenjeno opremo zadostuje pridobitev Izjave o skladnosti, v skladu z Direktivo Sveta 89/336/EGS z dne 3. maja 1989 o usklajevanju zakonodaje držav članic na področju elektromagnetne združljivosti (3) ter z Direktivo 1999/5/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 1999 o radijski opremi in telekomunikacijski terminalski opremi ter medsebojnem priznavanju njihove skladnosti (4). |
| --- | --- |

(3)

V luči izkušenj, pridobljenih od dopolnitve Direktive 72/245/EGS, ni več obvezno usklajevati elektromagnetne združljivosti (EMC) avtomobilske opreme, ki ni povezana z varnostnimi funkcijami, z Direktivo. Za omenjeno opremo zadostuje pridobitev Izjave o skladnosti, v skladu z Direktivo Sveta 89/336/EGS z dne 3. maja 1989 o usklajevanju zakonodaje držav članic na področju elektromagnetne združljivosti (3) ter z Direktivo 1999/5/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 1999 o radijski opremi in telekomunikacijski terminalski opremi ter medsebojnem priznavanju njihove skladnosti (4).

| (4) | Zahteve EMC in predpisi za preizkušanje električne in elektronske opreme so v rednem posodabljanju skozi standardizirano delo Mednarodnega komiteja za radijske motnje (CISPR) ter Mednarodne organizacije za standardizacijo (ISO). Zato je treba pri izvajanju te direktive upoštevati preizkusne postopke iz nedavnih izdaj pomembnih standardov. |
| --- | --- |

(4)

Zahteve EMC in predpisi za preizkušanje električne in elektronske opreme so v rednem posodabljanju skozi standardizirano delo Mednarodnega komiteja za radijske motnje (CISPR) ter Mednarodne organizacije za standardizacijo (ISO). Zato je treba pri izvajanju te direktive upoštevati preizkusne postopke iz nedavnih izdaj pomembnih standardov.

| (5) | Direktivo 72/245/EGS je torej potrebno redno dopolnjevati. |
| --- | --- |

(5)

Direktivo 72/245/EGS je torej potrebno redno dopolnjevati.

| (6) | Dopolnila k Direktivi 72/245/EGS vplivajo na Direktivo 70/156/EGS, zato je potrebno redno dopolnjevati tudi to direktivo. |
| --- | --- |

(6)

Dopolnila k Direktivi 72/245/EGS vplivajo na Direktivo 70/156/EGS, zato je potrebno redno dopolnjevati tudi to direktivo.

| (7) | Ukrepi, določeni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Odbora za prilagajanje tehničnemu napredku, ustanovljenem z Direktivo 70/156/EGS – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi, določeni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Odbora za prilagajanje tehničnemu napredku, ustanovljenem z Direktivo 70/156/EGS –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Priloge k Direktivi 72/245/EGS se nadomestijo s prilogami k tej direktivi.

Člen 2

1.   S 1. januarjem 2006 nobena država članica, zaradi razlogov v zvezi z elektromagnetno združljivostjo, ne sme:

| (a) | zavrniti podelitve ES-homologacije ali nacionalne homologacije; ali |
| --- | --- |

(a)

zavrniti podelitve ES-homologacije ali nacionalne homologacije; ali

| (b) | prepovedati registracije, prodaje ali začetka uporabe vozil, |
| --- | --- |

(b)

prepovedati registracije, prodaje ali začetka uporabe vozil,

če vozila, komponente ali ločene tehnične enote ustrezajo predpisom iz prilog I do X k Direktivi 72/245/EGS, kot je dopolnjena s to direktivo.

2.   S 1. julijem 2006 države članice, na podlagi razlogov, povezanih z elektromagnetno združljivostjo:

| (a) | ne smejo podeliti ES-homologacije; |
| --- | --- |

(a)

ne smejo podeliti ES-homologacije;

| (b) | lahko zavrnejo nacionalno homologacijo |
| --- | --- |

(b)

lahko zavrnejo nacionalno homologacijo

za vozila, komponente ali ločene tehnične enote, ki ne izpolnjujejo v celoti zahtev iz prilog I do X k Direktivi 72/245/EGS, kot je dopolnjena s to Direktivo.

3.   S 1. januarjem 2009, če predpisi iz prilog I do X k Direktivi 72/245/EGS, kot je dopolnjena s to direktivo, ne bodo v celoti izpolnjeni, države članice na podlagi razlogov, povezanih z elektromagnetno združljivostjo, lahko:

| (a) | določijo, da certifikati o združljivosti, izdani za nova vozila v skladu s predpisi iz Direktive 70/156/EGS, ne veljajo za namene iz člena 7(1) te direktive; |
| --- | --- |

(a)

določijo, da certifikati o združljivosti, izdani za nova vozila v skladu s predpisi iz Direktive 70/156/EGS, ne veljajo za namene iz člena 7(1) te direktive;

| (b) | zavrnejo registracijo, prodajo ali začetek uporabe novih vozil. |
| --- | --- |

(b)

zavrnejo registracijo, prodajo ali začetek uporabe novih vozil.

4.   S 1. januarjem 2009 veljajo predpisi iz prilog I do X k Direktivi 72/245/EGS, kot je dopolnjena s to direktivo, ki se nanašajo na elektromagnetno združljivost, za komponente ali ločene enote v namene iz člena 7(2) Direktive 70/156/EGS.

Člen 3

Direktiva 70/156/EGS se dopolni takole:

| 1. | Priloga I se dopolni takole:






  (a) | naslednja vrstica se doda k točki 0.5:
  „Ime in naslov pooblaščenega predstavnika, če ta obstaja:“ |
| --- | --- | --- |

1.

Priloga I se dopolni takole:

(a)

naslednja vrstica se doda k točki 0.5:

„Ime in naslov pooblaščenega predstavnika, če ta obstaja:“

| (b) | vrine se naslednja točka:






  „12.7 | Tabela za namestitev in uporabo RF oddajnikov v vozilu(-ih), če je to primerno (glej Prilogo I, 3.1.8):







  Frekvenčno območje (Hz) | Maksimalna izhodna moč (W) | Položaj antene v vozilu, posebni pogoji namestitve in/ali uporabe |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(b)

vrine se naslednja točka:

„12.7

Tabela za namestitev in uporabo RF oddajnikov v vozilu(-ih), če je to primerno (glej Prilogo I, 3.1.8):

Frekvenčno območje (Hz)

Maksimalna izhodna moč (W)

Položaj antene v vozilu, posebni pogoji namestitve in/ali uporabe

Prosilec homologacije, kjer je to potrebno, mora predložiti:

| | Dodatek 1

  Seznam znamk in tipov vseh električnih ali elektronskih komponent, ki jih zadeva ta direktiva (glej točki 2.1.9 in 2.1.10) in ki niso bile prej naštete. |
| --- | --- |

Dodatek 1

Seznam znamk in tipov vseh električnih ali elektronskih komponent, ki jih zadeva ta direktiva (glej točki 2.1.9 in 2.1.10) in ki niso bile prej naštete.

| | Dodatek 2

  Sheme ali načrte splošne razporeditve električnih ali elektronskih komponent, ki jih zadeva ta direktiva, ter splošne razporeditve kablov. |
| --- | --- |

Dodatek 2

Sheme ali načrte splošne razporeditve električnih ali elektronskih komponent, ki jih zadeva ta direktiva, ter splošne razporeditve kablov.

| | Dodatek 3

  Opis vozila, izbranega za predstavnika svojega tipa | Varianta karoserije: |
| --- | --- | --- |

Dodatek 3

Opis vozila, izbranega za predstavnika svojega tipa

Varianta karoserije:

| | Volan na levi ali na desni strani: |
| --- | --- |

Volan na levi ali na desni strani:

| | Medosje: |
| --- | --- |

Medosje:

| | Dodatek 4

  Ustrezna poročila o preizkusih, ki jih je opravil izdelovalec ali priznan laboratorij, v namene sestave homologacijskega certifikata.“ |
| --- | --- |

Dodatek 4

Ustrezna poročila o preizkusih, ki jih je opravil izdelovalec ali priznan laboratorij, v namene sestave homologacijskega certifikata.“

| 2. | V Prilogi III, odstavek A, se k točki 0.5 doda naslednja vrstica:
  „Ime in naslov pooblaščenega predstavnika, če ta obstaja:“. |
| --- | --- |

2.

V Prilogi III, odstavek A, se k točki 0.5 doda naslednja vrstica:

„Ime in naslov pooblaščenega predstavnika, če ta obstaja:“.

Člen 4

Prenos

1.   Države članice morajo najkasneje do 31. decembra 2005 sprejeti in objaviti zakone, ukrepe in administrativne predpise, potrebne za izvajanje te direktive. Prav tako morajo Komisiji nemudoma posredovati besedilo omenjenih predpisov ter korelacijske tabele med predpisi in to direktivo.

Predpise morajo začeti uporabljati s 1. januarjem 2006.

Ko bodo države članice sprejele omenjene predpise, morajo ti vsebovati napotila k tej direktivi ali pa morajo biti napotila navedena ob njihovi uradni objavi. Države članice določajo, kako bodo napotila posredovale.

2.   Države članice morajo Komisiji posredovati besedila glavnih predpisov v nacionalni zakonodaji, sprejetih na področju, ki ga obravnava ta direktiva.

Člen 5

Ta direktiva začne veljati dvajset dni po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 6

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 14. oktobra 2004

Za Komisijo

Olli REHN

Član Komisije

---

(1)  UL L 42, 23.2.1970, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2004/78/ES (UL L 153, 30.4.2004, str. 103).

1

(2)  UL L 152, 6.7.1972, str. 15. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 95/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 266, 8.11.1995, str. 1).

2

(3)  UL L 139, 23.5.1989, str. 19. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 93/68/EGS (UL L 220, 30.8.1993, str. 1).

3

(4)  UL L 91, 7.4.1999, str. 10.

4

---

PRILOGA

SEZNAM PRILOG

| PRILOGA I | Zahteve, ki jih morajo izpolnjevati vozila in električni/elektronski podsklopi, vgrajeni na vozila |
| --- | --- |

PRILOGA I

| Dodatek 1: | Seznam standardov, ki jih nalaga ta direktiva |
| --- | --- |

Dodatek 1:

| Dodatek 2: | Referenčne meje za širokopasovne elektromagnetne motnje, ki jih povzročajo vozila
  Ločenost antene in vozila: 10 m |
| --- | --- |

Dodatek 2:

Referenčne meje za širokopasovne elektromagnetne motnje, ki jih povzročajo vozila

Ločenost antene in vozila: 10 m

| Dodatek 3: | Referenčne meje za širokopasovne elektromagnetne motnje, ki jih povzročajo vozila
  Ločenost antene in vozila: 3 m |
| --- | --- |

Dodatek 3:

Referenčne meje za širokopasovne elektromagnetne motnje, ki jih povzročajo vozila

Ločenost antene in vozila: 3 m

| Dodatek 4: | Referenčne meje za ozkopasovne elektromagnetne motnje, ki jih povzročajo vozila
  Ločenost antene in vozila: 10 m |
| --- | --- |

Dodatek 4:

Referenčne meje za ozkopasovne elektromagnetne motnje, ki jih povzročajo vozila

Ločenost antene in vozila: 10 m

| Dodatek 5: | Referenčne meje za ozkopasovne elektromagnetne motnje, ki jih povzročajo vozila
  Ločenost antene in vozila: 3 m |
| --- | --- |

Dodatek 5:

Referenčne meje za ozkopasovne elektromagnetne motnje, ki jih povzročajo vozila

Ločenost antene in vozila: 3 m

| Dodatek 6: | Električni/elektronski podsklop
  Referenčne meje za širokopasovne elektromagnetne motnje, ki jih povzroča električni/ elektronski podsklop |
| --- | --- |

Dodatek 6:

Električni/elektronski podsklop

Referenčne meje za širokopasovne elektromagnetne motnje, ki jih povzroča električni/ elektronski podsklop

| Dodatek 7: | Električni/elektronski podsklop
  Referenčne meje za ozkopasovne elektromagnetne motnje, ki jih povzroča električni/elektronski podsklop |
| --- | --- |

Dodatek 7:

Električni/elektronski podsklop

Referenčne meje za ozkopasovne elektromagnetne motnje, ki jih povzroča električni/elektronski podsklop

| Dodatek 8: | Vzorec ES-homologacijske oznake |
| --- | --- |

Dodatek 8:

| PRILOGA II A | Vzorec opisnega lista za ES-homologacijo vozila |
| --- | --- |

PRILOGA II A

| PRILOGA II B | Vzorec opisnega lista za ES-homologacijo električnega/elektronskega podsklopa |
| --- | --- |

PRILOGA II B

| PRILOGA III A | Vzorec certifikata o ES-homologaciji (vozilo) |
| --- | --- |

PRILOGA III A

| PRILOGA III B | Vzorec certifikata o ES-homologaciji električnega/elektronskega podsklopa |
| --- | --- |

PRILOGA III B

| PRILOGA III C | Vzorec potrdila, ki se nanaša na Prilogo I, 3.2.9 |
| --- | --- |

PRILOGA III C

| PRILOGA IV | Metoda merjenja širokopasovnih elektromagnetnih motenj, ki jih oddajajo vozila |
| --- | --- |

PRILOGA IV

| PRILOGA V | Metoda merjenja ozkopasovnih elektromagnetnih motenj, ki jih oddajajo vozila |
| --- | --- |

PRILOGA V

| PRILOGA VI | Metoda preizkušanja odpornosti vozil proti elektromagnetnemu sevanju |
| --- | --- |

PRILOGA VI

| PRILOGA VII | Metoda merjenja širokopasovnih elektromagnetnih motenj, ki jih oddajajo električni/elektronski podsklopi |
| --- | --- |

PRILOGA VII

| Dodatek 1 – Slika 1: | Kraj preizkusa na prostem: Merilno mesto za električne/elektronske podsklope
  Raven, prazen prostor brez elektromagnetno odbojnih površin |
| --- | --- |

Dodatek 1 – Slika 1:

Kraj preizkusa na prostem: Merilno mesto za električne/elektronske podsklope

Raven, prazen prostor brez elektromagnetno odbojnih površin

| PRILOGA VIII | Metoda(-e) merjenja ozkopasovnih elektromagnetnih motenj, ki jih oddajajo električni/elektronski podsklopi |
| --- | --- |

PRILOGA VIII

| PRILOGA IX | Metoda(-e) preizkušanja odpornosti električnih/elektronskih podsklopov proti elektromagnetnim motnjam |
| --- | --- |

PRILOGA IX

| Dodatek 1 – Slika 1: | Preizkušanje z 800-milimetrskim trakastim valovodom |
| --- | --- |

Dodatek 1 – Slika 1:

| Dodatek 1 – Slika 2: | Dimenzije 800-milimetrskega trakastega valovoda |
| --- | --- |

Dodatek 1 – Slika 2:

| Dodatek 2: | Tipične mere TEM-celice |
| --- | --- |

Dodatek 2:

| PRILOGA X | Metoda(-e) preizkušanja prehodnih elektromagnetnih motenj, ki jih oddajajo električni/elektronski podsklopi, in odpornosti nanje |
| --- | --- |

PRILOGA X

---

PRILOGA I

ZAHTEVE, KI JIH MORAJO IZPOLNJEVATI VOZILA IN ELEKTRIČNI/ELEKTRONSKI PODSKLOPI, VGRAJENI NA VOZILA

1.   PODROČJE UPORABE

Ta direktiva se uporablja za elektromagnetno združljivost vozil, opredeljenih v členu 1, ki so motorna ali priklopna vozila (v nadaljnjem besedilu: vozilo(-a)), kakor jih je dobavil proizvajalec vozil, ter sestavnih delov ali samostojnih tehničnih enot, namenjenih za vgradnjo v vozila.

Direktiva se nanaša na:

| — | zahteve glede odpornosti na elektromagnetne motnje, ki jih oddajajo vozila, in njihov vpliv na funkcije, povezane z neposrednim nadzorom vozila, z varnostjo voznikov, potnikov in drugih udeležencev v prometu ter z motnjami, ki bi lahko zmedle voznike in druge udeležence v prometu, |
| --- | --- |

—

zahteve glede odpornosti na elektromagnetne motnje, ki jih oddajajo vozila, in njihov vpliv na funkcije, povezane z neposrednim nadzorom vozila, z varnostjo voznikov, potnikov in drugih udeležencev v prometu ter z motnjami, ki bi lahko zmedle voznike in druge udeležence v prometu,

| — | zahteve glede nadzora neželenega elektromagnetnega sevanja za zaščito namenske uporabe električne in elektronske opreme v lastnih vozilih in vozilih v bližini, ter nadzora motenj, ki jih lahko povzročijo dodatne naprave, naknadno vgrajene na vozilo. |
| --- | --- |

—

zahteve glede nadzora neželenega elektromagnetnega sevanja za zaščito namenske uporabe električne in elektronske opreme v lastnih vozilih in vozilih v bližini, ter nadzora motenj, ki jih lahko povzročijo dodatne naprave, naknadno vgrajene na vozilo.

2.   OPREDELITEV POJMOV

2.1   V tej direktivi:

| 2.1.1 | „Elektromagnetna združljivost“ pomeni sposobnost vozila ali sestavnega(-ih) dela(-ov) ali samostojne(-ih) tehnične(-ih) enote (enot), da zadovoljivo deluje(-jo) v svojem elektromagnetnem okolju in da ne povzroča(-jo) nevzdržnih elektromagnetnih motenj kateri koli napravi v tem okolju. |
| --- | --- |

2.1.1

„Elektromagnetna združljivost“ pomeni sposobnost vozila ali sestavnega(-ih) dela(-ov) ali samostojne(-ih) tehnične(-ih) enote (enot), da zadovoljivo deluje(-jo) v svojem elektromagnetnem okolju in da ne povzroča(-jo) nevzdržnih elektromagnetnih motenj kateri koli napravi v tem okolju.

| 2.1.2 | „Elektromagnetna motnja“ pomeni elektromagnetni pojav, ki lahko poslabša stopnjo učinkovitosti vozila ali sestavnega(-ih) dela(-ov) ali samostojne(-ih) tehnične(-ih) enote (enot). Elektromagnetna motnja je lahko elektromagnetni šum, neželeni signal ali pa sprememba v samem mediju signala. |
| --- | --- |

2.1.2

„Elektromagnetna motnja“ pomeni elektromagnetni pojav, ki lahko poslabša stopnjo učinkovitosti vozila ali sestavnega(-ih) dela(-ov) ali samostojne(-ih) tehnične(-ih) enote (enot). Elektromagnetna motnja je lahko elektromagnetni šum, neželeni signal ali pa sprememba v samem mediju signala.

| 2.1.3 | „Elektromagnetna odpornost“ pomeni sposobnost vozila ali sestavnega(-ih) dela(-ov) ali samostojne(-ih) tehnične(-ih) enote (enot), da deluje(-jo) brez poslabšanja stopnje učinkovitosti, če so prisotne določene elektromagnetne motnje. |
| --- | --- |

2.1.3

„Elektromagnetna odpornost“ pomeni sposobnost vozila ali sestavnega(-ih) dela(-ov) ali samostojne(-ih) tehnične(-ih) enote (enot), da deluje(-jo) brez poslabšanja stopnje učinkovitosti, če so prisotne določene elektromagnetne motnje.

| 2.1.4 | „Elektromagnetno okolje“ pomeni vse elektromagnetne pojave v danem prostoru. |
| --- | --- |

2.1.4

„Elektromagnetno okolje“ pomeni vse elektromagnetne pojave v danem prostoru.

| 2.1.5 | „Širokopasovna motnja“ pomeni motnjo, katere pasovna širina je večja od prepustne pasovne širine merilne naprave ali sprejemnika (Mednarodni komite za radiofrekvenčne motnje (CISPR), publikacija 25, 2. izdaja). |
| --- | --- |

2.1.5

„Širokopasovna motnja“ pomeni motnjo, katere pasovna širina je večja od prepustne pasovne širine merilne naprave ali sprejemnika (Mednarodni komite za radiofrekvenčne motnje (CISPR), publikacija 25, 2. izdaja).

| 2.1.6 | „Ozkopasovna motnja“ pomeni motnjo, katere pasovna širina je manjša od prepustne pasovne širine merilne naprave ali sprejemnika (CISPR 25, 2. izdaja). |
| --- | --- |

2.1.6

„Ozkopasovna motnja“ pomeni motnjo, katere pasovna širina je manjša od prepustne pasovne širine merilne naprave ali sprejemnika (CISPR 25, 2. izdaja).

| 2.1.7 | „Električni/elektronski sistem“ pomeni električno(-e) in/ali elektronsko(-e) napravo(-e) ali niz(-e) naprav s pridruženimi električnimi priključki, ki so del vozila, a se njihova homologacija ne opravlja ločeno od vozila. |
| --- | --- |

2.1.7

„Električni/elektronski sistem“ pomeni električno(-e) in/ali elektronsko(-e) napravo(-e) ali niz(-e) naprav s pridruženimi električnimi priključki, ki so del vozila, a se njihova homologacija ne opravlja ločeno od vozila.

| 2.1.8 | „Električni/elektronski podsklop“ (EPS) pomeni električno in/ali elektronsko napravo ali niz(-e) naprav, ki naj bi bile del vozila, skupaj s pridruženimi električnimi priključki in kabli, ki opravlja(-jo) eno ali več specializiranih funkcij. EPS se lahko homologira na zahtevo proizvajalca bodisi kot „sestavni del“ ali kot „samostojna tehnična enota“ (glej Direktivo 70/156/EGS, člen 2). |
| --- | --- |

2.1.8

„Električni/elektronski podsklop“ (EPS) pomeni električno in/ali elektronsko napravo ali niz(-e) naprav, ki naj bi bile del vozila, skupaj s pridruženimi električnimi priključki in kabli, ki opravlja(-jo) eno ali več specializiranih funkcij. EPS se lahko homologira na zahtevo proizvajalca bodisi kot „sestavni del“ ali kot „samostojna tehnična enota“ (glej Direktivo 70/156/EGS, člen 2).

| 2.1.9 | „Tip vozila“ glede na elektromagnetno združljivost pomeni vozila, ki se ne razlikujejo bistveno v naslednjih vidikih:






  2.1.9.1 | velikosti in obliki motornega prostora; |
| --- | --- | --- |

2.1.9

„Tip vozila“ glede na elektromagnetno združljivost pomeni vozila, ki se ne razlikujejo bistveno v naslednjih vidikih:

2.1.9.1

velikosti in obliki motornega prostora;

| 2.1.9.2 | splošni namestitvi električnih in/ali elektronskih sestavnih delov in splošni namestitvi kablov; |
| --- | --- |

2.1.9.2

splošni namestitvi električnih in/ali elektronskih sestavnih delov in splošni namestitvi kablov;

| 2.1.9.3 | osnovnem materialu, iz katerega je izdelana karoserija ali zunanja lupina (če pride v poštev) vozila (na primer jeklena, aluminijeva ali iz armirane plastike). Zunanji deli iz različnega materiala ne spremenijo tipa vozila, če je osnovni material karoserije enak, vendar je treba takšna odstopanja zabeležiti. |
| --- | --- |

2.1.9.3

osnovnem materialu, iz katerega je izdelana karoserija ali zunanja lupina (če pride v poštev) vozila (na primer jeklena, aluminijeva ali iz armirane plastike). Zunanji deli iz različnega materiala ne spremenijo tipa vozila, če je osnovni material karoserije enak, vendar je treba takšna odstopanja zabeležiti.

| 2.1.10 | „Tip EPS“ glede na elektromagnetno združljivost pomeni električne/elektronske podsklope, ki se ne razlikujejo v naslednjih bistvenih vidikih:






  2.1.10.1 | funkciji, ki jo opravlja EPS; |
| --- | --- | --- |

2.1.10

„Tip EPS“ glede na elektromagnetno združljivost pomeni električne/elektronske podsklope, ki se ne razlikujejo v naslednjih bistvenih vidikih:

2.1.10.1

funkciji, ki jo opravlja EPS;

| 2.1.10.2 | splošni namestitvi električnih in/ali elektronskih sestavnih delov, če pride v poštev. |
| --- | --- |

2.1.10.2

splošni namestitvi električnih in/ali elektronskih sestavnih delov, če pride v poštev.

| 2.1.11 | „Kabelski snop“ so kabli za dovajanje napetosti, za bus sistem (npr. CAN), signalni ali aktivni antenski kabli, ki jih v vozilo vgradi proizvajalec. |
| --- | --- |

2.1.11

„Kabelski snop“ so kabli za dovajanje napetosti, za bus sistem (npr. CAN), signalni ali aktivni antenski kabli, ki jih v vozilo vgradi proizvajalec.

| 2.1.12 | Funkcije, povezane z odpornostjo, so:






  (a) | Funkcije, povezane z neposrednim upravljanjem vozila:






  — | s poslabšanjem delovanja ali spremembo: npr. v motorju, zavorah, prestavah, volanu, napravah za omejitev hitrosti, |
| --- | --- | --- | --- |

2.1.12

Funkcije, povezane z odpornostjo, so:

(a)

Funkcije, povezane z neposrednim upravljanjem vozila:

—

s poslabšanjem delovanja ali spremembo: npr. v motorju, zavorah, prestavah, volanu, napravah za omejitev hitrosti,

| — | ki zadevajo položaj voznika v vozilu: npr. sedež ali nastavitev volana, |
| --- | --- |

—

ki zadevajo položaj voznika v vozilu: npr. sedež ali nastavitev volana,

| — | ki zadevajo vidljivost: npr. žaromete za kratki svetlobni pramen, brisalce. |
| --- | --- |

—

ki zadevajo vidljivost: npr. žaromete za kratki svetlobni pramen, brisalce.

| (b) | Funkcije, povezane z varnostjo voznika, potnika in drugih udeležencev v prometu:






  — | npr. napihljiva zračna varnostna blazina in sistemi za zadrževanje potnikov. |
| --- | --- | --- |

(b)

Funkcije, povezane z varnostjo voznika, potnika in drugih udeležencev v prometu:

—

npr. napihljiva zračna varnostna blazina in sistemi za zadrževanje potnikov.

| (c) | Funkcije, katerih motnje lahko zmedejo voznika ali druge udeležence v prometu:






  — | optične motnje: nepravilno delovanje npr. smernih kazalcev, zavornih luči, gabaritnih svetilk, zadnjih pozicijskih svetilk, napačne informacije opozorilnih indikatorjev ali zaslonov, povezanih s funkcijami, omenjenimi v točkah (a) in (b), ki so v neposrednem vidnem polju voznika, |
| --- | --- | --- |

(c)

Funkcije, katerih motnje lahko zmedejo voznika ali druge udeležence v prometu:

—

optične motnje: nepravilno delovanje npr. smernih kazalcev, zavornih luči, gabaritnih svetilk, zadnjih pozicijskih svetilk, napačne informacije opozorilnih indikatorjev ali zaslonov, povezanih s funkcijami, omenjenimi v točkah (a) in (b), ki so v neposrednem vidnem polju voznika,

| — | zvočne motnje: nepravilno delovanje npr. protivlomnega alarma ali hupe. |
| --- | --- |

—

zvočne motnje: nepravilno delovanje npr. protivlomnega alarma ali hupe.

| (d) | Funkcije, povezane z delovanjem sistemov za prenos podatkov v vozilu:






  — | z blokiranjem prenosa podatkov na sisteme v vozilu, ki se uporabljajo za prenos podatkov in katerih naloga je zagotoviti pravilno delovanje drugih funkcij, povezanih z neposrednim upravljanjem vozila. |
| --- | --- | --- |

(d)

Funkcije, povezane z delovanjem sistemov za prenos podatkov v vozilu:

—

z blokiranjem prenosa podatkov na sisteme v vozilu, ki se uporabljajo za prenos podatkov in katerih naloga je zagotoviti pravilno delovanje drugih funkcij, povezanih z neposrednim upravljanjem vozila.

| (e) | Funkcije, katerih motnje lahko ogrozijo izpisovanje predpisanih podatkov v vozilu: tahograf, števec. |
| --- | --- |

(e)

Funkcije, katerih motnje lahko ogrozijo izpisovanje predpisanih podatkov v vozilu: tahograf, števec.

3.   VLOGA ZA ES-HOMOLOGACIJO

3.1   Homologacija vozila

3.1.1   Vlogo za homologacijo vozila glede na njegovo elektromagnetno združljivost na podlagi člena 3(4) Direktive 70/156/EGS vloži proizvajalec vozila.

3.1.2   Vzorec opisnega lista je podan v Prilogi II A.

3.1.3   Proizvajalec vozila sestavi seznam vseh projektiranih kombinacij ustreznih električnih/elektronskih sistemov vozila ali EPS, variant karoserije, variacij pri materialu karoserije, splošnih namestitev kablov, variant motorja, izvedenk z volanom na levi/desni strani ter variant medosja. Bistveni električni/elektronski sistemi ali EPS vozila so tisti, ki lahko oddajajo značilno širokopasovno ali ozkopasovno sevanje, in/ali tisti, ki so udeleženi v voznikovem neposrednem upravljanju vozila (glej točko 2.1.12 te priloge).

3.1.4   Proizvajalec in pristojni organ s tega seznama skupaj izbereta vzorčno vozilo za preizkus. To vozilo predstavlja tip vozila (glej Dodatek 1 k Prilogi II A). Izbira vozila temelji na električnih/elektronskih sistemih, ki jih nudi proizvajalec. Za potrebe preizkušanja se lahko s tega seznama izbere še eno vozilo, če proizvajalec in pristojni organ soglašata, da se električni/elektronski sistemi tako razlikujejo od prvega vzorčnega vozila, da bi to utegnilo bistveno vplivati na elektromagnetno združljivost.

3.1.5   Izbira vozila (vozil) skladno s točko 3.1.4 je omejena na kombinacije vozila in električnega/elektronskega sistema, namenjene za dejansko proizvodnjo.

3.1.6   Proizvajalec lahko dopolni vlogo s poročilom o opravljenih preizkušanjih. Organ za homologacijo lahko katerega koli od teh podatkov uporabi pri sestavljanju certifikata o homologaciji.

3.1.7   Če tehnična služba, pristojna za preizkuse za homologacijo, opravlja preizkuse sama, se ji predloži vzorčno vozilo tipa, ki ga je treba homologirati, skladno s točko 3.1.4.

3.1.8   Proizvajalec vozila mora predložiti izjavo o frekvenčnih pasovih, nivojih moči, položajih anten in namestitvenih ukrepih za namestitev RF oddajnikov, četudi vozilo v času homologacije s slednjimi ni opremljeno. To se nanaša na vse mobilne radijske storitve, ki so običajno v uporabi v vozilih. Po podeljeni homologaciji morajo biti omenjeni podatki javno dostopni.

Proizvajalci vozil morajo predložiti dokaze, da namestitev takšnih oddajnikov ne ogroža normalnega delovanja vozila.

3.2   Homologacija električnega/elektronskega podsklopa (EPS)

3.2.1   Uporabnost te direktive za EPS:

Image

3.2.2   Vlogo za homologacijo EPS glede na njegovo elektromagnetno združljivost na podlagi člena 3(4) Direktive 70/156/EGS vloži proizvajalec vozila ali proizvajalec EPS.

3.2.3   Vzorec opisnega lista je podan v Prilogi II B.

3.2.4   Proizvajalec lahko dopolni vlogo s poročilom o opravljenih preizkusih. Organ za homologacijo lahko katerega koli od teh podatkov uporabi pri sestavljanju certifikata o homologaciji. Za opremo, namenjeno vgradnji v vozilo, lahko proizvajalec k vlogi doda Proizvajalčevo izjavo o skladnosti, v skladu s predpisi Direktive 99/5/ES ali Direktive 89/336/EGS, poročilo o preizkusu elektromagnetne združljivosti ter navodila za uporabnike o vgradnji omenjene opreme v vozila.

3.2.5   Če tehnična služba, pristojna za preizkuse za homologacijo, opravlja preizkus sama, se ji predloži reprezentativni vzorec sistema EPS, ki ga je treba homologirati, če je potrebno po pogovoru s proizvajalcem o morebitnih razlikah, na primer, v razporeditvi, številu komponent, številu senzorjev. Tehnična služba lahko izbere še en vzorec, če meni, da je to potrebno.

3.2.6   Na vzorcu(-ih) morata biti jasno in neizbrisno označeni blagovna znamka ali oznaka proizvajalca ter oznaka tipa.

3.2.7   Če pride v poštev, je treba opredeliti morebitne omejitve uporabe. Te omejitve je treba navesti v Prilogi II B in/ali III B.

3.2.8   Električni/elektronski podsklopi (EPS), ki se na trgu pojavijo kot nadomestni deli, ne potrebujejo homologacije, če so na vidnem mestu z identifikacijsko številko označeni kot nadomestni deli in če so izdelani pri istem proizvajalcu kot originalni del za vozilo, ki je že pridobilo homologacijo.

3.2.9   Sestavni deli, ki jih prodajajo kot opremo za vzdrževanje ali izboljšanje, namenjeno za vgradnjo v motorna vozila, ne potrebujejo homologacije, če niso v zvezi s funkcijami, ki se nanašajo na odpornost (Priloga I, 2.1.12). V primeru slednjih je potrebno pridobiti Izjavo o skladnosti, kot to predvidevajo postopki, določeni v direktivah 89/336/EGS ali 1999/5/ES. V izjavi mora biti zagotovljeno, da EPS upošteva vse omejitve, določene v točkah 6.5, 6.6, 6.8 in 6.9 Priloge I k tej direktivi.

V štiriletnem prehodnem obdobju po začetku veljavnosti te direktive morajo osebe, odgovorne za umestitev omenjenih izdelkov na trg, podati vse pomembne podatke in/ali vzorec tehnični službi, ki bo določila, ali je za omenjeni izdelek potrebna homologacija ali ne. Izid inšpekcije naj bo znan v treh tednih in ne zahteva dodatnega preizkušanja. Tehnična služba bo v enakem času izdala dokument, v skladu s primerom, podanim v Prilogi III C. Države članice morajo v obdobju treh let od začetka veljave te direktive prijaviti vsak primer zavrnitve homologacije zaradi varnostnih razlogov. Na temelju praktične uveljavitve te zahteve ter poročil, ki jih bodo podale države članice, bo pred iztekom prehodnega obdobja, v skladu s postopki, ki se nanašajo na člen 13 Direktive 70/156/EGS, določeno, ali bo omenjeni dokument še potreben kot dodatek k Izjavi o skladnosti.

4.   HOMOLOGACIJA

4.1   Postopki homologacije

4.1.1   Homologacija vozila

Po presoji proizvajalca vozila se za homologacijo vozila lahko uporabijo naslednji alternativni postopki.

4.1.1.1   Homologacija celotnega vozila

Celotna vozila je mogoče homologirati neposredno ob upoštevanju določb iz točke 6 te priloge. Če proizvajalec vozila izbere ta način, posebno preizkušanje električnih/elektronskih sistemov ali EPS ni potrebno.

4.1.1.2   Homologacija vozila s preizkušanjem posameznih električnih/elektronskih podsklopov

Proizvajalec vozila lahko dobi homologacijo za vozilo, če dokaže homologacijskemu organu, da so bili vsi pomembni (glej točko 3.1.3 te priloge) električni/elektronski sistemi ali električni/elektronski podsklopi posamično homologirani na podlagi te direktive ter da so nameščeni skladno z morebitnimi predpisanimi zahtevami.

4.1.1.3   Če proizvajalec želi, lahko dobi homologacijo na podlagi te direktive, če na vozilu ni opreme takega tipa, za katerega so predpisana preizkušanja odpornosti proti elektromagnetnim motnjam ali sevanjem takih motenj. Vozilo ne sme imeti sistemov, opredeljenih v točki 3.1.3 (odpornost), niti opreme za prisilni vžig. Za takšne homologacije preizkušanje ni potrebno.

4.1.2   Homologacija EPS

Homologacija se lahko podeli za EPS, ki naj bi bil vgrajen bodisi na kateri koli tip vozila ali pa na določeni tip ali tipe vozil, kar zahteva proizvajalec.

4.1.3   EPS-i – namenski RF oddajniki, ki niso prejeli homologacije v sodelovanju s proizvajalcem vozila, morajo biti opremljeni z ustreznimi navodili za namestitev.

4.2   Podelitev homologacije

4.2.1   Vozilo

4.2.1.1   Če vzorčno vozilo izpolnjuje zahteve te direktive, se ES-homologacija podeli na podlagi člena 4(3), in če je primerno, na podlagi člena 4(4) Direktive 70/156/EGS.

4.2.1.2   Vzorec certifikata ES-homologacije je podan v Prilogi III A.

4.2.2   EPS

4.2.2.1   Če vzorčni sistem(-i) EPS izpolnjuje(-jo) zahteve te direktive, se ES-homologacija podeli na podlagi člena 4(3), in če je primerno, na podlagi člena 4(4) Direktive 70/156/EGS.

4.2.2.2   Vzorec certifikata o ES-homologaciji je podan v Prilogi III B.

4.2.3   Pri sestavljanju certifikatov iz točke 4.2.1.2 ali 4.2.2.2 lahko pristojni organ države članice, ki podeljuje homologacijo, uporabi poročilo odobrenega ali pooblaščenega laboratorija, akreditiranega pri ISO 17025.

4.3   Spremembe homologacij

4.3.1   Pri spremembah homologacij, podeljenih na podlagi te direktive, se uporabljajo določbe člena 5 Direktive 70/156/EGS.

4.3.2   Sprememba homologacije vozila zaradi dodajanja ali zamenjave EPS.

4.3.2.1   Če je proizvajalec vozila že dobil homologacijo za celotno vozilo, želi pa vgraditi dodaten ali nadomesten električni/elektronski sistem ali EPS, ki je že homologiran na podlagi te direktive in bo vgrajen skladno s priloženimi pogoji, se homologacija vozila lahko spremeni brez dodatnega preizkušanja. Za namene skladnosti proizvodnje se dodatni ali nadomestni električni/elektronski sistem ali EPS šteje za del vozila.

4.3.2.2   Če dodatni ali nadomestni del(-i) ni(-so) bil(-i) homologiran(-i) na podlagi te direktive in če se domneva, da je preizkušanje potrebno, se šteje, da celotno vozilo ustreza, če je mogoče dokazati, da nov(-i) ali spremenjen(-i) del(-i) izpolnjuje(-jo) ustrezne zahteve točke 6, ali če se s primerjalnim preizkušanjem lahko dokaže, da novi del(-i) ne bo(-do) vplival(-i) škodljivo na skladnost tega tipa vozila.

4.3.3   Če se v vozilo vgradi rabljen nehomologiran EPS, za katerega v času prve vgradnje homologacija ni bila potrebna, to ne razveljavi homologacije vozila, če je bila vgradnja rabljenega EPS-a opravljena v skladu s priporočili njegovega proizvajalca in proizvajalca vozila.

5.   OZNAČEVANJE

5.1   Vsak EPS, ki ustreza tipu, homologiranemu na podlagi te direktive, mora biti označen z oznako ES-homologacije.

5.2   Oznako tvori pravokotnik, ki obdaja črko „e“ in ji sledi številčna ali črkovna oznaka države članice, ki je podelila homologacijo:

| 1 | Nemčija |
| --- | --- |
| 2 | Francija |
| 3 | Italija |
| 4 | Nizozemska |
| 5 | Švedska |
| 6 | Belgija |
| 7 | Madžarska |
| 8 | Češka |
| 9 | Španija |
| 11 | Združeno kraljestvo |
| 12 | Avstrija |
| 13 | Luksemburg |
| 17 | Finska |
| 18 | Danska |
| 20 | Poljska |
| 21 | Portugalska |
| 23 | Grčija |
| 24 | Irska |
| 26 | Slovenija |
| 27 | Slovaška |
| 29 | Estonija |
| 32 | Latvija |
| 36 | Litva |
| 49 | Ciper |
| 50 | Malta |

1

Nemčija

2

Francija

3

Italija

4

Nizozemska

5

Švedska

6

Belgija

7

Madžarska

8

Češka

9

Španija

11

Združeno kraljestvo

12

Avstrija

13

Luksemburg

17

Finska

18

Danska

20

Poljska

21

Portugalska

23

Grčija

24

Irska

26

Slovenija

27

Slovaška

29

Estonija

32

Latvija

36

Litva

49

Ciper

50

Malta

Oznaki sledi v bližini pravokotnika tudi štirimestna zaporedna številka (ki se začenja z ničlami, če je to potrebno) – v nadaljevanju „osnovna številka homologacije“ –, prikazana v oddelku 4 homologacijske številke v certifikatu o ES-homologaciji, ki se izda za posamezni tip naprave (glej Prilogo VII k Direktivi 70/156/EGS), pred to osnovno številko pa sta dve številki, ki označujeta zaporedno številko zadnje večje tehnične spremembe te direktive. Zaporedna številka spremembe Direktive in osnovna številka homologacije sta ločeni z enojnim presledkom. Za to direktivo je zaporedna številka 03.

5.3   Oznaka ES-homologacije se vtisne na glavni del EPS (npr. na elektronsko upravljalno enoto) tako, da je jasno čitljiva in neizbrisna.

5.4   Primer oznake ES-homologacije je prikazan v Dodatku 8.

5.5   Električnih/elektronskih sistemov, vgrajenih v tipe vozil, homologirane skladno s to direktivo, ni treba označiti.

5.6   Oznake na električnih/elektronskih podsklopih, skladne s točko 5.3, niso nujno vidne, ko je EPS vgrajen na vozilu.

6.   ZAHTEVE

6.1   Splošne zahteve

6.1.1   Vozilo (in njegovi električni/elektronski sistemi ali električni/elektronski podsklopi) morajo biti načrtovani, izdelani in vgrajeni tako, da vozilo v pogojih normalne uporabe zadrži s to direktivo predpisane lastnosti.

6.1.1.1   Vozilo mora biti preizkušeno za elektromagnetna sevanja, ki jih oddaja, prav tako njegova odpornost na motnje. Preizkusi za prehodna sevanja in odpornost proti prehodnim motnjam niso pogoj za pridobitev homologacije.

6.1.1.2   EPS mora biti preizkušen za elektromagnetna sevanja, prav tako njegova odpornost na elektromagnetne motnje.

6.1.2   Pred preizkusom mora Tehnična služba v sodelovanju s proizvajalcem pripraviti načrt, ki mora vsebovati način delovanja, simulirane funkcije, nadzorovane funkcije, merila, po katerih EPS opravi ali ne opravi preizkusa, ter predvidena elektromagnetna sevanja.

6.2   Predpisi za širokopasovne elektromagnetne motnje, ki jih povzročajo vozila s prisilnim vžigom.

6.2.1   Postopek merjenja

Elektromagnetne motnje, ki jih povzroča vzorčno vozilo kot predstavnik svojega tipa, se merijo po postopku iz Priloge IV na kateri koli od predpisanih oddaljenosti antene od vozila. Način merjenja izbere proizvajalec vozila v soglasju s Tehnično službo.

6.2.2   Referenčne meje za širokopasovne elektromagnetne motnje, ki jih povzročajo vozila

6.2.2.1   Če se meritve izvajajo po postopku iz Priloge IV pri oddaljenosti antene 10,0 ± 0,2 m od vozila, je referenčna meja poljske jakosti 32 dBμV/m v frekvenčnem pasu od 30 do 75 MHz in od 32 do 43 dBμV/m v frekvenčnem pasu od 75 do 400 MHz, s tem da referenčna meja narašča logaritmično pri frekvencah nad 75 MHz, kakor je prikazano v Dodatku 2 k tej prilogi. V frekvenčnem pasu od 400 do 1 000 MHz ta meja ostane konstantna pri 43 dBμV/m.

6.2.2.2   Če se meritve izvajajo po postopku iz Priloge IV pri oddaljenosti antene 3,0 ± 0,05 m od vozila, je referenčna meja poljske jakosti 42 dBμV/m v frekvenčnem pasu od 30 do 75 MHz in od 42 do 53 dBμV/m v frekvenčnem pasu od 75 do 400 MHz, s tem da referenčna meja narašča logaritmično pri frekvencah nad 75 MHz, kakor je prikazano v Dodatku 3 k tej prilogi. V frekvenčnem pasu od 400 do 1 000 MHz ta meja ostane konstantna pri 53 dBμV/m.

6.2.2.3   Na vzorčnem vozilu, ki je predstavnik svojega tipa, morajo biti izmerjene vrednosti, izražene v dBμV/m, pod referenčno mejo.

6.3   Predpisi v zvezi z ozkopasovnimi elektromagnetnimi motnjami, ki jih povzročajo vozila

6.3.1   Postopek merjenja

Elektromagnetne motnje, ki jih povzroča vzorčno vozilo, predstavnik svojega tipa, se merijo po postopku iz Priloge V. Te določi proizvajalec vozila v soglasju s Tehnično službo.

6.3.2   Referenčne meje za ozkopasovne elektromagnetne motnje, ki jih povzročajo vozila

6.3.2.1   Če se meritve izvajajo po postopku iz Priloge V pri oddaljenosti antene 10,0 ± 0,2 m od vozila, je referenčna meja poljske jakosti 22 dBμV/m v frekvenčnem pasu od 30 do 75 MHz ter od 22 do 33 dBμV/m v frekvenčnem pasu od 75 do 400 MHz, s tem da referenčna meja narašča logaritmično pri frekvencah nad 75 MHz, kakor je prikazano v Dodatku 4 k tej prilogi. V frekvenčnem pasu od 400 do 1 000 MHz ostane ta meja konstantna pri 33 dBμV /m.

6.3.2.2   Če se meritve izvajajo po postopku iz Priloge V pri oddaljenosti antene 3,0 ± 0,05 m od vozila, je referenčna meja poljske jakosti 32 dBμV/m v frekvenčnem pasu od 30 do 75 MHz ter od 32 do 43 dBμV/m v frekvenčnem pasu od 75 do 400 MHz, s tem da referenčna meja narašča logaritmično pri frekvencah nad 75 MHz, kakor je prikazano v Dodatku 5 k tej prilogi. V frekvenčnem pasu od 400 do 1 000 MHz ostane ta meja konstantna pri 43 dBμV/m.

6.3.2.3   Na vzorčnem vozilu, ki je predstavnik svojega tipa, morajo biti izmerjene vrednosti, izražene v dBμV/m, pod referenčno mejo.

6.3.2.4   Ne glede na mejne vrednosti, določene v točkah 6.3.2.1, 6.3.2.2 in 6.3.2.3 te priloge, se šteje, da vozilo ustreza zahtevam glede ozkopasovnih motenj, če moč motilnega signala na radijski anteni vozila, izmerjena z detektorjem srednjih vrednosti ob meritvah v začetni stopnji, določenih v Prilogi V, točka 1.3, v frekvenčnem pasu od 76 do 108 MHz presega mejne vrednosti za manj kakor 20 dBμV (10 μV), in se nadaljnje preizkušanje ne zahteva.

6.4   Predpisi o odpornosti vozil proti elektromagnetnim motnjam

6.4.1   Preizkusna metoda

Odpornost vzorčnega vozila, ki je predstavnik svojega tipa, proti elektromagnetnim motnjam se meri po postopku iz Priloge VI.

6.4.2   Referenčne meje odpornosti vozila

6.4.2.1   Če se za preizkušanje uporablja postopek iz Priloge VI, je referenčna meja poljske jakosti 30 voltov/m efektivno (kvadratna srednja vrednost) na 90 % frekvenčnega pasu od 20 do 2 000 MHz in najmanj 25 voltov/m efektivno v celotnem frekvenčnem pasu med 20 in 2 000 MHz.

6.4.2.2   Šteje se, da vzorčno vozilo, ki je predstavnik svojega tipa, izpolnjuje zahteve za odpornost, če med preizkušanji, izvedenimi skladno s Prilogo VI, ni opaziti zmanjšanega delovanja funkcij, povezanih z odpornostjo.

6.5   Predpisi v zvezi s širokopasovnimi elektromagnetnimi motnjami, ki jih povzročajo električni/elektronski podsklopi

6.5.1   Postopek merjenja

Elektromagnetne motnje, ki jih povzroča vzorčni EPS, predstavnik svojega tipa, se merijo po postopku iz Priloge VII.

6.5.2   Referenčne meje za širokopasovne elektromagnetne motnje, ki jih povzročajo električni/elektronski podsklopi

6.5.2.1   Če se meritve izvajajo po postopku iz Priloge VII, je referenčna meja poljske jakosti 62 do 52 dBμV/m v frekvenčnem pasu od 30 do 75 MHz, s tem da referenčna meja logaritmično upada pri frekvencah nad 30 MHz, in od 52 do 63 dBμV/m v frekvenčnem območju od 75 do 400 MHz, s tem da referenčna meja logaritmično narašča pri frekvencah nad 75 MHz, kakor je prikazano v Dodatku 6 k tej prilogi. V frekvenčnem pasu od 400 do 1 000 MHz referenčna meja ostane konstantna pri 63 dBμV/m.

6.5.2.2   Na vzorčnem EPS, ki je predstavnik svojega tipa, morajo biti vrednosti, izmerjene v dBμV/m, pod referenčnimi mejami.

6.6   Predpisi v zvezi z ozkopasovnimi elektromagnetnimi motnjami, ki jih povzročajo električni/elektronski podsklopi

6.6.1   Postopek merjenja

Elektromagnetne motnje, ki jih povzroča vzorčni EPS, predstavnik svojega tipa, se merijo po postopku iz Priloge VIII.

6.6.2   Referenčne meje ozkopasovnih elektromagnetnih motenj, ki jih povzroča EPS

6.6.2.1   Če se meritve izvajajo po postopku iz Priloge VIII, je referenčna meja poljske jakosti od 52 do 42 dBμV/m v frekvenčnem pasu od 30 do 75 MHz, s tem da ta meja logaritmično upada pri frekvencah nad 30 MHz, ter od 42 do 53 dBμV/m v frekvenčnem pasu od 75 do 400 MHz, s tem da ta meja logaritmično (linearno) narašča pri frekvencah nad 75 MHz, kakor je prikazano v Dodatku 7 k tej prilogi. V frekvenčnem pasu od 400 do 1 000 MHz ta meja ostane konstantna pri 53 dBμV/m.

6.6.2.2   Na vzorčnem EPS, ki je predstavnik svojega tipa, mora biti vrednost, izmerjena v dBμV/m, pod referenčnimi mejami.

6.7   Predpisi o odpornosti EPS proti elektromagnetnim motnjam

6.7.1   Preizkusni postopek(-ki)

Odpornost EPS, ki je predstavnik svojega tipa, proti elektromagnetnim motnjam se meri po postopku(-ih), izbranem(-ih) med navedenimi v Prilogi IX.

6.7.2   Referenčne meje odpornosti EPS

6.7.2.1   Če se preizkusi izvajajo po postopku iz Priloge IX, so referenčni nivoji preizkusa odpornosti 60 V/m za preizkušanje s trakastim valovodom 150 mm, 15 V/m za preizkušanje s trakastim valovodom 800 mm, 75 V/m za preizkušanje v TEM-celici, 60 mA za preizkušanje z vsiljenim tokom in 30 V/m za preizkušanje z anteno v brezodbojnem elektromagnetno zaslonjenem prostoru v več kot 90 % frekvenčnega pasu od 20 do 2 000 MHz, ter najmanj 50 V/m za preizkušanje s trakastim valovodom 150 mm, 12,5 V/m za preizkušanje s trakastim valovodom 800 mm, 62,5 V/m za preizkušanje v TEM-celici, 50 mA za preizkušanje z vsiljenim tokom ter 25 V/m za preizkušanje z anteno v brezodbojnem elektromagnetno zaslonjenem prostoru v celotnem frekvenčnem pasu od 20 do 2 000 MHz.

6.7.2.2   Če preizkus vzorčnega EPS-a, predstavnika svojega tipa, opravljen v skladu s Prilogo IX, ne pokaže zmanjšanja funkcij, povezanih z odpornostjo, se šteje, da omenjeni EPS ustreza zahtevam glede odpornosti.

6.8.   Specifikacije, ki zadevajo odpornost na prehodne elektromagnetne motnje vzdolž vodov.

6.8.1   Preizkusna metoda

Preizkus odpornosti vzorčnega EPS-a, predstavnika svojega tipa, je treba opraviti v skladu z ISO 7637-2:DIS2002, kakor je opisano v Prilogi X, s preizkusnimi nivoji, podanimi v tabeli 1.

Tabela 1:   Odpornost EPS-a

| Številka testnega impulza | Nivo preizkusa odpornosti | Status delovanja za sisteme |
| --- | --- | --- |
| Če se nanaša na funkcije, povezane z odpornostjo | Če se ne nanaša na funkcije, povezane z odpornostjo |
| 1 | III | C | D |
| 2a | III | B | D |
| 2b | III | C | D |
| 3a/3b | III | A | D |
| 4 | III | B

  (za EPS-e, delujoče v vseh fazah zagona motorja)

  C

  (za ostale EPS-e) | D |

Številka testnega impulza

Nivo preizkusa odpornosti

Status delovanja za sisteme

Če se nanaša na funkcije, povezane z odpornostjo

Če se ne nanaša na funkcije, povezane z odpornostjo

1

III

C

D

2a

III

B

D

2b

III

C

D

3a/3b

III

A

D

4

III

B

(za EPS-e, delujoče v vseh fazah zagona motorja)

C

(za ostale EPS-e)

D

6.9   Specifikacije, ki zadevajo oddajanje prehodnih motenj

6.9.1   Preizkusna metoda

Preizkus oddajanja motenj vzorčnega EPS-a, predstavnika svojega tipa, je treba opraviti s postopki, skladnimi z ISO 7637-2:DIS2002, kakor je opisano v Prilogi X za nivoje, podane v tabeli 2.

Tabela 2:   Najvišja dovoljena impulzna amplituda

| Polariteta impulzne amplitude | Najvišja dovoljena impulzna amplituda za |
| --- | --- |
| Vozila z 12-voltnimi sistemi | Vozila s 24-voltnimi sistemi |
| Pozitivna | + 75 | + 150 |
| Negativna | – 100 | – 450 |

Polariteta impulzne amplitude

Najvišja dovoljena impulzna amplituda za

Vozila z 12-voltnimi sistemi

Vozila s 24-voltnimi sistemi

Pozitivna

+ 75

+ 150

Negativna

– 100

– 450

7.   SKLADNOST PROIZVODNJE

7.1   Ukrepi za zagotavljanje skladnosti proizvodnje se izvajajo skladno z določbami iz člena 10 Direktive 70/156/EGS.

7.2   Skladnost proizvodnje glede elektromagnetne združljivosti vozila ali sestavnega dela ali samostojne tehnične enote se preverja na podlagi podatkov, ki jih vsebuje(-jo) certifikat(-i) o homologaciji, opredeljen(-i) v Prilogi III A in/ali III B k tej direktivi.

7.3   Če se homologacijski organ ne strinja s proizvajalčevim postopkom presoje, se uporabljata točki 2.4.2 in 2.4.3 Priloge X k Direktivi 70/156/EGS ter točki 7.3.1 in 7.3.2 spodaj.

7.3.1   Če se preverja skladnost vozila, sestavnega dela ali samostojne tehnične enote, vzete iz serijske proizvodnje, se šteje, da proizvodnja ustreza zahtevam te direktive glede širokopasovnih in ozkopasovnih motenj, če izmerjeni nivoji ne presegajo referenčnih mejnih vrednosti, opredeljenih v točkah 6.2.2.1, 6.2.2.2, 6.3.2.1, 6.3.2.2, 6.3.2.4, 6.5.2.1 in 6.6.2.1 (kar pride v poštev), za več kakor 4 dB (60 %).

7.3.2   Če se preverja skladnost vozila, sestavnega dela ali samostojne tehnične enote, vzete iz serije, se šteje, da proizvodnja ustreza zahtevam te direktive glede odpornosti proti elektromagnetnemu sevanju, če vozilo, sestavni del ali samostojna tehnična enota v stanju, opredeljenem v Prilogi VI, točka 2, ne pokaže poslabšanja delovanja funkcij, povezanih z odpornostjo, in če je izpostavljen poljski jakosti, izraženi v V/m, ki sega do 80 % referenčnih mejnih vrednosti, določenih v točkah 6.4.2.1 in 6.7.2.1 te priloge.

7.3.3   Če se preverja skladnost vozila, sestavnega dela ali samostojne tehnične enote, vzete iz serije, se šteje, da proizvodnja ustreza zahtevam te direktive glede odpornosti proti prevajanim motnjam in elektromagnetnemu sevanju, če sestavni del ali samostojna tehnična enota ne kaže poslabšanja delovanja funkcij, povezanih z odpornostjo, do nivojev, podanih v točki 6.8.1, in ne presega nivojev, podanih v točki 6.9.1.

8.   IZJEME

8.1   Če vozilo ali električni/elektronski sistem oziroma EPS nima elektronskega oscilatorja z delovno frekvenco, ki presega 9 kHz, se šteje, da ustreza točki 6.3.2 ali 6.6.2 Priloge I ter prilogama V in VIII.

8.2   Odpornosti proti elektromagnetnim motnjam ni treba preizkušati pri vozilih, pri katerih električni/elektronski sistemi oziroma električni/elektronski podsklopi niso vključeni v funkcije, povezane z odpornostjo. Šteje se, da taka vozila ustrezajo točki 6.4 Priloge I in Prilogi VI k tej direktivi.

8.3   Pri EPS, ki nima funkcij, povezanih z odpornostjo, ni treba preizkušati odpornosti proti elektromagnetnim motnjam. Šteje se, da tak podsklop ustreza točki 6.7 Priloge I in Prilogi IX k tej direktivi.

8.4   Elektrostatična razelektritev

Za vozila, opremljena s pnevmatikami, se šteje, da je nadgradnja električno izolirana. Značilne elektrostatične spremembe glede na zunanje okolje vozila lahko nastanejo samo pri vstopu oziroma izstopu potnika ali voznika. Ker takrat vozilo miruje, za homologacijo ni potreben preizkus elektrostatične razelektritve.

8.5   Prehodne elektromagnetne motnje

Za EPS-e, ki niso vklopljeni, nimajo stikal in ne vključujejo indukcijskih obremenitev, ni potreben preizkus prehodnih elektromagnetnih motenj. Šteje se, da ustrezajo točki 6.9 te priloge.

8.6   Prenehanje delovanja sprejemnikov v času preizkusa proti odpornosti, ko se testni signal nahaja znotraj pasovne širine sprejemnika (RF izključni pas), kot je določeno za specifične radijske storitve ali izdelke v že usklajenem EMC standardu, priporočenem v Uradnem listu Evropske unije, ne pomeni nujno tudi pomanjkljivih meril.

8.7   RF oddajniki morajo biti preizkušeni v času oddajanja. Zaželenih sevanj (ki jih oddajajo RF oddajni sistemi), znotraj potrebne pasovne širine in zunaj pasovnih sevanj, se ne upošteva za namene te direktive. Ta direktiva sicer obravnava lažna sevanja, toda njihov preizkus ni potreben, če je k oddajniku priložena Izjava o skladnosti, v skladu z Direktivo1999/5/ES, ob uporabi usklajenega standarda.

| 8.7.1 | „Potrebna pasovna širina“: za podano vrsto motenj, širina frekvenčnega pasu, ki ravno zadostuje za prenos podatkov s hitrostjo in kakovostjo, ki veljata v posebnih razmerah (člen 1, št. 1152 Pravilnika o radiokomunikacijah). |
| --- | --- |

8.7.1

„Potrebna pasovna širina“: za podano vrsto motenj, širina frekvenčnega pasu, ki ravno zadostuje za prenos podatkov s hitrostjo in kakovostjo, ki veljata v posebnih razmerah (člen 1, št. 1152 Pravilnika o radiokomunikacijah).

| 8.7.2 | „Zunajpasovna motnja“: motnja na frekvenci(-ah) neposredno zunaj potrebne pasovne širine, ki je rezultat procesa modulacije, ne vključuje pa lažnih motenj (člen 1, št. 1144 Pravilnika o radiokomunikacijah). |
| --- | --- |

8.7.2

„Zunajpasovna motnja“: motnja na frekvenci(-ah) neposredno zunaj potrebne pasovne širine, ki je rezultat procesa modulacije, ne vključuje pa lažnih motenj (člen 1, št. 1144 Pravilnika o radiokomunikacijah).

| 8.7.3 | „Lažna motnja“: V vsakem procesu modulacije obstajajo neželeni signali. Zanje je v uporabi izraz „lažne motnje“. Lažne motnje so na eni ali več frekvencah, ki so zunaj potrebne pasovne širine in katerih raven se lahko zmanjša, ne da bi s tem ogrozili prenos podatkov. Med lažne motnje se štejejo harmonične motnje, parazitske motnje, intermodulacijski produkti ter produkti zamenjave frekvenc, mednje pa ne spadajo zunajpasovne (člen 1, št. 1145 Pravilnika o radiokomunikacijah). |
| --- | --- |

8.7.3

„Lažna motnja“: V vsakem procesu modulacije obstajajo neželeni signali. Zanje je v uporabi izraz „lažne motnje“. Lažne motnje so na eni ali več frekvencah, ki so zunaj potrebne pasovne širine in katerih raven se lahko zmanjša, ne da bi s tem ogrozili prenos podatkov. Med lažne motnje se štejejo harmonične motnje, parazitske motnje, intermodulacijski produkti ter produkti zamenjave frekvenc, mednje pa ne spadajo zunajpasovne (člen 1, št. 1145 Pravilnika o radiokomunikacijah).

Dodatek 1

Seznam standardov, ki jih nalaga ta direktiva

| 1. | CISPR 12 „Značilnosti radijskih motenj pri vozilih, motornih čolnih in vozilih z motorjem s prisilnim vžigom – Mejne vrednosti in metode merjenja“, 5. izdaja, 2001. |
| --- | --- |

1.

CISPR 12 „Značilnosti radijskih motenj pri vozilih, motornih čolnih in vozilih z motorjem s prisilnim vžigom – Mejne vrednosti in metode merjenja“, 5. izdaja, 2001.

| 2. | CISPR 16-1 „Specifikacije za radijske motnje in aparate ter metode za merjenje odpornosti – Del 1: Radijske motnje in naprave za merjenje odpornosti“, 2. izdaja, 2002. |
| --- | --- |

2.

CISPR 16-1 „Specifikacije za radijske motnje in aparate ter metode za merjenje odpornosti – Del 1: Radijske motnje in naprave za merjenje odpornosti“, 2. izdaja, 2002.

| 3. | CISPR 25 „Mejne vrednosti in metode merjenja značilnosti radijskih motenj za zaščito sprejemnikov v vozilih“, 2. izdaja, 2002. |
| --- | --- |

3.

CISPR 25 „Mejne vrednosti in metode merjenja značilnosti radijskih motenj za zaščito sprejemnikov v vozilih“, 2. izdaja, 2002.

| 4. | ISO 7637-1 „Cestna vozila – Električna motnja, ki jo povzroči prehodno sevanje ali sklopka – Del 1: Opredelitve in splošni preudarki“, 2. izdaja, 2002. |
| --- | --- |

4.

ISO 7637-1 „Cestna vozila – Električna motnja, ki jo povzroči prehodno sevanje ali sklopka – Del 1: Opredelitve in splošni preudarki“, 2. izdaja, 2002.

| 5. | ISO 7637-2 „Cestna vozila – Električna motnja, ki jo povzroči prehodno sevanje ali sklopka – Del 2: Električno prehodno sevanje vzdolž napajalnih vodov samo na vozilih z nominalnim napajanjem 12 V ali 24 V“, 2. izdaja, 2004. |
| --- | --- |

5.

ISO 7637-2 „Cestna vozila – Električna motnja, ki jo povzroči prehodno sevanje ali sklopka – Del 2: Električno prehodno sevanje vzdolž napajalnih vodov samo na vozilih z nominalnim napajanjem 12 V ali 24 V“, 2. izdaja, 2004.

| 6. | ISO-EN 17025 „Splošne zahteve za kompetence preizkusnih laboratorijev in laboratorijev za umerjanje“, 1. izdaja, 1999. |
| --- | --- |

6.

ISO-EN 17025 „Splošne zahteve za kompetence preizkusnih laboratorijev in laboratorijev za umerjanje“, 1. izdaja, 1999.

| 7. | ISO 11451 „Cestna vozila – Električne motnje, ki jih povzroča ozkopasovno elektromagnetno sevanje – Metode preizkušanja vozil“







  Del 1: | Splošne opredelitve | (ISO DIS 11451-1:2003) |
| --- | --- | --- | --- |
| Del 2: | Viri sevanja zunaj vozila | (FDIS 11451-2:2004) |
| Del 4: | Vsiljeni tok (BCI) | (ISO 11451-4: 1. izdaja, 1995) |

7.

ISO 11451 „Cestna vozila – Električne motnje, ki jih povzroča ozkopasovno elektromagnetno sevanje – Metode preizkušanja vozil“

Del 1:

Splošne opredelitve

(ISO DIS 11451-1:2003)

Del 2:

Viri sevanja zunaj vozila

(FDIS 11451-2:2004)

Del 4:

Vsiljeni tok (BCI)

(ISO 11451-4: 1. izdaja, 1995)

| 8. | ISO 11452 „Cestna vozila – Električne motnje, ki jih povzroča ozkopasovno elektromagnetno sevanje – Metode preizkušanja sestavnih delov“








  Del 1: | Splošne opredelitve | (ISO DIS 11452-1:2003) |
| --- | --- | --- | --- |
| Del 2: | Brezodbojna elektromagnetno zaslonjena celica | (ISO DIS 11452-2:2003) |
| Del 3: | TEM-celica (celica s prečnim elektromagnetnim poljem) | (ISO 11452-3: 3. izdaja, 2001) |
| Del 4: | Vsiljeni tok (BCI) | (ISO DIS 11452-4:2003) |
| Del 5: | Trakasti valovod | (ISO 11452-5: 2. izdaja, 2002) |

8.

ISO 11452 „Cestna vozila – Električne motnje, ki jih povzroča ozkopasovno elektromagnetno sevanje – Metode preizkušanja sestavnih delov“

Del 1:

Splošne opredelitve

(ISO DIS 11452-1:2003)

Del 2:

Brezodbojna elektromagnetno zaslonjena celica

(ISO DIS 11452-2:2003)

Del 3:

TEM-celica (celica s prečnim elektromagnetnim poljem)

(ISO 11452-3: 3. izdaja, 2001)

Del 4:

Vsiljeni tok (BCI)

(ISO DIS 11452-4:2003)

Del 5:

Trakasti valovod

(ISO 11452-5: 2. izdaja, 2002)

| 9. | ITU Pravilnik o radiokomunikacijah, izdaja 2001. |
| --- | --- |

9.

ITU Pravilnik o radiokomunikacijah, izdaja 2001.

Dodatek 2

Referenčne meje za širokopasovne elektromagnetne motnje, ki jih povzročajo vozila

Ločenost antene in vozila: 10 m

| Mejna vrednost E (dBμV/m) pri frekvenci F (MHz) |
| --- |
| 30–75 MHz | 75–400 MHz | 400–1 000 MHz |
| E = 32 | E = 32 + 15,13 log (F/75) | E = 43 |

Mejna vrednost E (dBμV/m) pri frekvenci F (MHz)

30–75 MHz

75–400 MHz

400–1 000 MHz

E = 32

E = 32 + 15,13 log (F/75)

E = 43

Image

Dodatek 3

Referenčne meje za širokopasovne elektromagnetne motnje, ki jih povzročajo vozila

Ločenost antene in vozila: 3 m

| Mejna vrednost E (dBμV/m) pri frekvenci F (MHz) |
| --- |
| 30–75 MHz | 75–400 MHz | 400–1 000 MHz |
| E = 42 | E = 42 + 15,13 log (F/75) | E = 53 |

Mejna vrednost E (dBμV/m) pri frekvenci F (MHz)

30–75 MHz

75–400 MHz

400–1 000 MHz

E = 42

E = 42 + 15,13 log (F/75)

E = 53

Image

Dodatek 4

Referenčne meje za ozkopasovne elektromagnetne motnje, ki jih povzročajo vozila

Ločenost antene in vozila: 10 m

| Mejna vrednost E (dBμV/m) pri frekvenci F (MHz) |
| --- |
| 30-75 MHz | 75-400 MHz | 400-1 000 MHz |
| E = 22 | E = 22 + 15,13 log (F/75) | E = 33 |

Mejna vrednost E (dBμV/m) pri frekvenci F (MHz)

30-75 MHz

75-400 MHz

400-1 000 MHz

E = 22

E = 22 + 15,13 log (F/75)

E = 33

Image

Dodatek 5

Referenčne meje za ozkopasovne elektromagnetne motnje, ki jih povzročajo vozila

Ločenost antene in vozila: 3 m

| Mejna vrednost E (dBμV/m) pri frekvenci F (MHz) |
| --- |
| 30–75 MHz | 75–400 MHz | 400–1 000 MHz |
| E = 32 | E = 32 + 15,13 log (F/75) | E = 43 |

Mejna vrednost E (dBμV/m) pri frekvenci F (MHz)

30–75 MHz

75–400 MHz

400–1 000 MHz

E = 32

E = 32 + 15,13 log (F/75)

E = 43

Image

Dodatek 6

Električni/elektronski podsklop

Referenčne meje za širokopasovne elektromagnetne motnje, ki jih povzroča električni/elektronski podsklop

| Mejna vrednost E (dBμV/m) pri frekvenci F (MHz) |
| --- |
| 30–75 MHz | 75–400 MHz | 400–1 000 MHz |
| E = 62 – 25,13 log (F/30) | E = 52 + 15,13 log (F/75) | E = 63 |

Mejna vrednost E (dBμV/m) pri frekvenci F (MHz)

30–75 MHz

75–400 MHz

400–1 000 MHz

E = 62 – 25,13 log (F/30)

E = 52 + 15,13 log (F/75)

E = 63

Image

Dodatek 7

Električni/elektronski podsklop

Referenčne meje za ozkopasovne elektromagnetne motnje

| Mejna vrednost E (dBμV/m) pri frekvenci F (MHz) |
| --- |
| 30–75 MHz | 75–400 MHz | 400–1 000 MHz |
| E = 52 – 25,13 log (F/30) | E = 42 + 15,13 log (F/75) | E = 53 |

Mejna vrednost E (dBμV/m) pri frekvenci F (MHz)

30–75 MHz

75–400 MHz

400–1 000 MHz

E = 52 – 25,13 log (F/30)

E = 42 + 15,13 log (F/75)

E = 53

Image

Dodatek 8

Vzorec za oznako ES-homologacije

Image

EPS, označen z gornjo oznako ES-homologacije, je naprava, ki je bila homologirana v Nemčiji (e1) z osnovno številko homologacije 0148. Prvi dve številki (03) označujeta, da naprava ustreza zahtevam Direktive 72/245/EGS, kakor je spremenjena s to direktivo.

Uporabljene številke so samo primer.

---

PRILOGA II A

Opisni list št. ... na podlagi Priloge I k Direktivi 70/156/EGS (1) o ES-homologaciji vozila glede elektromagnetne združljivosti (72/245/EGS), nazadnje spremenjene z Direktivo Komisije 2004/78/ES

Naslednji podatki, kjer to pride v poštev, morajo biti predloženi v trojniku in morajo vsebovati seznam. Vse risbe morajo biti v ustreznem merilu in dovolj podrobne na formatu A4 ali zložene na format A4. Če so priložene fotografije, morajo prikazovati zadostne podrobnosti.

Če so sistemi, sestavni deli ali samostojne tehnične enote upravljani elektronsko, morajo biti navedeni podatki o njihovem delovanju.

0.   SPLOŠNO

0.1   Znamka (tovarniško ime proizvajalca):

0.2   Tip:

0.4   Kategorija vozila (c):

c

0.5   Ime in naslov proizvajalca:

Ime in naslov pooblaščenega predstavnika, če ta obstaja:

0.8   Naslov(-i) tovarne (tovarn), ki sestavlja(-jo) vozilo:

1.   SPLOŠNI KONSTRUKCIJSKI PODATKI O VOZILU

1.1   Fotografija(-e) in/ali risba(-e) vzorčnega vozila:

1.6   Lega in način vgradnje motorja:

3.   POGONSKI MOTOR (q)

q

3.1   Proizvajalec:

3.1.1   Proizvajalčeva oznaka motorja (kakor je označena na motorju):

3.2   Motor z notranjim zgorevanjem

3.2.1.1   Način delovanja: prisilni vžig/kompresijski vžig, štiritaktni/dvotaktni (2)

2

3.2.1.2   Število in namestitev valjev:

3.2.4   Oskrba z gorivom

3.2.4.2   Z vbrizgavanjem goriva (samo za motorje s kompresijskim vžigom): da/ne (2)

2

3.2.4.2.9   Elektronska krmilna enota

3.2.4.2.9.1   Znamka(-e):

3.2.4.2.9.2   Opis sistema:

3.2.4.3   Z vbrizgavanjem goriva (samo za motorje s prisilnim vžigom): da/ne (2)

2

3.2.5   Električni sistem

3.2.5.1   Nazivna napetost: V, priključek mase pozitivni/negativni (2)

2

3.2.5.2   Alternator

3.2.5.2.1   Tip:

3.2.6   Vžigalni sistem

3.2.6.1   Znamka(-e):

3.2.6.2   Tip(-i):

3.2.6.3   Način delovanja:

3.2.15   Sistem za napajanje motorja s tekočim naftnim plinom (LPG): da/ne (2)

2

3.2.15.2   Elektronska enota za upravljanje motorja s pogonom na tekoči naftni plin

3.2.15.2.1   Znamka(-e):

3.2.15.2.2   Tip(-i):

3.2.16   Sistem za napajanje motorja z zemeljskim plinom: da/ne (2)

2

3.2.16.2   Elektronska enota za upravljanje motorja s pogonom na zemeljski plin

3.2.16.2.1   Znamka(-e):

3.2.16.2.2   Tip(-i):

3.3   Elektromotor

3.3.1   Tip (način navitja, vzbujanje):

3.3.1.2   Pogonska napetost:

3.9   MOTORJI NA PLINSKO GORIVO (če so sistemi oblikovani drugače, priložiti ustrezne podatke)

3.9.7   Elektronska krmilna enota

3.9.7.1   Znamka(-e):

3.9.7.2   Tip(-i):

4.   PRENOS MOČI (v)

v

4.2   Tip (mehanski, hidravlični, električni itd.):

4.2.1   Kratek opis električnih/elektronskih delov (če so):

6.   OBESITEV KOLES

6.2.2   Kratek opis električnih/elektronskih delov (če so):

7.   KRMILJE

7.2.2.1   Kratek opis električnih/elektronskih delov (če so):

8.   ZAVORE

8.5   Sistem za preprečevanje blokiranja koles: da/ne/po izbiri (2)

2

8.5.1   Za vozila, opremljena z napravo za preprečevanje blokiranja koles, opis delovanja sistema (vključno z elektronskimi deli), električna blok shema, načrt hidravličnih ali pnevmatskih vodov

9.   NADGRADNJA

9.1   Tip nadgradnje:

9.2   Uporabljeni materiali in metode konstrukcije:

9.5   Vetrobransko steklo in druga stekla

9.5.2.3   Kratek opis električnih/elektronskih delov (če obstajajo) naprave za dviganje stekla:

9.9   Vzvratna ogledala (podatki za vsako ogledalo)

9.9.7   Kratek opis elektronskih delov (če obstajajo) sistema za nastavljanje:

9.12   Varnostni pasovi in/ali drugi sistemi zadrževanja potnikov:

9.12.4   Kratek opis električnih/elektronskih delov (če obstajajo):

9.18   Odprava radiofrekvenčnih motenj

9.18.1   Opis in risbe/fotografije oblik in uporabljenega materiala tistih delov karoserije, ki tvorijo prostor za motor in del prostora za potnike, ki mu je najbližji:

9.18.2   Risbe ali fotografije lege kovinskih delov, pritrjenih v prostoru za motor (npr. grelne naprave, rezervno kolo, zračni filter, krmilni mehanizem itd.):

9.18.3   Seznam in risbe naprav za odpravo radiofrekvenčnih motenj:

9.18.4   Podatki o nazivnih vrednostih uporov v tokokrogih enosmernega toka, za uporovne vžigalne kable pa njihova nazivna upornost na meter:

10.   SVETILA IN SVETLOBNOSIGNALNE NAPRAVE

10.5   Kratek opis električnih/elektronskih delov razen svetilk (če so):

12.   RAZNO

12.2   Naprave za preprečevanje nepooblaščene uporabe vozila

12.2.3   Kratek opis električnih/elektronskih delov (če so):

12.7   Tabela namestitve in uporabe RF oddajnikov v vozilu(-ih), če je ta veljavna (glej Prilogo I, 3.1.8):

| Frekvenčni pasovi (Hz) | Maksimalna izhodna moč (W) | Položaj antene v vozilu,
  posebni pogoji za namestitev in/ali uporabo |
| --- | --- | --- |

Frekvenčni pasovi (Hz)

Maksimalna izhodna moč (W)

Položaj antene v vozilu,

posebni pogoji za namestitev in/ali uporabo

Prosilec za homologacijo, kjer je to primerno, mora priložiti:

| | Dodatek 1

  Seznam z navedeno znamko in tipom vseh električnih/elektronskih sestavnih delov, ki jih zadeva ta direktiva (glej točki 2.1.9 in 2.1.10 Priloge I) in ki niso bili že prej našteti. |
| --- | --- |

Dodatek 1

Dodatek 1

Seznam z navedeno znamko in tipom vseh električnih/elektronskih sestavnih delov, ki jih zadeva ta direktiva (glej točki 2.1.9 in 2.1.10 Priloge I) in ki niso bili že prej našteti.

| | Dodatek 2

  Shemo ali načrt splošne namestitve električnih in/ali elektronskih sestavnih delov (ki jih zadeva ta direktiva) in splošne namestitve kablov. |
| --- | --- |

Dodatek 2

Dodatek 2

Shemo ali načrt splošne namestitve električnih in/ali elektronskih sestavnih delov (ki jih zadeva ta direktiva) in splošne namestitve kablov.

| | Dodatek 3

  Opis vozila, izbranega za predstavnika svojega tipa
  Oblika nadgradnje:
  Volan na levi ali na desni strani:
  Medosje: |
| --- | --- |

Dodatek 3

Dodatek 3

Opis vozila, izbranega za predstavnika svojega tipa

Oblika nadgradnje:

Volan na levi ali na desni strani:

Medosje:

| | Dodatek 4

  Ustrezno(-a) poročilo(-a) o preizkusih, opravljenih v laboratorijih, opremljenih s certifikatom ISO 17025, ki ga (jih) predloži proizvajalec ali priznana/pooblaščena tehnična služba zaradi sestavljanja certifikata o homologaciji. |
| --- | --- |

Dodatek 4

Dodatek 4

Ustrezno(-a) poročilo(-a) o preizkusih, opravljenih v laboratorijih, opremljenih s certifikatom ISO 17025, ki ga (jih) predloži proizvajalec ali priznana/pooblaščena tehnična služba zaradi sestavljanja certifikata o homologaciji.

---

(1)  Številke postavk in opombe v tem opisnem listu se ujemajo s tistimi v Prilogi 1 k Direktivi 70/156/EGS. Postavke, ki niso primerne za namen te direktive, so izpuščene.

1

(2)  Neustrezno črtati.

2

---

PRILOGA II B

Opisni list št. ... za ES-homologacijo električnega/elektronskega podsklopa o elektromagnetni združljivosti (Direktiva 72/245/EGS, nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 95/54/ES)

Naslednji podatki, kjer to pride v poštev, morajo biti posredovani v trojniku in morajo vsebovati seznam. Vse risbe morajo biti v ustreznem merilu dovolj podrobne v formatu A4 ali zložene na format A4. Če so priložene fotografije, morajo prikazovati zadostne podrobnosti.

Če so sistemi, sestavni deli ali samostojne tehnične enote upravljani elektronsko, morajo biti navedeni podatki o njihovem delovanju.

0.   SPLOŠNO

0.1   Znamka (tovarniško ime proizvajalca):

0.2   Tip in splošni opis:

0.3   Podatki za identifikacijo tipa, če je oznaka na vozilu/sestavnem delu/samostojni tehnični enoti (1):

1

0.3.1   Mesto oznake:

0.5   Ime in naslov proizvajalca:

Ime in naslov pooblaščenega predstavnika (če ta obstaja):

0.7   Za sestavne dele in samostojne tehnične enote mesto in način namestitve oznake ES-homologacije:

0.8   Naslov(-i) tovarne (tovarn), ki sestavlja(-jo) vozilo:

1.   Ta EPS se homologira kot sestavni del/samostojna tehnična enota (2)

2

2.   Morebitne omejitve uporabe in pogoji za vgradnjo:

3.   Nazivna napetost električnega omrežja: ... V, priključek masa: poz./neg. (2)

2

Dodatek 1

Opis EPS-a, določenega za predstavnika tipa (elektronski diagram in seznam glavnih sestavnih delov EPS-a (npr. oznaka in tip mikroprocesorja, kristala itd.)).

Dodatek 2

Proizvajalec posreduje poročilo o preizkusu, opravljenem v laboratoriju, akreditiranem za ISO 17025 in pooblaščenem za sestavo homologacijskega certifikata.

---

(1)  Če podatki za identifikacijo tipa vsebujejo znake, ki niso pomembni za opis sestavnega dela ali samostojne tehnične enote, ki jih zadeva ta opisni list, jih je treba v dokumentacijo vpisati z vprašajem „?“ (npr. ABC??123??).

1

(2)  Neustrezno črtati.

2

---

PRILOGA III A

VZOREC

(največji format: A4 (210 × 297 mm))

CERTIFIKAT O ES-HOMOLOGACIJI

Sporočilo o:

| — | homologaciji (1) |
| --- | --- |

—

homologaciji (1)

1

| — | razširitvi homologacije (1) |
| --- | --- |

—

razširitvi homologacije (1)

1

| — | zavrnitvi homologacije (1) |
| --- | --- |

—

zavrnitvi homologacije (1)

1

| — | preklicu homologacije (1) |
| --- | --- |

—

preklicu homologacije (1)

1

tipa vozila/sestavnega dela/samostojne tehnične enote v zvezi z Direktivo .../.../ES, nazadnje spremenjeno z Direktivo .../.../ES.

Številka homologacije:

Razlog za razširitev:

RUBRIKA I

0.1   Oznaka (tovarniško ime proizvajalca):

0.2   Tip:

0.4   Kategorija vozila (c):

c

0.5   Ime in naslov proizvajalca:

Ime in naslov pooblaščenega predstavnika (če ta obstaja):

0.8   Naslov(-i) tovarne (tovarn), ki sestavlja(-jo) vozilo:

RUBRIKA II

1.   Dodatni podatki (če pride v poštev): glej Dodatek

2.   Tehnična služba, pristojna za izvajanje preizkušanj:

3.   Datum poročila o preizkušanju:

4.   Številka poročila o preizkušanju:

5.   Morebitne pripombe: glej Dodatek

6.   Kraj:

7.   Datum:

8.   Podpis:

9.   Seznam opisne dokumentacije pri organu za homologacijo, ki se dobi na zahtevo, je priložen.

Dodatek k ES-homologaciji vozila v zvezi z Direktivo 72/245/EGS, nazadnje spremenjeno z Direktivo Komisìje 95/54/ES

1.   Dodatni podatki

1.1   Nazivna napetost električnega sistema: ... V, priključek mase: pozitivni/negativni

1.2   Vrsta nadgradnje:

1.3   Seznam elektronskih sistemov (ki jih zadeva ta direktiva), vgrajenih na preizkušenem(-ih) vozilu(-ih)

1.4   Odobreni/pooblaščeni laboratorij, opremljen s certifikatom ISO 17025 (za namen te direktive), odgovoren za izvajanje preizkusov:

5.   Pripombe:

(npr. velja za vozila z volanom na levi strani, pa tudi za vozila z volanom na desni strani)

---

(1)  Neustrezno črtati.

1

---

PRILOGA III B

VZOREC

(največji format: A4 (210 x 297 mm))

CERTIFIKAT O ES-HOMOLOGACIJI

Sporočilo o:

| — | homologaciji (1) |
| --- | --- |

—

homologaciji (1)

1

| — | razširitvi homologacije (1) |
| --- | --- |

—

razširitvi homologacije (1)

1

| — | zavrnitvi homologacije (1) |
| --- | --- |

—

zavrnitvi homologacije (1)

1

| — | preklicu homologacije (1) |
| --- | --- |

—

preklicu homologacije (1)

1

tipa vozila/sestavnega dela/samostojne tehnične enote (1) v zvezi z Direktivo .../.../ES, nazadnje spremenjeno z Direktivo .../.../ES.

1

Številka homologacije:

Razlog za razširitev:

Oznaka ES-homologacije, pritrjene na EPS:

ES

RUBRIKA I

0.1   Znamka (tovarniško ime proizvajalca):

0.2   Tip in splošni opis:

0.3   Podatki za identifikacijo tipa, če je oznaka na vozilu/sestavnem delu/samostojni tehnični enoti (1)
   (2):

1

2

0.3.1   Mesto oznake:

0.5   Ime in naslov proizvajalca:

Ime in naslov pooblaščenega predstavnika (če ta obstaja):

0.7   Za sestavne dele in samostojne tehnične enote mesto in način namestitve znaka ES-homologacije:

ES

0.8   Naslov(-i) tovarne (tovarn), ki sestavlja(-jo) vozilo:

RUBRIKA II

1.   Dodatni podatki (če pride v poštev): glej Dodatek

2.   Tehnična služba, pristojna za izvajanje preizkušanj:

3.   Datum poročila o preizkušanju:

4.   Številka poročila o preizkušanju:

5.   Morebitne pripombe: glej Dodatek

6.   Kraj:

7.   Datum:

8.   Podpis:

9.   Seznam opisne dokumentacije pri organu za homologacijo, ki se lahko dobi na zahtevo, je priložen.

Dodatek k certifikatu o ES-homologaciji št. ... električnega/elektronskega podsklopa v zvezi z Direktivo 72/245/EGS, nazadnje spremenjeno z Direktivo Komisije 95/54/ES

1.   Dodatni podatki:

1.1   Nazivna napetost električnega omrežja:

1.2   Ta EPS se lahko uporablja na vsakem tipu vozila z naslednjimi omejitvami:

1.2.1   Pogoji za vgradnjo, če so:

1.3   Ta EPS se lahko uporablja samo pri naslednjih tipih vozil:

1.3.1   Pogoji za vgradnjo, če so:

1.4   Uporabljene posebne preizkusne metode in frekvenčna območja pri določanju odpornosti: (prosimo, navedite točno metodo po Prilogi IX)

1.5   Laboratorij, opremljen z ISO 17025 (za namen te direktive), odgovoren za izvajanje preizkusov:

5.   Pripombe:

---

(1)  Neustrezno črtati.

1

(2)  Če podatki za identifikacijo tipa vsebujejo znake, ki niso pomembni za opis tipa vozila, sestavnega dela ali samostojne tehnične enote, na katere se nanaša ta certifikat o homologaciji, se ti znaki v dokumentaciji predstavijo s simbolom „?“ (npr. ABC??123??).

2

---

PRILOGA III C

VZOREC

(največji format: A4 (210 x 297 mm))

POTRDITEV GLEDE NA PRILOGO I, 3.2.9

Prosilec:

Splošni opis izdelka:

Podatki, ki jih posreduje prosilec:

Ta EPS se lahko uporablja na katerem koli tipu vozila z naslednjimi omejitvami:

Pogoji za vgradnjo, če so:

Potrjujemo, da zgoraj opisani izdelek ni povezan s funkcijami, povezanimi z odpornostjo, skladno z Direktivo 72/245/EGS, nazadnje spremenjeno z Direktivo 2004/XX/ES. Preizkus odpornosti, kot je določena v tej direktivi, ni potreben.

Tehnična služba, pristojna za oceno izdelka:

Kraj:

Datum:

Podpis:

---

PRILOGA IV

METODA MERJENJA ŠIROKOPASOVNIH ELEKTROMAGNETNIH MOTENJ, KI JIH ODDAJAJO VOZILA

1.   Splošno

1.1   Preizkusna metoda iz te priloge se uporablja samo pri vozilih.

1.2   Merilne naprave

Preizkus je namenjen merjenju širokopasovnih motenj, ki jih povzročajo električni ali elektronski sistemi, vgrajeni na vozilo (npr. sistem vžiga ali elektromotor).

Če v tej prilogi ni drugače določeno, se preizkus opravi skladno s CISPR 12 (5. izdaja, 2001).

2.   Stanje vozila med preizkusom

2.1   Motor

Motor mora delovati v skladu s CISPR 12 (5. izdaja, 2001), določilo 5.3.2.

2.2   Drugi sistemi na vozilu

Vsa oprema, ki bi lahko povzročila širokopasovne motnje, in ki jo lahko voznik ali potnik vklopi za daljši čas, mora delovati z največjo obremenitvijo, npr. brisalci. Hupa ali električni sistem za pomik stekel itd. niso vključeni v preizkus, ker se jih ne uporablja nepretrgoma.

3.   Zahteve preizkusa

3.1   Mejne vrednosti se uporabljajo za frekvenčno območje 30 do 1 000 MHz za meritve, opravljene v prostoru, ki je obložen z absorpcijskim materialom, ali na preizkusnem mestu na prostem.

3.2   Meri se z navidezno temenskim detektorjem ali pa z detektorjem temenskih vrednosti. Mejne vrednosti, navedene v točkah 6.2 in 6.5 v Prilogi I, veljajo za navidezno temensko vrednost. Če se uporablja temenska vrednost, se uporabi korekcijski faktor od 20 dB, kot je določeno v publikaciji CISPR 12 (5. izdaja, 2001).

3.3   Meritve

Tehnična služba mora opraviti preizkuse v časovnih presledkih, po standardu, določenem v CISPR 12 (5. izdaja, 2001), na frekvenčnem območju 30 to 1 000 MHz.

Če proizvajalec posreduje podatke o meritvah za celoten frekvenčni pas, ki jih je opravil pooblaščen laboratorij, akreditiran za ustrezne dele ISO 17025 (1. izdaja, 1999), lahko tehnična služba razdeli frekvenčno območje na 14 frekvenčnih pasov (30–34, 34–45, 45–60, 60–80, 80–100, 100–130, 130–170, 170–225, 225–300, 300–400, 400–525, 525–700, 700–850, 850–1 000 MHz) in opravi preizkuse delovanja na 14 frekvencah z najvišjo ravnijo sevanja znotraj posameznega pasu, ter tako potrdi, da vozilo ustreza zahtevam te priloge.

Če je mejna vrednost med preizkusom presežena, je treba ugotoviti, da je to povzročilo vozilo in ne vir sevanja iz okolja.

3.4   Rezultati

Najvišje vrednosti rezultatov sorazmerno z mejnimi vrednostmi (vodoravna in navpična polarizacija ter lega antene na levi ali desni strani vozila), na vsakem od 14 frekvenčnih pasov, se štejejo kot značilen rezultat za frekvenco, pri kateri je bila opravljena meritev.

---

PRILOGA V

METODA MERJENJA OZKOPASOVNIH ELEKTROMAGNETNIH MOTENJ, KI JIH ODDAJAJO VOZILA

1.   Splošno

1.1   Preizkusna metoda iz te priloge se uporablja samo pri vozilih.

1.2   Preizkusna metoda

Ta preizkus je namenjen merjenju ozkopasovnih elektromagnetnih motenj, ki bi jih lahko povzročali sistemi z mikroprocesorjem ali drug vir ozkopasovnih poljskih jakosti.

Če v tej prilogi ni drugače določeno, mora biti preizkus opravljen skladno s CISPR 12 (5. izdaja, 2001) ali CISPR 25 (2. izdaja, 2002).

2.   Stanje vozila med preizkušanjem

2.1   Vžig mora biti vklopljen. Motor ne sme delovati.

2.2   Elektronski sistemi vozila morajo biti v normalnem delovanju, vozilo pa v mirovanju.

2.3   Vsa oprema, ki jo lahko voznik ali potnik vklopi za dalj časa, z notranjimi oscilatorji > 9 KHz ali ponavljajočimi se signali, mora biti v normalnem delovanju.

3.   Zahteve preizkusa

3.1   Mejne vrednosti se uporabljajo za frekvenčno območje 30 do 1 000 MHz za meritve, opravljene v prostoru, ki je obložen z absorpcijskim materialom, ali na preizkusnem mestu na prostem.

3.2   Meritve morajo biti opravljene z običajnim detektorjem.

3.3   Meritve

Tehnična služba mora opraviti preizkuse v časovnih presledkih, po standardu, določenem v CISPR 12 (5. izdaja, 2001), na frekvenčnem območju 30 do 1 000 MHz.

Če proizvajalec posreduje podatke o meritvah za celotno frekvenčno območje, ki jih je opravil pooblaščeni laboratorij, akreditiran za ustrezne dele ISO 17025 (1. izdaja, 1999), lahko tehnična služba območje razdeli na 14 pasov (30–34, 34–45, 45–60, 60–80, 80–100, 100–130, 130–170, 170–225, 225–300, 300–400, 400–525, 525–700, 700–850, 850–1 000 MHz) in opravi preizkuse delovanja na 14 frekvencah z najvišjo ravnijo sevanja znotraj vsakega pasu, ter tako potrdi, da vozilo ustreza zahtevam te priloge.

Če je mejna vrednost med preizkusom presežena, je treba ugotoviti, da je to povzročilo vozilo in ne vir sevanja iz okolja, vključno s sevanjem iz EPS-a.

3.4   Rezultati

Najvišje vrednosti rezultatov sorazmerno z mejnimi vrednostmi (vodoravna in navpična polarizacija ter lega antene na levi ali desni strani vozila), na vsakem od 14 frekvenčnih pasov, se štejejo kot značilen rezultat za frekvenco, pri kateri je bila opravljena meritev.

---

PRILOGA VI

METODA PREIZKUŠANJA ODPORNOSTI VOZIL PROTI ELEKTROMAGNETNEMU SEVANJU

1.   Splošno

1.1   Preizkusna metoda iz te priloge se uporablja samo za vozila.

1.2   Preizkusna metoda

Namen preizkusa je dokazati odpornost proti poslabšanju delovanja pri neposrednem upravljanju vozila. Vozilo se izpostavi elektromagnetnemu polju, kakor je navedeno v tej prilogi. Med preizkusi se vozilo opazuje.

Če v tej prilogi ni drugače določeno, se preizkus opravi v skladu z ISO DIS 11451-2:2003.

1.3   Alternativne preizkusne metode

Preizkus se lahko za vsa vozila opravi na preizkusnem mestu na prostem. Preizkusno mesto mora ustrezati zahtevam (nacionalne) zakonodaje o sevanju elektromagnetnih polj.

Če vozilo ni daljše od 12 m in/ali širše od 2,60 m in/ali višje od 4,00 m, se lahko v skladu z ISO 11451-4 (1. izdaja, 1995) uporabi BCI metoda v frekvenčnem območju 20–2 000 MHz, z nivoji, določenimi v Prilogi I, 6.7.2.1.

2.   Stanje vozila med preizkušanjem

2.1   Vozilo mora biti neobremenjeno, razen potrebne preizkusne opreme.

2.1.1   Motor mora normalno poganjati pogonska kolesa s stalno hitrostjo 50 km/h, če ni tehničnih razlogov, zaradi katerih bi proizvajalec zahteval drugačno hitrost. Vozilo se postavi na ustrezno obremenjen dinamometer ali pa, če ni dinamometra, na izolirane podstavke tako, da so kolesa kar najmanj oddaljena od tal. Če je potrebno, se pogonske gredi lahko odklopijo (npr. tovornjaki).

2.1.2   Osnovni pogoji

Ta točka določa minimalne pogoje preizkušanja ter merila glede nepravilnosti in okvar, zaznanih med preizkusom vozil na odpornost. Drugi sistemi v vozilu, ki bi lahko ogrozili delovanje funkcije, povezane z odpornostjo, morajo biti preizkušeni na način, ki ga sporazumno določita proizvajalec in tehnična služba.

| Pogoji preizkusa vozila pri ciklu 50 km/h | Kriteriji nepravilnosti |
| --- | --- |
| Hitrost vozila 50 km/h ± 20 % (vozilo z valji). Če ima vozilo sistem za nadzor vožnje, mora ta delovati | Sprememba hitrosti večja od ± 10 % nominalne hitrosti
  Če ima vozilo samodejni menjalnik: sprememba prestavnega razmerja sproži spremembo hitrosti, večjo od ± 10 % nominalne hitrosti |
| Kratki žarometi vklopljeni (ročni način) | Luči ugasnjene |
| Prednji brisalec vklopljen (ročni način) pri največji hitrosti | Ustavitev brisalca |
| Smerna svetilka na voznikovi strani vklopljena | Sprememba frekvence (nižja od 0,75 Hz ali višja od 2,25 Hz)
  Sprememba utripanja (manjša od 25 % ali večja od 75 %) |
| Nastavljivo vzmetenje v normalnem položaju | Nepričakovana sprememba |
| Voznikov sedež in volan v srednji legi | Nepričakovana sprememba, večja od 10 % |
| Alarm izklopljen | Nepričakovana sprožitev alarma |
| Hupa izklopljena | Nepričakovana sprožitev hupe |
| Zračna varnostna blazina in varnostni sistemi za zadrževanje potnikov v delovanju, zračna blazina potnika začasno izklopljena, če ta funkcija obstaja | Nepričakovana sprožitev |
| Avtomatska vrata zaprta | Nepričakovano odprtje vrat |
| Nastavljiva ročica zavore v normalnem položaju | Nepričakovana sprožitev |

Pogoji preizkusa vozila pri ciklu 50 km/h

Kriteriji nepravilnosti

Hitrost vozila 50 km/h ± 20 % (vozilo z valji). Če ima vozilo sistem za nadzor vožnje, mora ta delovati

Sprememba hitrosti večja od ± 10 % nominalne hitrosti

Če ima vozilo samodejni menjalnik: sprememba prestavnega razmerja sproži spremembo hitrosti, večjo od ± 10 % nominalne hitrosti

Kratki žarometi vklopljeni (ročni način)

Luči ugasnjene

Prednji brisalec vklopljen (ročni način) pri največji hitrosti

Ustavitev brisalca

Smerna svetilka na voznikovi strani vklopljena

Sprememba frekvence (nižja od 0,75 Hz ali višja od 2,25 Hz)

Sprememba utripanja (manjša od 25 % ali večja od 75 %)

Nastavljivo vzmetenje v normalnem položaju

Nepričakovana sprememba

Voznikov sedež in volan v srednji legi

Nepričakovana sprememba, večja od 10 %

Alarm izklopljen

Nepričakovana sprožitev alarma

Hupa izklopljena

Nepričakovana sprožitev hupe

Zračna varnostna blazina in varnostni sistemi za zadrževanje potnikov v delovanju, zračna blazina potnika začasno izklopljena, če ta funkcija obstaja

Nepričakovana sprožitev

Avtomatska vrata zaprta

Nepričakovano odprtje vrat

Nastavljiva ročica zavore v normalnem položaju

Nepričakovana sprožitev

| Pogoji preizkusa zavornega cikla | Kriteriji nepravilnosti |
| --- | --- |
| Načrt preizkusa zavornega cikla mora vključevati delovanje zavornega pedala (če ne obstajajo tehnični razlogi proti temu), ne pa tudi delovanja sistema proti blokiranju zavor | Zavorne luči med zavornim ciklom ne delujejo
  Opozorilna zavorna lučka gori, čeprav ni v delovanju
  Nepričakovana sprožitev |

Pogoji preizkusa zavornega cikla

Kriteriji nepravilnosti

Načrt preizkusa zavornega cikla mora vključevati delovanje zavornega pedala (če ne obstajajo tehnični razlogi proti temu), ne pa tudi delovanja sistema proti blokiranju zavor

Zavorne luči med zavornim ciklom ne delujejo

Opozorilna zavorna lučka gori, čeprav ni v delovanju

Nepričakovana sprožitev

2.1.3   Vsa oprema, ki jo lahko voznik ali potnik vklopi za daljši čas, mora normalno delovati.

2.1.4   Vsi drugi sistemi, ki vplivajo na upravljanje voznika z vozilom, se vklopijo kakor pri normalnem delovanju vozila.

2.2   Če so v vozilu elektronski/električni sistemi, kot sestavni del neposrednega upravljanja vozila, ki ne bodo delovali pod pogoji, opisanimi v točki 4.1, se proizvajalcu dovoli, da organu, ki opravlja preizkus, posreduje dodatne dokaze da elektronski/električni sistemi v vozilu ustrezajo zahtevam iz te direktive. Ti dokazi bodo shranjeni v homologacijski dokumentaciji.

2.3   Pri opazovanju vozila se uporablja samo opremo, ki ne moti preizkusa. Opazujeta se zunanjost vozila in prostor za potnike, da se ugotovi, ali so izpolnjene zahteve te priloge (npr. z video kamero(-ami), mikrofonom).

3.   Zahteve preizkusa

3.1   Frekvenčno območje, časovni presledki, polarizacija

Vozilo se izpostavi elektromagnetnemu polju v frekvenčnem območju od 20 do 2 000 MHz v vodoravni polarizaciji.

Preizkusna signalna modulacija mora biti:

| — | AM, z modulacijo 1 kHz in 80 % globine modulacije v frekvenčnem območju 20–800 MHz, |
| --- | --- |

—

AM, z modulacijo 1 kHz in 80 % globine modulacije v frekvenčnem območju 20–800 MHz,

| — | PM, t na 577 μs, presledek 4 600 μs v frekvenčnem območju 800–2 000 MHz, |
| --- | --- |

—

PM, t na 577 μs, presledek 4 600 μs v frekvenčnem območju 800–2 000 MHz,

če se tehnična služba in proizvajalec vozila ne dogovorita drugače.

Velikost frekvenčnih korakov in časovni presledki se izberejo v skladu z ISO DIS 11451-1:2003.

3.1.1   Tehnična služba mora opraviti preizkus v presledkih, določenih v ISO DIS 11451-1:2003, znotraj frekvenčnega območja od 20 do 2 000 MHz.

Če proizvajalec posreduje podatke o meritvah za celotno frekvenčno območje, ki jih je opravil pooblaščeni laboratorij, akreditiran za ustrezne dele ISO 17025 (1. izdaja, 1999), lahko tehnična služba zmanjša število frekvenc v območju, npr. 27, 45, 65, 90, 120, 150, 190, 230, 280, 380, 450, 600, 750, 900, 1 300 in 1 800 MHz, ter tako potrdi, da vozilo ustreza zahtevam te priloge.

Če vozilo ne zadosti zahtevam preizkusa, določenim v tej prilogi, je treba preveriti, da ni zadostilo zaradi bistvenih preizkusnih pogojev, ne pa zaradi nastalih nenadzorovanih elektromagnetnih polj.

4.   Generiranje predpisane jakosti polja

4.1   Metodologija preizkusa

4.1.1   Za nastavitev preizkusne poljske jakosti se uporabi substitucijski postopek, skladen z ISO DIS 11451-1:2003.

4.1.2   Umerjanje

Za valovod (Transmission-Line-Systems – TLS) se uporabi ena merilna sonda za polje.

Za antene se uporabijo štiri merilne sonde.

4.1.3   Faza preizkušanja

Vozilo se na preizkuševališče namesti tako, da je njegova središčnica na referenčni črti ali točki. Vozilo je navadno obrnjeno proti oddajni anteni. Če pa so elektronske enote za upravljanje vozila in ustrezni kabli nameščeni pretežno v zadnjem delu vozila, se vozilo pri preizkušanju obrne stran od antene. Pri dolgih vozilih (tj. razen osebnih avtomobilov in lahkih poltovornjakov), ki imajo enote za elektronsko upravljanje in ustrezne kable pretežno na sredini vozila, se referenčna točka lahko določi bodisi na levi ali desni bočni površini vozila. Ta referenčna točka mora biti v sredini dolžine vozila ali pa na točki vzdolž boka vozila, ki jo izbere proizvajalec skupaj s pristojnim organom po preučitvi razporeditve elektronskih sistemov in razporeditve kablov.

Takšen preizkus se lahko opravi samo v primeru, da to omogoča konstrukcija merilne komore. Namestitev antene mora biti navedena v poročilu o preizkušanju.

---

PRILOGA VII

METODA MERJENJA ŠIROKOPASOVNIH ELEKTROMAGNETNIH MOTENJ, KI JIH ODDAJAJO ELEKTRIČNI/ELEKTRONSKI PODSKLOPI

1.   Splošno

1.1   Preizkusna metoda iz te priloge se lahko uporabi za električne/elektronske podsklope, ki se lahko naknadno vgradijo na vozila, ustrezna Prilogi IV.

1.2   Metoda preizkušanja

Ta preizkus je namenjen merjenju širokopasovnih elektromagnetnih motenj, ki jih oddajajo EPS (npr. sistem vžiga ali elektromotor itd.).

Če v tej prilogi ni drugače določeno, mora biti preizkus opravljen skladno s publikacijo CISPR 25 (2. izdaja, 2002).

2.   Stanje EPS med preizkušanjem

2.1   Med preizkusom mora preizkušani EPS delovati normalno, po možnosti z največjo možno obremenjenostjo.

3.   Namestitev med preizkušanjem

3.1   Preizkus mora biti opravljen z ALSE metodo, v skladu s publikacijo CISPR 25 (2. izdaja), klavzula 11.

3.2   Alternativno merilno mesto

Kot alternativa ograjenemu pokritemu merilnemu mestu (absorber lined shielded enclosure – ALSE) se lahko uporabi preizkuševališče na prostem (open area test site – OATS), ki ustreza zahtevam iz publikacije CISPR 16-1 (2. izdaja, 2002) (glej Dodatek 1 k tej prilogi).

3.3   Okolje

Da bi se zagotovilo, da med glavnim preizkusom ne bi bil prisoten šum okolja ali signal z nivojem, ki bi lahko zaznavno vplival na rezultate meritev, se opravi meritev pred preizkusom in po njem. Pri obeh meritvah mora biti šum okolja ali signal najmanj 6 dB pod mejo motenj iz točke 6.5.2.1 Priloge I, razen pri namenskem prenosu ozkopasovnih signalov.

4.   Zahteve preizkusa

4.1   Mejne vrednosti se uporabijo v frekvenčnem območju od 30 do 1 000 MHz za meritve, opravljene v komori, obloženi z absorpcijskim materialom, ali pa na preizkuševališču na prostem.

4.2   Meritve se lahko opravljajo bodisi z navidezno temenskim detektorjem ali pa s temenskim detektorjem. Mejne vrednosti, podane v Prilogi I, 6.2 in 6.5, veljajo za navidezno temenske detektorje. Pri temenskih detektorjih se uporabi korekcijski faktor 20 dB, kot je določeno v publikaciji CISPR 12 (5. izdaja, 2001).

4.3   Meritve

Meriti je treba v presledkih, določenih v CISPR 25 (2. izdaja, 2002), v frekvenčnem območju od 30 do 1 000 MHz.

Če proizvajalec posreduje podatke o meritvah za celotno frekvenčno območje, ki jih je opravil pooblaščeni laboratorij, akreditiran za ustrezne dele ISO 17025 (1. izdaja, 1999), lahko tehnična služba območje razdeli na 13 pasov (30–50, 50–75, 75–100, 100–130, 130–165, 165–200, 200–250, 250–320, 320–400, 400–520, 520–660, 660–820, 820–1 000 MHz) in opravi preizkuse delovanja na 13 frekvencah z najvišjo ravnijo sevanja znotraj vsakega pasu, ter tako potrdi, da EPS ustreza zahtevam te priloge.

Če je mejna vrednost med preizkusom presežena, je treba ugotoviti, da je to povzročil EPS in ne vir sevanja iz okolja.

4.4   Rezultati

Najvišje vrednosti rezultatov sorazmerno z mejnimi vrednostmi (vodoravna in navpična polarizacija), na vsakem od 13 frekvenčnih pasov, se štejejo kot značilen rezultat za frekvenco, pri kateri je bila opravljena meritev.

Dodatek 1

Slika 1

Preizkuševališče na prostem: Meje preizkusnega območja električnih/elektronskih podsklopov

Raven, prazen prostor brez elektromagnetno odbojnih površin

Image

---

PRILOGA VIII

METODA MERJENJA OZKOPASOVNIH ELEKTROMAGNETNIH MOTENJ, KI JIH ODDAJAJO ELEKTRIČNI/ELEKTRONSKI PODSKLOPI

1.   Splošno

1.1   Preizkusna metoda iz te priloge se lahko uporabi za električne/elektronske podsklope, ki se lahko naknadno vgradijo na vozila, ustrezna Prilogi IV.

1.2   Preizkusna metoda

Ta preizkus je namenjen merjenju ozkopasovnega elektromagnetnega polja, ki ga lahko oddajajo sistemi z mikroprocesorji.

Če v tej prilogi ni določeno drugače, se preizkus opravi v skladu s publikacijo CISPR 25 (2. izdaja, 2002).

2.   Stanje EPS med preizkušanjem

Med preizkusom mora preizkušani EPS delovati normalno.

3.   Namestitev med preizkušanjem

3.1   Preizkus mora biti opravljen z ALSE metodo, v skladu s publikacijo CISPR 25 (2. izdaja), klavzula 11.

3.2   Alternativno merilno mesto

Kot alternativa ograjenemu pokritemu merilnemu mestu (absorber lined shielded enclosure – ALSE) se lahko uporabi preizkuševališče na prostem (open area test site – OATS), ki ustreza zahtevam iz publikacije CISPR 16-1 (2. izdaja, 2002) (glej Dodatek 1 k Prilogi VII).

3.3   Okolje

Da bi se zagotovilo, da med glavnim preizkusom ne bi bil prisoten šum okolja ali signal z nivojem, ki bi lahko zaznavno vplival na rezultate meritev, se opravi meritev pred preizkusom in po njem. Pri obeh meritvah mora biti šum okolja ali signal najmanj 6 dB pod mejo motenj iz točke 6.5.2.1 Priloge I, razen pri namenskem prenosu ozkopasovnih signalov.

4.   Zahteve preizkusa

4.1   Mejne vrednosti se uporabijo v frekvenčnem območju od 30 do 1 000 MHz za meritve, opravljene v komori, obloženi z absorpcijskim materialom, ali pa na preizkuševališču na prostem.

4.2   Meritve se opravi z detektorjem srednjih vrednosti.

4.3   Meritve

Meriti je treba v presledkih, določenih v CISPR 12 (5. izdaja, 2001), v frekvenčnem območju od 30 do 1 000 MHz.

Če proizvajalec posreduje podatke o meritvah za celotno frekvenčno območje, ki jih je opravil pooblaščeni laboratorij, akreditiran za ustrezne dele ISO 17025 (1. izdaja, 1999), lahko tehnična služba območje razdeli na 13 pasov (30–50, 50–75, 75–100, 100–130, 130–165, 165–200, 200–250, 250–320, 320–400, 400–520, 520–660, 660–820, 820–1 000 MHz) in opravi preizkuse delovanja na 13 frekvencah z najvišjo ravnijo sevanja znotraj vsakega pasu, ter tako potrdi, da EPS ustreza zahtevam te priloge.

Če je mejna vrednost med preizkusom presežena, je treba ugotoviti, da je to povzročil EPS in ne vir sevanja iz okolja.

4.4   Rezultati

Najvišje vrednosti rezultatov sorazmerno z mejnimi vrednostmi (vodoravna in navpična polarizacija), na vsakem od 13 frekvenčnih pasov, se štejejo kot značilen rezultat za frekvenco, pri kateri je bila opravljena meritev.

---

PRILOGA IX

METODA(-E) PREIZKUŠANJA ODPORNOSTI ELEKTRIČNIH/ELEKTRONSKIH PODSKLOPOV PROTI ELEKTROMAGNETNIM MOTNJAM

1.   Splošno

1.1   Preizkusna(-e) metoda(-e) iz te priloge se lahko uporabljajo za EPS.

1.2   Preizkusne metode

1.2.1   Električni/elektronski podsklopi lahko po izbiri proizvajalca ustrezajo zahtevam katere koli kombinacije naslednjih preizkusnih metod, če je zajeto celotno frekvenčno območje, določeno v točki 3.1 te priloge:

| — | Preizkušanje v brezodbojnem elektromagnetno zaslonjenem prostoru: v skladu z ISO DIS 11452-2:2003 |
| --- | --- |

—

Preizkušanje v brezodbojnem elektromagnetno zaslonjenem prostoru: v skladu z ISO DIS 11452-2:2003

| — | Preizkušanje v TEM-celici: v skladu z ISO 11452-3:3. izdaja, 2001 |
| --- | --- |

—

Preizkušanje v TEM-celici: v skladu z ISO 11452-3:3. izdaja, 2001

| — | Preizkušanje z vsiljenim tokom: v skladu z ISO DIS 11452-4:2003 |
| --- | --- |

—

Preizkušanje z vsiljenim tokom: v skladu z ISO DIS 11452-4:2003

| — | Preizkušanje s trakastim valovodom: v skladu z ISO 11452-5:2. izdaja, 2002 |
| --- | --- |

—

Preizkušanje s trakastim valovodom: v skladu z ISO 11452-5:2. izdaja, 2002

| — | Preizkušanje s trakastim valovodom 800 mm: v skladu s točko 4.5 te priloge |
| --- | --- |

—

Preizkušanje s trakastim valovodom 800 mm: v skladu s točko 4.5 te priloge

(Frekvenčno območje in splošni pogoji preizkusa temeljijo na ISO DIS 11452-1:2003).

2.   Stanje EPS med preizkusi

2.1   Pogoji preizkusa morajo biti v skladu z ISO 11452-1:2002.

2.2   Preizkušani EPS mora normalno obratovati. Nameščen naj bo tako, kakor je določeno v tej prilogi, razen če posamezne preizkusne metode ne zahtevajo drugače.

2.3   Zunanja oprema, potrebna za obratovanje preizkušanega EPS, mora biti med umerjanjem na svojem mestu. Med umerjanjem mora biti ta oprema najmanj 1 m oddaljena od referenčne točke.

2.4   Za zagotovitev ponovljivosti merilnih rezultatov, dobljenih pri ponovnih meritvah, morata oprema, ki generira preizkusni signal, in njena namestitev ustrezati istim določilom, kakor so bila uporabljena v vsaki ustrezni fazi umerjanja.

2.5   Če preizkušani EPS sestoji iz več enot, naj bodo kabli za njihovo medsebojno povezovanje tudi dejanski kabli za uporabo v vozilu. Če teh ni, mora biti enota za elektronsko upravljanje oddaljena od EV, kot določa standard. Vsi kabelski snopi se morajo končati čim bolj realno, in če je mogoče, z dejanskimi obremenitvami in stikali.

3.   Splošne zahteve preizkusa

3.1   Frekvenčno območje, časovni presledki

Meritve se opravijo v frekvenčnem območju 20 do 2 000 MHz, s frekvenčnimi koraki, skladnimi z ISO 11452-1:2002.

Preizkusna signalna modulacija mora biti:

| — | AM, z modulacijo 1 kHz in 80 % globine modulacije v frekvenčnem območju 20–800 MHz, |
| --- | --- |

—

AM, z modulacijo 1 kHz in 80 % globine modulacije v frekvenčnem območju 20–800 MHz,

| — | PM, t na 577 μs, presledek 4 600 μs v frekvenčnem območju 800–2 000 MHz, |
| --- | --- |

—

PM, t na 577 μs, presledek 4 600 μs v frekvenčnem območju 800–2 000 MHz,

če se tehnična služba in proizvajalec vozila ne dogovorita drugače.

Velikost frekvenčnih korakov in časovni presledki se izberejo v skladu z ISO 11452-1:2001.

3.2   Tehnična služba mora opraviti preizkus v presledkih, določenih v ISO DIS 11452-1:2003, znotraj frekvenčnega območja od 20 do 2 000 MHz.

Če proizvajalec posreduje podatke o meritvah za celotno frekvenčno območje, ki jih je opravil pooblaščeni laboratorij, akreditiran za ustrezne dele ISO 17025 (1. izdaja, 1999), lahko tehnična služba zmanjša število frekvenc v območju, npr. 27, 45, 65, 90, 120, 150, 190, 230, 280, 380, 450, 600, 750, 900, 1 300 in 1 800 MHz, ter tako potrdi, da vozilo ustreza zahtevam te priloge.

3.3   Če EPS ne zadosti zahtevam preizkusa, določenim v tej prilogi, je treba preveriti, da ni zadostilo zaradi bistvenih preizkusnih pogojev, ne pa zaradi nastalih nenadzorovanih elektromagnetnih polj.

4.   Specifične zahteve preizkusa

4.1   Preizkušanje v brezodbojnem elektromagnetno zaslonjenem prostoru

4.1.1   Preizkusna metoda

Ta metoda omogoča preizkušanje EPS vozil ob izpostavljanju EPS elektromagnetnemu polju, ki ga oddaja antena.

4.1.2   Metodologija preizkusa

Substitucijski postopek se uporabi za ustvarjanje pogojev preizkusnega polja, v skladu z ISO DIS 11452-2:2003.

Preizkus se opravi z navpično polarizacijo.

4.2   Preizkušanje v TEM-celici

4.2.1   Preizkusna metoda

TEM-celica (celica s prečnim elektromagnetnim poljem) generira homogena polja med notranjim vodnikom (pregradno steno) in okrovom (ozemljitveno ploščo).

4.2.2   Metodologija preizkusa

Preizkus se opravi skladno z ISO 11452-3:3. izdaja, 2001.

Glede na vrsto preizkušanega EPS se določi metoda maksimalne izpostavitve elektromagnetnega polja EPS ali kabelskemu snopu v TEM-celici.

4.3   Preizkušanje z vsiljenim tokom

4.3.1   Preizkusna metoda

To je metoda za preizkušanje odpornosti proti elektromagnetnim motnjam z induciranjem toka neposredno v kabelski snop z uporabo tokovnih klešč.

4.3.2   Metodologija preizkusa

Preizkus se opravi v skladu z ISO DIS 11452-4:2003 na preizkusni napravi. Alternativna možnost je preizkus EPS-a, vgrajenega na vozilo v skladu z ISO 11451-4 (1. izdaja, 1995).

Tokovne klešče morajo biti od preizkušanega EPS-a oddaljene najmanj 150 mm.

Referenčna metoda se uporabi za izračun toka, pridobljenega iz napredujoče dovedene moči.

Frekvenčno območje je pri tej metodi omejeno s specifikacijo tokovnih klešč.

4.4   Preizkušanje s trakastim valovodom

4.4.1   Preizkusna metoda

Pri tej preizkusni metodi so kabli, ki povezujejo dele EPS, izpostavljeni elektromagnetnemu polju določenih jakosti.

4.4.2   Metodologija preizkusa

Preizkus se opravi skladno z ISO 11452-5 (2. izdaja, 2002).

4.5   Preizkušanje z 800-milimetrskim trakastim valovodom

4.5.1   Preizkusna metoda

Trakasti valovod sestoji iz dveh vzporednih kovinskih plošč, med seboj oddaljenih 800 mm. Preizkušana oprema je nameščena v sredini med ploščama in izpostavljena elektromagnetnemu polju (glej Dodatek 1 k tej prilogi).

S to metodo se preizkušajo celotni elektronski sistemi, vključno s senzorji in stikali, in tudi krmilni sistem in kabelski snop. Ta metoda je primerna za naprave, katerih največja mera je manjša od ene tretjine razmika med ploščama.

4.5.2   Metodologija preizkusa

4.5.2.1   Namestitev trakastega valovoda

Trakasti valovod mora biti nameščen v elektromagnetno zaslonjenem prostoru (da ne more priti do oddajanja motenj v okolje), in sicer 2 m od sten in kovinskih pregrad zaradi preprečevanja odboja elektromagnetnih polj. Za zmanjševanje teh odbojev se lahko uporabi absorpcijski material. Trakasti valovod se namesti na neprevodnih oporah najmanj 0,4 m nad tlemi.

4.5.2.2   Umerjanje trakastega valovoda

Sonda za merjenje poljske jakosti se namesti v srednjo tretjino (v vzdolžni, navpični in prečni smeri) v prostor med ploščama trakastega valovoda, ko preizkušanega sistema še ni v trakastem valovodu. Potrebna merilna oprema se namesti zunaj elektromagnetno zaščitenega prostora.

Pri vsaki preizkusni frekvenci se v trakasti valovod dovede toliko energije, da se na anteni vzpostavi predpisana poljska jakost. Ta nivo napredujoče dovedene energije ali pa neki drug parameter, neposredno povezan z napredujočo dovedeno energijo, potrebno za definiranje jakosti polja, se uporabi pri preizkušanju za homologacijo, razen če pri merilni opremi ne pride do sprememb, ki zahtevajo ponovitev tega postopka.

4.5.2.3   Namestitev preizkušanega EPS

Glavna kontrolna enota se namesti v srednjo tretjino (v vzdolžni, navpični in prečni smeri) v prostoru med ploščama trakastega valovoda. Postaviti jo je treba na podstavek iz neprevodnega materiala.

4.5.2.4   Glavni snop kablov in vodi med tipali in stikali

Glavni snop kablov in vodi med tipali in stikali se vodijo navpično od kontrolne enote do zgornje prevodne plošče (to prispeva k večji izpostavitvi elektromagnetnemu polju). Nato morajo potekati po spodnji strani plošče do enega izmed njenih prostih robov, kjer naredijo zanko in potekajo naprej po zgornji strani plošče do priključkov napajanja trakastega valovoda. Nato je treba kable napeljati do priključene opreme, ki mora biti nameščena v prostoru zunaj vpliva elektromagnetnega polja, npr. na tleh elektromagnetno zaslonjenega prostora, 1 m vzdolžno oddaljeno od trakastega valovoda.

Dodatek 1

Slika 1

Preizkušanje z 800-milimetrskim trakastim valovodom

Image

Slika 2

Dimenzije 800-milimetrskega trakastega valovoda

Image

Dodatek 2

Tipične mere TEM celice

V tabeli so prikazane mere za konstrukcijo celice z določenimi zgornjimi vrednostmi frekvence:

| Zgornja frekvenca
  (MHz) | Faktor oblike celice
  W : b | Faktor oblike celice
  L/W | Razmik med ploščama
  b (cm) | Tesnilo
  S (cm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 200 | 1,69 | 0,66 | 56 | 70 |
| 200 | 1,00 | 1 | 60 | 50 |

Zgornja frekvenca

(MHz)

Faktor oblike celice

W : b

Faktor oblike celice

L/W

Razmik med ploščama

b (cm)

Tesnilo

S (cm)

200

1,69

0,66

56

70

200

1,00

1

60

50

---

PRILOGA X

METODA(-E) PREIZKUŠANJA PREHODNIH ELEKTROMAGNETNIH MOTENJ, KI JIH ODDAJAJO ELEKTRIČNI/ELEKTRONSKI PODSKLOPI, IN ODPORNOSTI NANJE

1.   Splošno

Ta preizkusna metoda zagotavlja odpornost EPS na prehodne elektromagnetne motnje pri napajanju vozila s tokom ter omejuje prehodne motnje, ki jih EPS oddaja v napajanju.

2.   Odpornost proti motnjam vzdolž napajalnih vodov

Testni impulzi 1, 2a, 2b, 3a, 3b in 4 se uporabijo v skladu z mednarodnim standardom ISO 7637-2:2002 za napajalne vode ter za druge povezave EPS-ov, ki so operativno povezane z napajalnimi vodi.

3.   Oddajanje prehodnih motenj vzdolž napajalnih vodov

Meritve se opravljajo v skladu z ISO 7637-2:2002 za napajalne vode ter za druge povezave EPS-ov, ki so operativno povezane z napajalnimi vodi.

---

II Akti, katerih objava ni obvezna

Komisija

| 13.11.2004 | SL | Uradni list Evropske unije | L 337/59 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2004

SL

Uradni list Evropske unije

L 337/59

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 26. oktobra 2004

o podrobnih pravilih za uporabo Direktive Sveta 93/23/EGS glede statističnih raziskovanj o prireji in populaciji prašičev

(notificirana pod dokumentarno številko K(2004) 4090)

(Besedilo velja za EGP)

(2004/760/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 93/23/EGS z dne 1. junija 1993 o statističnih raziskovanjih, ki jih je potrebno opraviti na področju prireje prašičev (1), in zlasti člena 1(3), člena 2(2), člena 3(2), člena 6(1) in 6(2), člena 8(1) in člena 10(3) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Odločba Komisije 94/432/ES z dne 30. maja 1994 o podrobnih pravilih za uporabo Direktive Sveta 93/23/EGS glede statističnih raziskovanj o prireji in populaciji prašičev (2) je bila večkrat dopolnjena. |
| --- | --- |

(1)

Odločba Komisije 94/432/ES z dne 30. maja 1994 o podrobnih pravilih za uporabo Direktive Sveta 93/23/EGS glede statističnih raziskovanj o prireji in populaciji prašičev (2) je bila večkrat dopolnjena.

| (2) | Za izvedbo raziskovanj, navedenih v Direktivi 93/23/EGS, je potrebno imeti na voljo natančne definicije. Iz tega razloga je potrebno določiti kmetijska gospodarstva, ki so predmet raziskovanj, in določiti velikostne razrede številčnega stanja kot tudi regije, na podlagi katerih države članice izdelajo rezultate statističnih raziskovanj, ki jih opravljajo v rednih časovnih razmakih. Za namen vzpostavljanja statistik o zakolih je potrebna enotna določitev teže živalskega trupa. |
| --- | --- |

(2)

Za izvedbo raziskovanj, navedenih v Direktivi 93/23/EGS, je potrebno imeti na voljo natančne definicije. Iz tega razloga je potrebno določiti kmetijska gospodarstva, ki so predmet raziskovanj, in določiti velikostne razrede številčnega stanja kot tudi regije, na podlagi katerih države članice izdelajo rezultate statističnih raziskovanj, ki jih opravljajo v rednih časovnih razmakih. Za namen vzpostavljanja statistik o zakolih je potrebna enotna določitev teže živalskega trupa.

| (3) | Po Direktivi 93/23/EGS so države članice na svojo zahtevo lahko pooblaščene za opravljanje raziskovanj za meseca april in avgust, ali za meseca maj/junij v izbranih regijah, pod pogojem, da ta raziskovanja zajamejo najmanj 70 odstotkov prireje prašičev. Države članice, katerih prireja prašičev predstavlja le majhen odstotni delež Skupnosti, so lahko pooblaščene za opravljanje raziskovanj enkrat letno v aprilu, v maju/juniju ali v novembru/decembru ali pa lahko pristopijo k regionalni porazdelitvi za končne rezultate raziskovanja iz meseca aprila ali maja/junija. Končno so države članice lahko pooblaščene za opravljanje predpisane porazdelitve po velikostnih razredih številčnega stanja za rezultate raziskovanja določenega posameznega meseca v letu. |
| --- | --- |

(3)

Po Direktivi 93/23/EGS so države članice na svojo zahtevo lahko pooblaščene za opravljanje raziskovanj za meseca april in avgust, ali za meseca maj/junij v izbranih regijah, pod pogojem, da ta raziskovanja zajamejo najmanj 70 odstotkov prireje prašičev. Države članice, katerih prireja prašičev predstavlja le majhen odstotni delež Skupnosti, so lahko pooblaščene za opravljanje raziskovanj enkrat letno v aprilu, v maju/juniju ali v novembru/decembru ali pa lahko pristopijo k regionalni porazdelitvi za končne rezultate raziskovanja iz meseca aprila ali maja/junija. Končno so države članice lahko pooblaščene za opravljanje predpisane porazdelitve po velikostnih razredih številčnega stanja za rezultate raziskovanja določenega posameznega meseca v letu.

| (4) | Države članice so vložile zahteve za različne možnosti odstopanj. |
| --- | --- |

(4)

Države članice so vložile zahteve za različne možnosti odstopanj.

| (5) | Po pristopu Republike Češke, Cipra, Estonije, Madžarske, Latvije, Litve, Malte, Poljske, Slovaške in Slovenije je treba tehnično prilagoditi in razširiti določena odstopanja na te nove države članice. |
| --- | --- |

(5)

Po pristopu Republike Češke, Cipra, Estonije, Madžarske, Latvije, Litve, Malte, Poljske, Slovaške in Slovenije je treba tehnično prilagoditi in razširiti določena odstopanja na te nove države članice.

| (6) | Uredba (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (3) je določila skupno nomenklaturo statističnih teritorialnih enot (NUTS) za Države članice; posledično je potrebno nadomestiti regionalne ravni, ki so bile opredeljene prej, z novo nomenklaturo (NUTS). |
| --- | --- |

(6)

Uredba (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (3) je določila skupno nomenklaturo statističnih teritorialnih enot (NUTS) za Države članice; posledično je potrebno nadomestiti regionalne ravni, ki so bile opredeljene prej, z novo nomenklaturo (NUTS).

| (7) | Zato je treba Odločbo 94/432/ES razveljaviti. |
| --- | --- |

(7)

Zato je treba Odločbo 94/432/ES razveljaviti.

| (8) | Ta odločba je skladna z mnenjem Stalnega odbora za statistiko kmetijstva – |
| --- | --- |

(8)

Ta odločba je skladna z mnenjem Stalnega odbora za statistiko kmetijstva –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

1.   Kmetijsko gospodarstvo v smislu člena 2(2) Direktive 93/23/EGS je tehnično ekonomska enota pod enotnim upravljanjem, ki proizvaja kmetijske proizvode.

2.   Statistično raziskovanje iz člena 1(1) Direktive 93/23/EGS se nanaša na:

| (a) | kmetijska gospodarstva, katerih izkoriščena kmetijska površina je enaka enemu hektarju ali je večja od enega hektarja; |
| --- | --- |

(a)

kmetijska gospodarstva, katerih izkoriščena kmetijska površina je enaka enemu hektarju ali je večja od enega hektarja;

| (b) | kmetijska gospodarstva, katerih izkoriščena kmetijska površina je manjša od enega hektarja, če proizvajajo do določene mere za prodajo ali pa njihova proizvodna enota presega določene fizične pragove. |
| --- | --- |

(b)

kmetijska gospodarstva, katerih izkoriščena kmetijska površina je manjša od enega hektarja, če proizvajajo do določene mere za prodajo ali pa njihova proizvodna enota presega določene fizične pragove.

3.   Države članice, ki za svoje raziskovanje želijo uporabiti drug prag, si prizadevajo za določitev tega praga na način, da bodo izključena samo najmanjša gospodarstva, katerih prispevek k standardiziranemu pokritju – v smislu Odločbe 85/377/EGS Komisije (4), zadevne države članice predstavlja največ do 1 %.

Člen 2

Za teritorialne podrazdelke, ki so navedeni v členu 6(1) Direktive 93/23/EGS, države članice sledijo ravni skupne nomenklature statističnih teritorialnih enot (NUTS), opredeljeni v Prilogi I, in so oproščene ugotavljanja rezultatov za tiste regije, v katerih je prireja prašičev manjša od 1 % celotne nacionalne prireje prašičev.

Člen 3

Velikostni razredi številčnega stanja iz člena 8(1) Direktive 93/23/EGS so navedeni v Prilogi II k tej odločbi.

Člen 4

Teža živalskega trupa iz člena 10(1) Direktive 93/23/EGS je hladna teža trupa zaklanega prašiča, celega ali razrezanega po dolžini, po odiranju, po puščanju krvi, po odstranitvi drobovine in po odstranitvi jezika, ščetin, parkljev, zunanjih spolnih organov, tolšče, ledvic in trebušne prepone.

Člen 5

1.   Seznam držav članic, ki so pooblaščene za opravljanje statističnih raziskovanj za mesece april in avgust ali za maj/junij v izbranih regijah, s pridržkom, da ta raziskovanja zajamejo najmanj 70 % prireje prašičev, je naveden v Prilogi III, točka (a) k tej odločbi.

2.   Seznam držav članic, ki so pooblaščene za opravljanje statističnega raziskovanja enkrat letno v mesecu aprilu, v maju/juniju, v avgustu ali novembru/decembru, je naveden v Prilogi III, točka (b) k tej odločbi.

3.   Seznam držav članic, ki so pooblaščene, da opravijo predpisano regionalno porazdelitev za dokončne rezultate raziskovanja za mesec april, za maj/junij je naveden v Prilogi III, točka (c) k tej odločbi.

4.   Seznam držav članic, ki so pooblaščene, da opravijo predpisano regionalno porazdelitev po velikostnem razredu številčnega stanja za rezultate enega določenega meseca v letu, je naveden v Prilogi III, točka (d) te odločbe.

Člen 6

Odločba 94/432/ES se razveljavi. Navedbe, navedene v razveljavljeni odločbi, veljajo kot navedene v tej odločbi.

Člen 7

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 26. oktobra 2004

Za Komisijo

Joaquín ALMUNIA

Član Komisije

---

(1)  UL L 149, 21.6.1993, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

1

(2)  UL L 179, 13.7.1994, str. 22. Odločba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003.

2

(3)  UL L 154, 21.6.2003, str. 1.

3

(4)  UL L 220, 17.8.1985, str. 1. Odločba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Odločbo Komisije 2003/369/ES (UL L 127, 23.5.2003, str. 48).

4

---

PRILOGA I

TERITORIALNI PODRAZDELKI

| Belgija | NUTS 2 |
| --- | --- |
| Republika Češka | NUTS 2 |
| Danska | — |
| Nemčija | NUTS 1 |
| Estonija | NUTS 2 |
| Grčija | NUTS 2 |
| Španija | NUTS 2 |
| Francija | NUTS 2 |
| Irska | NUTS 2 |
| Italija | NUTS 2 |
| Ciper | — |
| Latvija | NUTS 2 |
| Litva | NUTS 2 |
| Luksemburg | — |
| Madžarska | NUTS 2 |
| Malta | NUTS 2 |
| Nizozemska | NUTS 2 |
| Avstrija | NUTS 2 |
| Poljska | NUTS 2 |
| Portugalska | NUTS 2 |
| Slovenija | NUTS 2 |
| Slovaška | NUTS 2 |
| Finska | NUTS 2 |
| Švedska | NUTS 2 |
| Združeno kraljestvo | NUTS 1 |

Belgija

NUTS 2

Republika Češka

NUTS 2

Danska

—

Nemčija

NUTS 1

Estonija

NUTS 2

Grčija

NUTS 2

Španija

NUTS 2

Francija

NUTS 2

Irska

NUTS 2

Italija

NUTS 2

Ciper

—

Latvija

NUTS 2

Litva

NUTS 2

Luksemburg

—

Madžarska

NUTS 2

Malta

NUTS 2

Nizozemska

NUTS 2

Avstrija

NUTS 2

Poljska

NUTS 2

Portugalska

NUTS 2

Slovenija

NUTS 2

Slovaška

NUTS 2

Finska

NUTS 2

Švedska

NUTS 2

Združeno kraljestvo

NUTS 1

---

PRILOGA II

VELIKOSTNI RAZREDI ŠTEVILČNEGA STANJA PRAŠIČEREJE

| Kategorije | Število prašičev/rejca | Število rejce | Število živali | Število prašičev ≥ 50 kg/rejca | Število rejcev | Število živali | Število pitanih prašičev ≥ 50 kg/rejca | Število rejcev | Število živali |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| I | 1–2 (1) | | | 1–2 (1) | | | 1–2 (1) | | |
| II | 3–9 (1) | | | 3–4 (1) | | | 3–9 (1) | | |
| III | 1–9 | | | 5–9 (1) | | | 1–9 | | |
| IV | 10–49 | | | 1–9 | | | 10–49 | | |
| V | 50–99 | | | 10–19 | | | 50–99 | | |
| VI | 100–199 | | | 20–49 | | | 100–199 | | |
| VII | 200–399 | | | 50–99 | | | 200–399 | | |
| VIII | 400–999 | | | 100– | | | 400–999 | | |
| IX | 1 000 | | | 100–199 (2) | | | 1 000 | | |
| X | 1 000–1 999 (2) | | | 200–499 (2) | | | 1 000–1 999 (2) | | |
| XII | 2 000–4 999 (2) | | | 500– (2) | | | 2 000– (2) | | |
| XIII | 5 000 (2) | | | | | | 2 000–4 999 (3)
   (2) | | |
| XIV | | | | | | | 5 000 (3)
   (2) | | |
| | Skupaj | | | Skupaj | | | Skupaj | | |

Kategorije

Število prašičev/rejca

Število rejce

Število živali

Število prašičev ≥ 50 kg/rejca

Število rejcev

Število živali

Število pitanih prašičev ≥ 50 kg/rejca

Število rejcev

Število živali

I

1–2 (1)

1–2 (1)

1–2 (1)

II

3–9 (1)

3–4 (1)

3–9 (1)

III

1–9

5–9 (1)

1–9

IV

10–49

1–9

10–49

V

50–99

10–19

50–99

VI

100–199

20–49

100–199

VII

200–399

50–99

200–399

VIII

400–999

100–

400–999

IX

1 000

100–199 (2)

1 000

X

1 000–1 999 (2)

200–499 (2)

1 000–1 999 (2)

XII

2 000–4 999 (2)

500– (2)

2 000– (2)

XIII

5 000 (2)

2 000–4 999 (3)
   (2)

XIV

5 000 (3)
   (2)

Skupaj

Skupaj

Skupaj

---

(1)  Fakultativna porazdelitev za: BE, CZ, DK, MT, NL, SE, SK.

(2)  Fakultativna porazdelitev za: CZ, GR, LT, LU, MT, PT, SE, SI, SK.

(3)  Fakultativna porazdelitev za: FR, PL.

---

PRILOGA III

| (a) | Države članice, ki so pooblaščene za izvajanje raziskovanj v mesecih april in avgust ali maj/junij v izbranih regijah, s pridržkom, da ta raziskovanja zajemajo najmanj 70 % prireje prašičev | Francija |
| --- | --- | --- |

(a)

Države članice, ki so pooblaščene za izvajanje raziskovanj v mesecih april in avgust ali maj/junij v izbranih regijah, s pridržkom, da ta raziskovanja zajemajo najmanj 70 % prireje prašičev

Francija

| | Italija |
| --- | --- |

Italija

| (b) | Države članice, ki so pooblaščene, da opravljajo raziskovanje enkrat letno v aprilu, v maju/juniju, v avgustu ali v novembru/decembru | Ciper |
| --- | --- | --- |

(b)

Države članice, ki so pooblaščene, da opravljajo raziskovanje enkrat letno v aprilu, v maju/juniju, v avgustu ali v novembru/decembru

Ciper

| | Estonija |
| --- | --- |

Estonija

| | Grčija |
| --- | --- |

Grčija

| | Finska |
| --- | --- |

Finska

| | Irska |
| --- | --- |

Irska

| | Latvija |
| --- | --- |

Latvija

| | Litva |
| --- | --- |

Litva

| | Luksemburg |
| --- | --- |

Luksemburg

| | Malta |
| --- | --- |

Malta

| | Portugalska |
| --- | --- |

Portugalska

| | Slovaška |
| --- | --- |

Slovaška

| | Slovenija |
| --- | --- |

Slovenija

| | Švedska |
| --- | --- |

Švedska

| (c) | Države članice, ki so pooblaščene, da opravijo regionalno porazdelitev za dokončne rezultate raziskovanja aprila, maja/junija






  april | maj/junij |
| --- | --- | --- |
| Nizozemska | Nemčija
  Belgija |

(c)

Države članice, ki so pooblaščene, da opravijo regionalno porazdelitev za dokončne rezultate raziskovanja aprila, maja/junija

april

maj/junij

Nizozemska

Nemčija

Belgija

| (d) | Države članice, ki so pooblaščene, da opravijo predpisano porazdelitev po velikostnem razredu številčnih stanj za rezultate enega določenega meseca v letu | Belgija, maj |
| --- | --- | --- |

(d)

Države članice, ki so pooblaščene, da opravijo predpisano porazdelitev po velikostnem razredu številčnih stanj za rezultate enega določenega meseca v letu

Belgija, maj

| | Danska, maj |
| --- | --- |

Danska, maj

| | Nemčija, maj |
| --- | --- |

Nemčija, maj

| | Nizozemska, april |
| --- | --- |

Nizozemska, april

| | Poljska, avgust |
| --- | --- |

Poljska, avgust

| | Švedska, junij |
| --- | --- |

Švedska, junij

---

| 13.11.2004 | SL | Uradni list Evropske unije | L 337/64 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2004

SL

Uradni list Evropske unije

L 337/64

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 26. oktobra 2004

ki določa ukrepe za uporabo Direktive Sveta 93/24/EGS, ki se nanaša na statistične ankete glede staleža in prireje na področju govedoreje

(notificirano pod dokumentarno številko K(2004) 4091)

(Besedilo velja za EGP)

(2004/761/ES)

KOMISIJA EVROPSKE SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 93/24/EGS z dne 1. junija 1993, ki se nanaša na statistične ankete, ki jih je potrebno opraviti na področju govedoreje (1) in zlasti člena 1(2) in (3), člena 2(2), člena 3(2), člena 6, člena 8(1) in (2), člena 10(3) in člena 12(2) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Odločba Komisije 94/433/ES z dne 30. maja 1994, ki določa ukrepe za uporabo Direktive Sveta 93/24/EGS glede statističnih anket o staležu in o prireji na področju govedoreje (2) je bila večkrat spremenjena. |
| --- | --- |

(1)

Odločba Komisije 94/433/ES z dne 30. maja 1994, ki določa ukrepe za uporabo Direktive Sveta 93/24/EGS glede statističnih anket o staležu in o prireji na področju govedoreje (2) je bila večkrat spremenjena.

| (2) | Za izvedbo anket, navedenih v Direktivi 93/24/EGS, je potrebno imeti na voljo natančne definicije. Iz tega razloga je potrebno določiti tiste vrste kmetijske dejavnosti, ki sodi na področje ankete. Poleg tega je potrebno natančno opredeliti različne kategorije za preverjanje rezultatov ankete, kot tudi velikostnih razredov številčnega stanja in teritorialnih porazdelitev, na podlagi katerih države članice zbirajo rezultate statističnih anket, ki jih opravljajo v rednih presledkih. Glede določanja statističnih podatkov o zakolih je potrebno imeti na voljo enotno opredelitev teže zaklane živali. |
| --- | --- |

(2)

Za izvedbo anket, navedenih v Direktivi 93/24/EGS, je potrebno imeti na voljo natančne definicije. Iz tega razloga je potrebno določiti tiste vrste kmetijske dejavnosti, ki sodi na področje ankete. Poleg tega je potrebno natančno opredeliti različne kategorije za preverjanje rezultatov ankete, kot tudi velikostnih razredov številčnega stanja in teritorialnih porazdelitev, na podlagi katerih države članice zbirajo rezultate statističnih anket, ki jih opravljajo v rednih presledkih. Glede določanja statističnih podatkov o zakolih je potrebno imeti na voljo enotno opredelitev teže zaklane živali.

| (3) | V skladu z Direktivo 93/24/EGS so države članice lahko na svojo zahtevo pooblaščene za izvajanje anket za meseca maj/junij ali november/december na izbranih območjih, pod pogojem, da se te ankete nanašajo na najmanj 70 % staleža govedi. Države članice, katerih stalež govedi predstavlja le majhen odstotek skupnega staleža Skupnosti, so lahko na svojo zahtevo pooblaščene, da se popolnoma odrečejo anketam za maj/junij ali november/december ali pa se pridružijo regionalnemu pregledu dokončnih podatkov ankete za maj/junij. Končno pa so države članice na svojo zahtevo lahko pooblaščene tudi za to, da pristopijo k predpisanemu pregledu po razredu velikosti dejanskih podatkov za rezultate ankete za maj/junij. |
| --- | --- |

(3)

V skladu z Direktivo 93/24/EGS so države članice lahko na svojo zahtevo pooblaščene za izvajanje anket za meseca maj/junij ali november/december na izbranih območjih, pod pogojem, da se te ankete nanašajo na najmanj 70 % staleža govedi. Države članice, katerih stalež govedi predstavlja le majhen odstotek skupnega staleža Skupnosti, so lahko na svojo zahtevo pooblaščene, da se popolnoma odrečejo anketam za maj/junij ali november/december ali pa se pridružijo regionalnemu pregledu dokončnih podatkov ankete za maj/junij. Končno pa so države članice na svojo zahtevo lahko pooblaščene tudi za to, da pristopijo k predpisanemu pregledu po razredu velikosti dejanskih podatkov za rezultate ankete za maj/junij.

| (4) | Države članice so uvedle zahteve glede različnih možnosti za izjeme. |
| --- | --- |

(4)

Države članice so uvedle zahteve glede različnih možnosti za izjeme.

| (5) | Po pristopu Češke, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Slovenije in Slovaške, je bilo potrebno opraviti določene tehnične prilagoditve in razširiti določene izjeme na te nove države članice. |
| --- | --- |

(5)

Po pristopu Češke, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Slovenije in Slovaške, je bilo potrebno opraviti določene tehnične prilagoditve in razširiti določene izjeme na te nove države članice.

| (6) | Uredba Evropskega Parlamenta in Sveta (ES) št. 1059/2003 (3) določa skupno nomenklaturo teritorialnih statističnih enot (NUTS) za države članice; zaradi tega je bilo potrebno nadomestiti predhodno določene regionalne ravni z novo nomenklaturo NUTS. |
| --- | --- |

(6)

Uredba Evropskega Parlamenta in Sveta (ES) št. 1059/2003 (3) določa skupno nomenklaturo teritorialnih statističnih enot (NUTS) za države članice; zaradi tega je bilo potrebno nadomestiti predhodno določene regionalne ravni z novo nomenklaturo NUTS.

| (7) | Zaradi tega je potrebno razveljaviti Odločbo 94/433/ES. |
| --- | --- |

(7)

Zaradi tega je potrebno razveljaviti Odločbo 94/433/ES.

| (8) | Ta odločba je v skladu z mnenjem Stalnega odbora za kmetijsko statistiko – |
| --- | --- |

(8)

Ta odločba je v skladu z mnenjem Stalnega odbora za kmetijsko statistiko –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

1.   Kmetijska dejavnost v smislu člena 2(2) Direktive 93/24/EGS predstavlja tehnično ekonomsko enoto, ki je podvržena enotnemu upravljanju in ki proizvaja kmetijske izdelke.

2.   Anketa, ki je navedena v členu 1(1) Direktive 93/24/EGS, se nanaša na:

| (a) | kmetijske dejavnosti, katerih izkoriščena površina je enaka enemu hektaru ali pa je večja od enega hektara; |
| --- | --- |

(a)

kmetijske dejavnosti, katerih izkoriščena površina je enaka enemu hektaru ali pa je večja od enega hektara;

| (b) | kmetijske dejavnosti, katerih izkoriščena kmetijska površina je manjša od enega hektara, če proizvajajo na določen način za prodajo ali če njihova proizvodna enota presega določen fizični prag. |
| --- | --- |

(b)

kmetijske dejavnosti, katerih izkoriščena kmetijska površina je manjša od enega hektara, če proizvajajo na določen način za prodajo ali če njihova proizvodna enota presega določen fizični prag.

3.   Države članice, ki za svoje ankete želijo uporabiti drugačen prag, si prizadevajo za to, da določijo ta prag na tak način, da same izločijo najmanjše kmetijske dejavnosti, katerih prispevek k standardni bruto marži – v smislu Odločbe Komisije 85/377/EGS (4) – zadevne države članice predstavlja globalno 1 % ali več.

Člen 2

Definicije kategorij govedi, ki so navedene v členu 3(1), členu 10(2) in členu 12(2) Direktive 93/24/EGS so prikazane v Prilogi I k tej odločbi.

Člen 3

Za teritorialne porazdelitve, ki so navedene v členu 6(1) Direktive 93/24/EGS, države članice sledijo ravni skupne nomenklature teritorialnih statističnih enot (NUTS), definirani v Prilogi II k tej odločbi. Oproščene so ugotavljanja rezultatov za tista območja, na katerih stalež govedi predstavlja manj kot 1 % nacionalnega staleža govedi.

Člen 4

Velikosortni razredi dejanskih podatkov, ki so navedeni členu 8(1) Direktive 93/24/EGS so prikazani v Prilogi III k tej odločbi.

Člen 5

Teža živalskega trupla, navedena v členu 10(1) Direktive 93/24/EGS, je hladna teža klavnega živalskega trupla po odiranju, po puščanju krvi, po odstranitvi drobovine in po odstranitvi zunanjih spolnih organov, udov živali na ravni zapestja in narti, glave, repa, ledvic in ledvičnih maščob, kot tudi vimen.

Člen 6

1.   Seznam držav članic, ki so pooblaščene za opravljanje anket za meseca maj/junij ali november/december na izbranih območjih, s pridržkom, da se te ankete nanašajo na najmanj 70 % staleža govedi, je naveden v točki (a) Priloge IV k tej odločbi.

2.   Seznam držav članic, ki imajo dovoljenje, da ne opravljajo ankete za november/december je naveden v točki (b) Priloge IV k tej odločbi.

3.   Seznam držav članic, ki so pooblaščene, da pristopijo k regionalnemu pregledu dokončnih rezultatov ankete za maj/junij je prikazan v točki (c) Priloge IV k tej odločbi.

4.   Seznam držav članic, ki so pooblaščene, da pristopijo k predpisanemu pregledu po velikostnih razredih za dejanske rezultate ankete za maj/junij je naveden v točki (d) Priloge IV k tej odločbi.

Člen 7

Odločba 94/433/ES je razveljavljena.

Sklici na razveljavljeno odločbo se štejejo kot sklici na to odločbo.

Člen 8

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 26. oktobra 2004

Za Komisijo

Joaquín ALMUNIA

Član Komisije

---

(1)  UL L 149, 21.6.1993, str. 5. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Evropskega Parlamenta in Sveta (ES) št. 1882/2003 (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

1

(2)  UL L 179, 13.7.1994, str. 27. Odločba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003.

2

(3)  UL L 154, 21.6.2003, str. 1.

3

(4)  UL L 220, 17.8.1985, str. 1. Odločba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Odločbo Komisije 2003/369/ES (UL L 127, 23.5.2003, str. 48).

4

---

PRILOGA I

DEFINICIJA KATEGORIJ

| | Člen 3(1) Direktive 93/24/EGS | Člen 10(2) in člen 12(2) Direktive 93/24/EGS |
| --- | --- | --- |
| Teleta | A.(a) | Goveda starosti manj od enega leta namenjena klanju kot teleta.
  Definicija telet je prikazana pod točko A v naslednji koloni |

Člen 3(1) Direktive 93/24/EGS

Člen 10(2) in člen 12(2) Direktive 93/24/EGS

Teleta

A.(a)

Goveda starosti manj od enega leta namenjena klanju kot teleta.

Definicija telet je prikazana pod točko A v naslednji koloni

| A. | Teleta
  Domače živali goveje pasme, žive teže manjše kot 300 kg ali enake 300 kg, ki še nimajo nadomestnih zob |
| --- | --- |

A.

Teleta

Domače živali goveje pasme, žive teže manjše kot 300 kg ali enake 300 kg, ki še nimajo nadomestnih zob

Biki

| D. | Biki
  Nekastrirana goveda moškega spola, ki niso zajeta v točki A |
| --- | --- |

D.

Biki

Nekastrirana goveda moškega spola, ki niso zajeta v točki A

Voli

| E. | Voli
  Kastrirana goveda moškega spola, ki niso zajeta v točki A |
| --- | --- |

E.

Voli

Kastrirana goveda moškega spola, ki niso zajeta v točki A

Telice

| C.(b) | (ba)
  Goveda ženskega spola starosti dveh let in več, ki se še niso otelila |
| --- | --- |

C.(b)

(ba)

Goveda ženskega spola starosti dveh let in več, ki se še niso otelila

| B. | Telice
  Goveda ženskega spola, ki se še niso otelila in niso zajeta pod točko A |
| --- | --- |

B.

Telice

Goveda ženskega spola, ki se še niso otelila in niso zajeta pod točko A

Klavne telice

| C.(b) | (ba) (1)
  Telice, vzrejene za proizvodnjo mesa |
| --- | --- |

C.(b)

(ba) (1)

Telice, vzrejene za proizvodnjo mesa

Druge telice

| C.(b) | (ba) (2)
  Telice, vzrejene za reprodukcijo in namenjene nadomestitvi krav mlekaric ali drugih |
| --- | --- |

C.(b)

(ba) (2)

Telice, vzrejene za reprodukcijo in namenjene nadomestitvi krav mlekaric ali drugih

Krave

| C.(b) | (bb)
  Goveda ženskega spola, ki so se že otelila (vključena morebitna tista goveda, ki so stara manj kot dve leti) |
| --- | --- |

C.(b)

(bb)

Goveda ženskega spola, ki so se že otelila (vključena morebitna tista goveda, ki so stara manj kot dve leti)

| C. | Krave
  Goveda ženskega spola, ki so se že otelila |
| --- | --- |

C.

Krave

Goveda ženskega spola, ki so se že otelila

Krave mlekarice

| C.(b) | (bb) (1)
  Krave, ki so izključno ali pretežno vzrejene za produkcijo mleka, namenjenega človeški potrošnji in/ali predelavi v mlečne izdelke, med te krave sodijo tudi klavne krave (pitane ali med svojim zadnjim dojenjem in zakolom) |
| --- | --- |

C.(b)

(bb) (1)

Krave, ki so izključno ali pretežno vzrejene za produkcijo mleka, namenjenega človeški potrošnji in/ali predelavi v mlečne izdelke, med te krave sodijo tudi klavne krave (pitane ali med svojim zadnjim dojenjem in zakolom)

Druge krave

| C.(b) | (bb) (2)
  Druge krave kot krave mlekarice, med katere sodijo tudi morebitne delovne krave |
| --- | --- |

C.(b)

(bb) (2)

Druge krave kot krave mlekarice, med katere sodijo tudi morebitne delovne krave

---

PRILOGA II

TERITORIALNE PORAZDELITVE

| Belgija | NUTS 2 |
| --- | --- |
| Češka republika | NUTS 2 |
| Danska | — |
| Nemčija | NUTS 1 |
| Estonija | NUTS 2 |
| Grčija | NUTS 2 |
| Španija | NUTS 2 |
| Francija | NUTS 2 |
| Irska | NUTS 2 |
| Italija | NUTS 2 |
| Ciper | — |
| Latvija | NUTS 3 |
| Litva | NUTS 2 |
| Luksemburg | — |
| Madžarska | NUTS 2 |
| Malta | NUTS 3 |
| Nizozemska | NUTS 2 |
| Avstrija | NUTS 2 |
| Poljska | NUTS 2 |
| Portugalska | NUTS 2 |
| Slovenija | NUTS 2 |
| Slovaška | NUTS 2 |
| Finska | NUTS 2 |
| Švedska | NUTS 2 |
| Združeno kraljestvo | NUTS 1 |

Belgija

NUTS 2

Češka republika

NUTS 2

Danska

—

Nemčija

NUTS 1

Estonija

NUTS 2

Grčija

NUTS 2

Španija

NUTS 2

Francija

NUTS 2

Irska

NUTS 2

Italija

NUTS 2

Ciper

—

Latvija

NUTS 3

Litva

NUTS 2

Luksemburg

—

Madžarska

NUTS 2

Malta

NUTS 3

Nizozemska

NUTS 2

Avstrija

NUTS 2

Poljska

NUTS 2

Portugalska

NUTS 2

Slovenija

NUTS 2

Slovaška

NUTS 2

Finska

NUTS 2

Švedska

NUTS 2

Združeno kraljestvo

NUTS 1

---

PRILOGA III

DEJANSKI VELIKOSTNI RAZREDI ZA GOVEDA V REJI

| Kategorije | Število govedi na rejca | Število rejcev | Število živali | Število krav mlekaric na rejca | Število rejcev | Število živali | Število drugih krav na rejca | Število rejcev | Število živali |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| I | 1–2 (1) | | | 1–2 (1) | | | 1–2 (1) | | |
| II | 3–9 (1) | | | 3–9 (1) | | | 3–9 (1) | | |
| III | 1–9 | | | 1–9 | | | 1–9 | | |
| IV | 10–19 | | | 10–19 | | | 10–19 | | |
| V | 20–29 | | | 20–29 | | | 20–29 | | |
| VI | 30–49 | | | 30–49 | | | 30–49 | | |
| VII | 50–99 | | | 50–99 | | | 50–99 | | |
| VIII | 100– (4) | | | 100– (4) | | | 100– (4) | | |
| IX | 100–199 (2) | | | 100–199 (3) | | | 100–199 (3) | | |
| X | 200–299 (2) | | | 200–299 (3) | | | 200–299 (3) | | |
| XI | 300–499 (2) | | | 300– (3) | | | 300– (3) | | |
| XII | 500– (2) | | | | | | | | |
| | Skupaj | | | Skupaj | | | Skupaj | | |

Kategorije

Število govedi na rejca

Število rejcev

Število živali

Število krav mlekaric na rejca

Število rejcev

Število živali

Število drugih krav na rejca

Število rejcev

Število živali

I

1–2 (1)

1–2 (1)

1–2 (1)

II

3–9 (1)

3–9 (1)

3–9 (1)

III

1–9

1–9

1–9

IV

10–19

10–19

10–19

V

20–29

20–29

20–29

VI

30–49

30–49

30–49

VII

50–99

50–99

50–99

VIII

100– (4)

100– (4)

100– (4)

IX

100–199 (2)

100–199 (3)

100–199 (3)

X

200–299 (2)

200–299 (3)

200–299 (3)

XI

300–499 (2)

300– (3)

300– (3)

XII

500– (2)

Skupaj

Skupaj

Skupaj

---

(1)  Fakultativni pregled za BE, CZ, DK, NL, SE, SK.

(2)  Fakultativni pregled za CZ, GR, LT, LU, PL, PT, SE, SI, SK.

(3)  Fakultativni pregled za CZ, GR, FR, LT, LU, PL, PT, SE, SI, SK.

(4)  Fakultativni pregled za MT.

---

PRILOGA IV

(a)   Države članice, ki so pooblaščene za opravljanje anket mesecev maj/junij ali november/december v izbranih območjih, s pridržkom, da te ankete zajamejo najmanj 70 % staleža govedi

| | Francija |
| --- | --- |

Francija

| | Italija |
| --- | --- |

Italija

(b)   Države članice, ki imajo dovoljenje samo za opravljanje ankete november/december

| | Portugalska |
| --- | --- |

Portugalska

| | Grčija |
| --- | --- |

Grčija

| | Ciper |
| --- | --- |

Ciper

| | Estonija |
| --- | --- |

Estonija

| | Madžarska |
| --- | --- |

Madžarska

| | Latvija |
| --- | --- |

Latvija

| | Litva |
| --- | --- |

Litva

| | Malta |
| --- | --- |

Malta

| | Slovaška |
| --- | --- |

Slovaška

| | Slovenija |
| --- | --- |

Slovenija

(c)   Države članice, ki so pooblaščene za pristop k regionalnemu pregledu dokončnih rezultatov ankete maj/junij

| | Belgija |
| --- | --- |

Belgija

| | Nemčija |
| --- | --- |

Nemčija

| | Nizozemska |
| --- | --- |

Nizozemska

| | Švedska |
| --- | --- |

Švedska

(d)   Države članice, ki so pooblaščene za pristop k predpisanemu pregledu po razredih velikosti dejanskih podatkov za anketo maj/junij

| | Belgija |
| --- | --- |

Belgija

| | Danska |
| --- | --- |

Danska

| | Nemčija |
| --- | --- |

Nemčija

| | Nizozemska |
| --- | --- |

Nizozemska

| | Poljska |
| --- | --- |

Poljska

| | Švedska |
| --- | --- |

Švedska

---

| 13.11.2004 | SL | Uradni list Evropske unije | L 337/70 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2004

SL

Uradni list Evropske unije

L 337/70

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 12. novembra 2004

o spremembi Odločbe 2003/828/ES, kar zadeva premike živali iz zaprtega območja in znotraj njega v Španiji in na Portugalskem v zvezi z izbruhi bolezni modrikastega jezika v Španiji

(notificiarana pod dokumentarno številko K(2004) 4398)

(Besedilo velja za EGP)

(2004/762/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/75/ES z dne 20. novembra 2000 o določitvi posebnih določb za boj zoper in izkoreninjenje bolezni modrikastega jezika (1), ter zlasti členov 8(2)(d), 9(1)(c) in člena 12 Direktive,

ob upoštevanju Direktive Sveta 90/425/EGS z dne 26. junija 1990 o veterinarskih in zootehničnih pregledih, ki se zaradi vzpostavitve notranjega trga (2), izvajajo v trgovini znotraj Skupnosti z nekaterimi živimi živalmi in proizvodi, in zlasti člena 10(3) in (4) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Odločba Komisije 2003/828/ES z dne 25. novembra 2003 o zaščitnih in nadzorovanih območjih v zvezi z boleznijo modrikastega jezika (3) je bila sprejeta glede na stanje bolezni modrikastega jezika v prizadetih regijah Skupnosti. Navedena odločba razmejuje zaščitna in nadzorovana območja („zaprta območja“) glede na posebne epidemiološke razmere in določa pogoje, pod katerimi veljajo izjeme od prepovedi premikov iz Direktive 2000/75/ES za nekatere premike živali, njihovega semena, jajčec in zarodkov iz teh območij in skozi ta območja. |
| --- | --- |

(1)

Odločba Komisije 2003/828/ES z dne 25. novembra 2003 o zaščitnih in nadzorovanih območjih v zvezi z boleznijo modrikastega jezika (3) je bila sprejeta glede na stanje bolezni modrikastega jezika v prizadetih regijah Skupnosti. Navedena odločba razmejuje zaščitna in nadzorovana območja („zaprta območja“) glede na posebne epidemiološke razmere in določa pogoje, pod katerimi veljajo izjeme od prepovedi premikov iz Direktive 2000/75/ES za nekatere premike živali, njihovega semena, jajčec in zarodkov iz teh območij in skozi ta območja.

| (2) | Zaradi zmanjšanja tveganja širjenja bolezni modrikastega jezika se dovolijo prepovedi premikov znotraj zaprtih območij iz epidemioloških razlogov. |
| --- | --- |

(2)

Zaradi zmanjšanja tveganja širjenja bolezni modrikastega jezika se dovolijo prepovedi premikov znotraj zaprtih območij iz epidemioloških razlogov.

| (3) | Nedavno so odkrili prisotnost virusa bolezni modrikastega jezika v Andaluziji in Estramaduri v južni Španiji. |
| --- | --- |

(3)

Nedavno so odkrili prisotnost virusa bolezni modrikastega jezika v Andaluziji in Estramaduri v južni Španiji.

| (4) | V skladu z Direktivo 2000/75/ES in ob upoštevanju geografskih, ekoloških in epizootioloških razmer v navedenih španskih regijah, ki jih je pred kratkim prizadel izbruh bolezni modrikastega jezika, je treba spremeniti seznam zaprtih območij, določen v Prilogi I k Odločbi 2003/828/ES, da se doda novo zaprto območje, ki bo zajemalo navedene regije. Odločbo 2003/828/ES je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

V skladu z Direktivo 2000/75/ES in ob upoštevanju geografskih, ekoloških in epizootioloških razmer v navedenih španskih regijah, ki jih je pred kratkim prizadel izbruh bolezni modrikastega jezika, je treba spremeniti seznam zaprtih območij, določen v Prilogi I k Odločbi 2003/828/ES, da se doda novo zaprto območje, ki bo zajemalo navedene regije. Odločbo 2003/828/ES je zato treba ustrezno spremeniti.

| (5) | Čeprav ni bil zabeležen noben izbruh bolezni modrikastega jezika na Portugalskem, je poleg tega zaradi epidemiološke skladnosti in ekološke kontinuitete med nova zaprta območja treba dodati tudi nekatere regije na Portugalskem. Kljub temu je treba zaradi preprečitve širjenja bolezni prepovedati premike živali iz španskega dela novega zaprtega območja na Portugalsko. |
| --- | --- |

(5)

Čeprav ni bil zabeležen noben izbruh bolezni modrikastega jezika na Portugalskem, je poleg tega zaradi epidemiološke skladnosti in ekološke kontinuitete med nova zaprta območja treba dodati tudi nekatere regije na Portugalskem. Kljub temu je treba zaradi preprečitve širjenja bolezni prepovedati premike živali iz španskega dela novega zaprtega območja na Portugalsko.

| (6) | Direktiva 90/425/EGS določa, da se lahko sprejmejo nekateri začasni zaščitni ukrepi po izbruhu bolezni modrikastega jezika v Skupnosti. Odločba Komisije 2004/697/ES z dne 14. oktobra 2004 o nekaterih zaščitnih ukrepih proti bolezni modrikastega jezika v Španiji (4), je bila sprejeta kot odgovor na poročila o izbruhih navedene bolezni v nekaterih pokrajinah v Španiji v letu 2004. V skladu s to odločbo so bili navedeni ukrepi predloženi Stalnemu odboru za prehransko verigo in zdravstveno varstvo živali na njegovem sestanku 19. oktobra 2004. Glede na zadnji razvoj dogodkov bi bilo treba zaščitne ukrepe iz Odločbe 2004/697/ES razveljaviti in nadomestiti z Odločbo 2003/828/ES, kakor je bila spremenjena s to odločbo. |
| --- | --- |

(6)

Direktiva 90/425/EGS določa, da se lahko sprejmejo nekateri začasni zaščitni ukrepi po izbruhu bolezni modrikastega jezika v Skupnosti. Odločba Komisije 2004/697/ES z dne 14. oktobra 2004 o nekaterih zaščitnih ukrepih proti bolezni modrikastega jezika v Španiji (4), je bila sprejeta kot odgovor na poročila o izbruhih navedene bolezni v nekaterih pokrajinah v Španiji v letu 2004. V skladu s to odločbo so bili navedeni ukrepi predloženi Stalnemu odboru za prehransko verigo in zdravstveno varstvo živali na njegovem sestanku 19. oktobra 2004. Glede na zadnji razvoj dogodkov bi bilo treba zaščitne ukrepe iz Odločbe 2004/697/ES razveljaviti in nadomestiti z Odločbo 2003/828/ES, kakor je bila spremenjena s to odločbo.

| (7) | Ukrepe, predvidene s to odločbo, je treba 11. novembra preučiti na Stalnem odboru za prehranjevalno verigo in zdravstveno varstvo živali. |
| --- | --- |

(7)

Ukrepe, predvidene s to odločbo, je treba 11. novembra preučiti na Stalnem odboru za prehranjevalno verigo in zdravstveno varstvo živali.

| (8) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravstveno varstvo živali – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravstveno varstvo živali –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Odločba 2003/828/ES se spremeni:

| 1. | V členu 1 se tretji pododstavek nadomesti z naslednjim besedilom:
  „Ta odločba ne vpliva na premike znotraj zaprtih območij, kakor je določeno v prvem pododstavku člena 2(1), razen če ni drugje določeno.“. |
| --- | --- |

1.

V členu 1 se tretji pododstavek nadomesti z naslednjim besedilom:

„Ta odločba ne vpliva na premike znotraj zaprtih območij, kakor je določeno v prvem pododstavku člena 2(1), razen če ni drugje določeno.“.

| 2. | Člen 2(1) se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Zaprta območja A, B, C, D, E in F so razmejena, kakor je določeno v Prilogi I.
  Izjeme od prepovedi premikov za ta območja se dovolijo samo v skladu s pogoji, določenimi v tej odločbi.
  V primeru zaprtega območja F iz Priloge I se prepovejo premiki živih živali tistih vrst, ki so dovzetne za bolezen modrikastega jezika, iz ozemlja Španije na Portugalsko, razen če to dovolijo pristojni organi.“. |
| --- | --- |

2.

Člen 2(1) se nadomesti z naslednjim:

„1.   Zaprta območja A, B, C, D, E in F so razmejena, kakor je določeno v Prilogi I.

Izjeme od prepovedi premikov za ta območja se dovolijo samo v skladu s pogoji, določenimi v tej odločbi.

V primeru zaprtega območja F iz Priloge I se prepovejo premiki živih živali tistih vrst, ki so dovzetne za bolezen modrikastega jezika, iz ozemlja Španije na Portugalsko, razen če to dovolijo pristojni organi.“.

| 3. | V Prilogi I se doda naslednje zaprto območje F:
  „Območje F | ŠPANIJA:






  — | pokrajine Cádiz, Málaga, Sevilla, Huelva, Córdoba, Jaén, Cáceres, Badajoz, |
| --- | --- | --- | --- |

3.

V Prilogi I se doda naslednje zaprto območje F:

„Območje F

ŠPANIJA:

—

pokrajine Cádiz, Málaga, Sevilla, Huelva, Córdoba, Jaén, Cáceres, Badajoz,

| — | pokrajina Toledo (Comarcas Oropesa, Talavera de la Reina, Belvis de Jara in Los Navalmorales), |
| --- | --- |

—

pokrajina Toledo (Comarcas Oropesa, Talavera de la Reina, Belvis de Jara in Los Navalmorales),

| — | pokrajina Ciudad Real (Comarcas Horcajo de los Montes, Piedrabuena, Almadén in Almodóvar del Campo). |
| --- | --- |

—

pokrajina Ciudad Real (Comarcas Horcajo de los Montes, Piedrabuena, Almadén in Almodóvar del Campo).

| | PORTUGALSKA:






  — | Regionalna direkcija za kmetijstvo Alentejo: concelhos of Niza, Castelo de Vide, Marvão, Ponte de Sor, Crato, Portoalegre, Alter do Chão, Avis, Mora, Sousel, Fronteira, Monforte, Arronches, Campo Maior, Elvas, Arraiolos, Estremoz, Borba, Vila Viçosa, Alandroal, Redondo, Évora, Portel, Reguengos de Monsaraz, Mourão, Moura, Barrancos; Mértola, Serpa, Beja, Vidigueira, Ferreira do Alentejo, Cuba, Alvito, Viana, Montemor-o-Novo, Vendas Novas, Alcácer do Sal (Vzhodno od A2, freguesias Santa Susana, Santiago in Torrão) Gavião (feguesias Gavião, Atalaia, Margem in Comenda), |
| --- | --- | --- |

PORTUGALSKA:

—

Regionalna direkcija za kmetijstvo Alentejo: concelhos of Niza, Castelo de Vide, Marvão, Ponte de Sor, Crato, Portoalegre, Alter do Chão, Avis, Mora, Sousel, Fronteira, Monforte, Arronches, Campo Maior, Elvas, Arraiolos, Estremoz, Borba, Vila Viçosa, Alandroal, Redondo, Évora, Portel, Reguengos de Monsaraz, Mourão, Moura, Barrancos; Mértola, Serpa, Beja, Vidigueira, Ferreira do Alentejo, Cuba, Alvito, Viana, Montemor-o-Novo, Vendas Novas, Alcácer do Sal (Vzhodno od A2, freguesias Santa Susana, Santiago in Torrão) Gavião (feguesias Gavião, Atalaia, Margem in Comenda),

| — | Regionalna direkcija za kmetijstvo Ribatejo e Oeste: concelhos of Montijo (freguesias Canha, S. Isidoro de Pegões in Pegões), Coruche, Salvaterra de Magos, Almeirim, Alpiarça, Chamusca, (freguesias Pinheiro Grande, Chamusca, Ulme, Vale de Cavalos, Chouto in Parreira), Constância (freguesia Sta Margarida de Coutada), Abrantes (freguesias of Tramagal, S. Miguel do Rio Torto, Rossio ao Sul do Tejo, Pego, Concovoadas, Alvega, S. Facundo, Vale das Mós in Bemposta)“. |
| --- | --- |

—

Regionalna direkcija za kmetijstvo Ribatejo e Oeste: concelhos of Montijo (freguesias Canha, S. Isidoro de Pegões in Pegões), Coruche, Salvaterra de Magos, Almeirim, Alpiarça, Chamusca, (freguesias Pinheiro Grande, Chamusca, Ulme, Vale de Cavalos, Chouto in Parreira), Constância (freguesia Sta Margarida de Coutada), Abrantes (freguesias of Tramagal, S. Miguel do Rio Torto, Rossio ao Sul do Tejo, Pego, Concovoadas, Alvega, S. Facundo, Vale das Mós in Bemposta)“.

Člen 2

Odločba 2004/697/ES se razveljavi.

Člen 3

Ta odločba se uporablja od 16. novembra 2004.

Člen 4

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 12. novembra 2004

Za Komisijo

David BYRNE

Član Komisije

---

(1)  UL L 327, 22.12.2000, str. 74.

1

(2)  UL L 224, 18.8.1990, str. 29. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2002/33/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 315, 19.11.2002, str. 14).

2

(3)  UL L 311, 27.11.2003, str. 41. Odločba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Odločbo 2004/550/ES (UL L 244, 16.7.2004, str. 51).

3

(4)  UL L 316, 15.10.2004, str. 96.

4

---

Akti, sprejeti v skladu z naslovom V Pogodbe o Evropski uniji

| 13.11.2004 | SL | Uradni list Evropske unije | L 337/72 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2004

SL

Uradni list Evropske unije

L 337/72

---

SKLEP 2004/763/SZVP EVROPSKEGA SVETA

z dne 5. novembra 2004

o spremembi Skupne strategije 2000/458/SZVP o sredozemskem območju zaradi podaljšanja njene veljavnosti

EVROPSKI SVET JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 13(2) Pogodbe,

ob upoštevanju priporočila Sveta,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Skupna strategija 2000/458/SZVP Evropskega sveta z dne 19. junija 2000 o sredozemskem območju (1) je prenehala veljati 23. julija 2004. |
| --- | --- |

(1)

Skupna strategija 2000/458/SZVP Evropskega sveta z dne 19. junija 2000 o sredozemskem območju (1) je prenehala veljati 23. julija 2004.

| (2) | Skupno strategijo 2000/458/SZVP je treba spremeniti zaradi podaljšanja njene veljavnosti, kar bo omogočilo preučitev odnosov Evropske unije s sredozemskim območjem z upoštevanjem razvoja Strateškega partnerstva s Sredozemljem in Bližnjim vzhodom, ki ga je sprejel Evropski svet junija 2004, in oceno Barcelonskega procesa v okviru njegove desete obletnice leta 2005, kakor tudi razvoja Evropske sosedske politike v tem obdobju – |
| --- | --- |

(2)

Skupno strategijo 2000/458/SZVP je treba spremeniti zaradi podaljšanja njene veljavnosti, kar bo omogočilo preučitev odnosov Evropske unije s sredozemskim območjem z upoštevanjem razvoja Strateškega partnerstva s Sredozemljem in Bližnjim vzhodom, ki ga je sprejel Evropski svet junija 2004, in oceno Barcelonskega procesa v okviru njegove desete obletnice leta 2005, kakor tudi razvoja Evropske sosedske politike v tem obdobju –

SKLENIL:

Člen 1

V Delu V Skupne strategije 2000/458/SZVP se prvi stavek točke 36 („Veljavnost“) nadomesti z naslednjim:

| „36. | Ta skupna strategija se uporablja do 23. januarja 2006.“ |
| --- | --- |

„36.

Ta skupna strategija se uporablja do 23. januarja 2006.“

Člen 2

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 5. novembra 2004

Za Evropski svet

Predsednik

J. P. BALKENENDE

---

(1)  UL L 183, 22.7.2000, str. 5.

1

---

Popravki

| 13.11.2004 | SL | Uradni list Evropske unije | L 337/73 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2004

SL

Uradni list Evropske unije

L 337/73

---

Popravek Uredbe Komisije (ES) št. 1101/2004 z dne 10. junija 2004 o spremembah prilog I in II k Uredbi Sveta (EGS) št. 2377/90 o določitvi postopka Skupnosti za določanje najvišjih mejnih vrednosti ostankov zdravil za uporabo v veterinarski medicini v živilih živalskega izvora

(
  Uradni list Evropske unije L 211 z dne 12. junija 2004
  )

V Prilogi, stran 5, se točka A nadomesti, kot sledi:

„A.   Naslednja(e) snov(i) se vstavi(jo) v Prilogo I (Seznam farmakološko aktivnih snovi, za katere so določene najvišje mejne vrednosti ostankov).

1.   Antiinfekcijski agensi

1.2   Antibiotiki

1.2.4   Makrolidni antibiotiki

| Farmakološko aktivna(e) snov(i) | Ostanek označevalca | Vrsta živali | MRL | Tarčna tkiva |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ‚Tulatromicin | (2R,3S,4R,5R,8R,10R,11R,12S, 13S,14R)-2-etil-3,4,10,13-tetrahidroksi-3,5,8,10,12,14-heksametil-11-[[3,4,6-trideoksi-3-(dimetilamino)-ß-D-ksilo-heksopi-ranosil]oksi]-1-oksa-6-azaciklopent-dekan-15-ena, izraženi kot ekvivalenti tulatromicina | Govedo (1) | 100 μg/kg | Maščoba |
| 3 000 μg/kg | Jetra |
| 3 000 μg/kg | Ledvica |
| Prašiči | 100 μg/kg | Koža + maščoba |
| 3 000 μg/kg | Jetra |
| 3 000 μg/kg | Ledvica‘ “ |

Farmakološko aktivna(e) snov(i)

Ostanek označevalca

Vrsta živali

MRL

Tarčna tkiva

‚Tulatromicin

(2R,3S,4R,5R,8R,10R,11R,12S, 13S,14R)-2-etil-3,4,10,13-tetrahidroksi-3,5,8,10,12,14-heksametil-11-[[3,4,6-trideoksi-3-(dimetilamino)-ß-D-ksilo-heksopi-ranosil]oksi]-1-oksa-6-azaciklopent-dekan-15-ena, izraženi kot ekvivalenti tulatromicina

Govedo (1)

100 μg/kg

Maščoba

3 000 μg/kg

Jetra

3 000 μg/kg

Ledvica

Prašiči

100 μg/kg

Koža + maščoba

3 000 μg/kg

Jetra

3 000 μg/kg

Ledvica‘ “

---

(1)  Ni za uporabo pri živalih, katerih mleko se prideluje za prehrano ljudi.

1

---