# Den Europæiske Unions L 303/30.

| | ISSN 1725-2520 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 303 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 47. årgang30. september 2004 |

ISSN 1725-2520

Den Europæiske Unions

Tidende

L 303

Dansk udgave

Retsforskrifter

47. årgang30. september 2004

---

| Indhold | | I   Retsakter, hvis offentliggørelse er obligatorisk | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Rådets forordning (EF) nr. 1683/2004 af 24. september 2004 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af glyphosat med oprindelse i Folkerepublikken Kina | 1 |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 1684/2004 af 29. september 2004 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 19 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 1685/2004 af 29. september 2004 om ændring af forordning (EF) nr. 1327/2004 om en løbende licitation for produktionsåret 2004/05 med henblik på fastsættelse af en eksportafgift og/eller eksportrestitution for hvidt sukker | 21 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 1686/2004 af 28. september 2004 om tilladelse til overførsel mellem de kvantitative lofter for tekstilvarer og beklædningsgenstande med oprindelse i Macao | 22 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 1687/2004 af 28. september 2004 om tilladelse til overførsel mellem de kvantitative lofter for tekstilvarer og beklædningsgenstande med oprindelse i Republikken Indien | 24 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 1688/2004 af 29. september 2004 om oplagringsorganernes opkøbspris for uforarbejdede tørrede druer og figner for produktionsåret 2004/05 | 26 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 1689/2004 af 29. september 2004 om fastsættelse for produktionsåret 2004/05 af den anslåede produktion af ikke-egreneret bomuld og den deraf følgende foreløbige reduktion af målprisen | 27 |

Indhold

I   Retsakter, hvis offentliggørelse er obligatorisk

Side

*

Rådets forordning (EF) nr. 1683/2004 af 24. september 2004 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af glyphosat med oprindelse i Folkerepublikken Kina

1

Kommissionens forordning (EF) nr. 1684/2004 af 29. september 2004 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

19

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 1685/2004 af 29. september 2004 om ændring af forordning (EF) nr. 1327/2004 om en løbende licitation for produktionsåret 2004/05 med henblik på fastsættelse af en eksportafgift og/eller eksportrestitution for hvidt sukker

21

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 1686/2004 af 28. september 2004 om tilladelse til overførsel mellem de kvantitative lofter for tekstilvarer og beklædningsgenstande med oprindelse i Macao

22

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 1687/2004 af 28. september 2004 om tilladelse til overførsel mellem de kvantitative lofter for tekstilvarer og beklædningsgenstande med oprindelse i Republikken Indien

24

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 1688/2004 af 29. september 2004 om oplagringsorganernes opkøbspris for uforarbejdede tørrede druer og figner for produktionsåret 2004/05

26

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 1689/2004 af 29. september 2004 om fastsættelse for produktionsåret 2004/05 af den anslåede produktion af ikke-egreneret bomuld og den deraf følgende foreløbige reduktion af målprisen

27

| | | II   Retsakter, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk |
| --- | --- | --- |
| | | Rådet |
| | * | 2004/664/EF:Rådets beslutning af 24. septemeber 2004 om tilpasning af beslutning 2004/246/EF som følge af Den Tjekkiske Republiks, Estlands, Cyperns, Letlands, Litauens, Ungarns, Maltas, Polens, Sloveniens og Slovakiets tiltrædelse | 28 |
| | | Kommissionen |
| | * | 2004/665/EF:Kommissionens beslutning af 22. september 2004 om en referenceundersøgelse af forekomsten af salmonella i æglæggerflokke af arten Gallus gallus
  (meddelt under nummer K(2004) 3512) | 30 |
| | * | 2004/666/EF:Kommissionens beslutning af 29. september 2004 om indførelse af vaccination som supplement til foranstaltningerne til bekæmpelse af infektioner med lavpatogen aviær influenza i Italien og om særlige foranstaltninger til kontrol af flytninger samt om ophævelse af beslutning 2002/975/EF
  (meddelt under nummer K(2004) 3581)

   (
  1
  ) | 35 |

II   Retsakter, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

Rådet

*

2004/664/EF:Rådets beslutning af 24. septemeber 2004 om tilpasning af beslutning 2004/246/EF som følge af Den Tjekkiske Republiks, Estlands, Cyperns, Letlands, Litauens, Ungarns, Maltas, Polens, Sloveniens og Slovakiets tiltrædelse

28

Kommissionen

*

2004/665/EF:Kommissionens beslutning af 22. september 2004 om en referenceundersøgelse af forekomsten af salmonella i æglæggerflokke af arten Gallus gallus
  (meddelt under nummer K(2004) 3512)

(meddelt under nummer K(2004) 3512)

30

*

2004/666/EF:Kommissionens beslutning af 29. september 2004 om indførelse af vaccination som supplement til foranstaltningerne til bekæmpelse af infektioner med lavpatogen aviær influenza i Italien og om særlige foranstaltninger til kontrol af flytninger samt om ophævelse af beslutning 2002/975/EF
  (meddelt under nummer K(2004) 3581)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2004) 3581)

1

35

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

I Retsakter, hvis offentliggørelse er obligatorisk

| 30.9.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 303/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 303/1

---

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 1683/2004

af 24. september 2004

om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af glyphosat med oprindelse i Folkerepublikken Kina

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (i det følgende benævnt »grundforordningen«), særlig artikel 11, stk. 2 og 3,

under henvisning til forslag forelagt af Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg, og

ud fra følgende betragtninger:

A.   PROCEDURE

1.   Gældende foranstaltninger

| (1) | Rådet indførte i februar 1998 ved forordning (EF) nr. 368/98 (2) endelige antidumpingforanstaltninger (i det følgende benævnt »de oprindelige foranstaltninger«) i form af en told på 24 % på import af glyphosat med oprindelse i Folkerepublikken Kina (i det følgende benævnt »Kina«). Denne forordning ændredes senere ved Rådets forordning (EF) nr. 1086/2000 (3), hvorved tolden, efter en antiabsorptionsundersøgelse ifølge artikel 12 i grundforordningen, forhøjedes til 48 %. Efter en antiomgåelsesundersøgelse ifølge grundforordningens artikel 13 udvidedes tolden på 48 % på import af glyphosat med oprindelse i Kina ved Rådets forordning (EF) nr. 163/2002 (4) til også at omfatte import af glyphosat afsendt fra Malaysia og Taiwan (uanset om den er angivet med oprindelse i Malaysia eller Taiwan eller ikke), med undtagelse af import produceret af et bestemt navngivet selskab i hvert af de pågældende lande. |
| --- | --- |

(1)

Rådet indførte i februar 1998 ved forordning (EF) nr. 368/98 (2) endelige antidumpingforanstaltninger (i det følgende benævnt »de oprindelige foranstaltninger«) i form af en told på 24 % på import af glyphosat med oprindelse i Folkerepublikken Kina (i det følgende benævnt »Kina«). Denne forordning ændredes senere ved Rådets forordning (EF) nr. 1086/2000 (3), hvorved tolden, efter en antiabsorptionsundersøgelse ifølge artikel 12 i grundforordningen, forhøjedes til 48 %. Efter en antiomgåelsesundersøgelse ifølge grundforordningens artikel 13 udvidedes tolden på 48 % på import af glyphosat med oprindelse i Kina ved Rådets forordning (EF) nr. 163/2002 (4) til også at omfatte import af glyphosat afsendt fra Malaysia og Taiwan (uanset om den er angivet med oprindelse i Malaysia eller Taiwan eller ikke), med undtagelse af import produceret af et bestemt navngivet selskab i hvert af de pågældende lande.

2.   Indledningen af udløbsundersøgelser og fornyede undersøgelser

| (2) | Efter offentliggørelse af en meddelelse om snarligt udløb af gyldigheden af de gældende antidumpingforanstaltninger vedrørende importen af glyphosat med oprindelse i Kina (5) modtog Kommissionen den 18. november 2002 en anmodning om fornyet undersøgelse af disse foranstaltninger ifølge grundforordningens artikel 11, stk. 2. |
| --- | --- |

(2)

Efter offentliggørelse af en meddelelse om snarligt udløb af gyldigheden af de gældende antidumpingforanstaltninger vedrørende importen af glyphosat med oprindelse i Kina (5) modtog Kommissionen den 18. november 2002 en anmodning om fornyet undersøgelse af disse foranstaltninger ifølge grundforordningens artikel 11, stk. 2.

| (3) | Anmodningen blev indsendt af European Glyphosate Association (EGA) (i det følgende benævnt »ansøgeren«) på vegne af producenter, der repræsenterede en stor del, i dette tilfælde over 90 %, af den samlede glyphosatproduktion i Fællesskabet. |
| --- | --- |

(3)

Anmodningen blev indsendt af European Glyphosate Association (EGA) (i det følgende benævnt »ansøgeren«) på vegne af producenter, der repræsenterede en stor del, i dette tilfælde over 90 %, af den samlede glyphosatproduktion i Fællesskabet.

| (4) | Anmodningen begrundedes med, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis ville medføre fortsættelse eller genoptagelse af dumpingpraksisen til skade for fællesskabserhvervet. Desuden vurderede Kommissionen på grundlag af dokumentationen i anmodningen, at foranstaltningens niveau ikke var tilstrækkeligt til at modvirke den skadelige dumping, hvilket begrundede, at den på eget initiativ indledte en fuldstændig fornyet undersøgelse omfattende alle aspekter af proceduren. Kommissionen fandt på grundlag af en høring af det rådgivende udvalg, at der var tilstrækkelige beviser til at indlede en udløbsundersøgelse og fornyet undersøgelse, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2 og 3, og besluttede at offentliggøre en indledningsmeddelelse om disse undersøgelser i Den Europæiske Unions Tidende
   (6). |
| --- | --- |

(4)

Anmodningen begrundedes med, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis ville medføre fortsættelse eller genoptagelse af dumpingpraksisen til skade for fællesskabserhvervet. Desuden vurderede Kommissionen på grundlag af dokumentationen i anmodningen, at foranstaltningens niveau ikke var tilstrækkeligt til at modvirke den skadelige dumping, hvilket begrundede, at den på eget initiativ indledte en fuldstændig fornyet undersøgelse omfattende alle aspekter af proceduren. Kommissionen fandt på grundlag af en høring af det rådgivende udvalg, at der var tilstrækkelige beviser til at indlede en udløbsundersøgelse og fornyet undersøgelse, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2 og 3, og besluttede at offentliggøre en indledningsmeddelelse om disse undersøgelser i Den Europæiske Unions Tidende
   (6).

3.   Parter, der er berørt af undersøgelserne

| (5) | Kommissionen har givet de kinesiske myndigheder, eksporterende producenter, producenter og importører samt brugere i Fællesskabet, der alle, sammen med deres sammenslutninger, i anmodningen blev udpeget som berørte, officiel meddelelse om indledningen af undersøgelserne. Interesserede parter har fået lejlighed til at give deres mening til kende skriftligt og til at anmode om en høring inden for en frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen har givet de kinesiske myndigheder, eksporterende producenter, producenter og importører samt brugere i Fællesskabet, der alle, sammen med deres sammenslutninger, i anmodningen blev udpeget som berørte, officiel meddelelse om indledningen af undersøgelserne. Interesserede parter har fået lejlighed til at give deres mening til kende skriftligt og til at anmode om en høring inden for en frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen.

| (6) | Som følge af det tilsyneladende store antal producenter i Kina, der eksporterer det pågældende produkt, og som er kendt fra anmodningen og fra den tidligere undersøgelse, blev det i indledningsmeddelelsen anført, at der skulle anvendes stikprøver i forbindelse med dumpingundersøgelsen. Desuden har Kommissionen stikprøvevis sendt spørgeskemaer til de importører, der er kendt af Kommissionens tjenestegrene. |
| --- | --- |

(6)

Som følge af det tilsyneladende store antal producenter i Kina, der eksporterer det pågældende produkt, og som er kendt fra anmodningen og fra den tidligere undersøgelse, blev det i indledningsmeddelelsen anført, at der skulle anvendes stikprøver i forbindelse med dumpingundersøgelsen. Desuden har Kommissionen stikprøvevis sendt spørgeskemaer til de importører, der er kendt af Kommissionens tjenestegrene.

| (7) | Kun et begrænset antal producerende eksportvirksomheder fra Kina har imidlertid givet sig til kende og fremsendt de i indledningsmeddelelsen ønskede oplysninger inden for fristen. Det har derfor hidtil ikke været anset for nødvendigt at bruge stikprøver for så vidt angår de producerende eksportvirksomheder i Kina. Desuden har kun en importør givet oplysning om import af glyphosat med oprindelse i Kina. Det blev derfor ikke skønnet nødvendigt at anvende stikprøver for importørerne. |
| --- | --- |

(7)

Kun et begrænset antal producerende eksportvirksomheder fra Kina har imidlertid givet sig til kende og fremsendt de i indledningsmeddelelsen ønskede oplysninger inden for fristen. Det har derfor hidtil ikke været anset for nødvendigt at bruge stikprøver for så vidt angår de producerende eksportvirksomheder i Kina. Desuden har kun en importør givet oplysning om import af glyphosat med oprindelse i Kina. Det blev derfor ikke skønnet nødvendigt at anvende stikprøver for importørerne.

| (8) | Kommissionen har sendt spørgeskemaer til de parter, der vides berørt, og har modtaget svar fra fire producenter i Fællesskabet og fra to kinesiske eksporterende producenter. En importør har givet oplysning om import med oprindelse i Kina og har efterfølgende fremsendt et fuldstændigt udfyldt spørgeskema. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen har sendt spørgeskemaer til de parter, der vides berørt, og har modtaget svar fra fire producenter i Fællesskabet og fra to kinesiske eksporterende producenter. En importør har givet oplysning om import med oprindelse i Kina og har efterfølgende fremsendt et fuldstændigt udfyldt spørgeskema.

| (9) | Nogle eksporterende producenter i Kina, 4 producenter og 13 leverandører i Fællesskabet samt en sammenslutning af distributører og brugere har givet deres opfattelse skriftligt til kende. Alle parter, der var blevet opfordret dertil inden for fristen, og som påviste, at der var særlige grunde til, at de skulle høres, fik således lejlighed dertil. |
| --- | --- |

(9)

Nogle eksporterende producenter i Kina, 4 producenter og 13 leverandører i Fællesskabet samt en sammenslutning af distributører og brugere har givet deres opfattelse skriftligt til kende. Alle parter, der var blevet opfordret dertil inden for fristen, og som påviste, at der var særlige grunde til, at de skulle høres, fik således lejlighed dertil.

| (10) | Kommissionen undersøgte og kontrollerede alle oplysninger, som den fandt nødvendige til afgørelse af, om det var sandsynligt, at den skadevoldende dumpingpraksis ville fortsætte eller blive genoptaget, og til vurdering af fællesskabsinteresserne. Der blev gennemført kontrolbesøg i følgende virksomheders lokaler: | Eksporterende producenter i Kina:







  — | Zhejiang Xinan Industrial Group Ltd, Xinanjiang, Jiande City, Zhejiang Province, Folkerepublikken Kina |
| --- | --- | --- | --- |

(10)

Kommissionen undersøgte og kontrollerede alle oplysninger, som den fandt nødvendige til afgørelse af, om det var sandsynligt, at den skadevoldende dumpingpraksis ville fortsætte eller blive genoptaget, og til vurdering af fællesskabsinteresserne. Der blev gennemført kontrolbesøg i følgende virksomheders lokaler:

Eksporterende producenter i Kina:

—

Zhejiang Xinan Industrial Group Ltd, Xinanjiang, Jiande City, Zhejiang Province, Folkerepublikken Kina

| | Producenter i Fællesskabet:







  — | Cheminova Agro A/S, Lemvig, Danmark (herunder også den tilknyttede distributør Headland Agrochemicals Ltd, Great Chesterford, Essex, Det Forenede Kongerige) |
| --- | --- | --- |

Producenter i Fællesskabet:

—

Cheminova Agro A/S, Lemvig, Danmark (herunder også den tilknyttede distributør Headland Agrochemicals Ltd, Great Chesterford, Essex, Det Forenede Kongerige)

| — | Herbex Produtos Químicos, SA, Sintra, Portugal |
| --- | --- |

—

Herbex Produtos Químicos, SA, Sintra, Portugal

| — | Monsanto Europe SA, Bruxelles og Antwerpen, Belgien (herunder også den tilknyttede distributør Monsanto UK Ltd., Cambridge, Det Forenede Kongerige) |
| --- | --- |

—

Monsanto Europe SA, Bruxelles og Antwerpen, Belgien (herunder også den tilknyttede distributør Monsanto UK Ltd., Cambridge, Det Forenede Kongerige)

| — | Syngenta UK, Huddersfield, Det Forenede Kongerige (herunder også følgende tilknyttede virksomheder: Stauffer Chemical BV, Seneffe, Belgien, og Syngenta Supply AG, Basel, Schweiz, og den tilknyttede distributør Syngenta Crop Protection, Whittlesford, Cambridgeshire, Det Forenede Kongerige) |
| --- | --- |

—

Syngenta UK, Huddersfield, Det Forenede Kongerige (herunder også følgende tilknyttede virksomheder: Stauffer Chemical BV, Seneffe, Belgien, og Syngenta Supply AG, Basel, Schweiz, og den tilknyttede distributør Syngenta Crop Protection, Whittlesford, Cambridgeshire, Det Forenede Kongerige)

| | En producent i følgende tredjeland med markedsøkonomi:







  — | Monsanto do Brasil, São Paulo, Brasilien. |
| --- | --- | --- |

En producent i følgende tredjeland med markedsøkonomi:

—

Monsanto do Brasil, São Paulo, Brasilien.

| (11) | Undersøgelsen i de fornyede undersøgelser af sandsynligheden for fortsættelse eller genoptagelse af dumpingpraksissen dækkede perioden fra 1. januar til 31. december 2002 (i det følgende benævnt »undersøgelsesperioden«). Undersøgelsen af udviklingen i tilknytning til analysen af sandsynligheden af fortsat eller fornyet skade dækkede perioden fra januar 1999 til udgangen af undersøgelsesperioden (i det følgende benævnt »analyseperioden«). |
| --- | --- |

(11)

Undersøgelsen i de fornyede undersøgelser af sandsynligheden for fortsættelse eller genoptagelse af dumpingpraksissen dækkede perioden fra 1. januar til 31. december 2002 (i det følgende benævnt »undersøgelsesperioden«). Undersøgelsen af udviklingen i tilknytning til analysen af sandsynligheden af fortsat eller fornyet skade dækkede perioden fra januar 1999 til udgangen af undersøgelsesperioden (i det følgende benævnt »analyseperioden«).

4.   Markedsøkonomisk behandling og individuel behandling

| (12) | To kinesiske selskaber, Zhejiang Xinan Industrial Group Ltd (»Xinanchem«) og Zhenjiang Jiagnan Chemical Factory (»Zhenjiang«), anmodede om markedsøkonomisk behandling og individuel behandling i medfør af grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b). Det konstateredes imidlertid, at Zhenjiang ikke havde eksporteret det pågældende produkt til Fællesskabet i undersøgelsesperioden. Derfor blev Zhenjiangs anmodning om markedsøkonomisk behandling og individuel behandling irrelevant. Xinanchem blev anmodet om at udfylde et ansøgningsskema om markedsøkonomisk behandling og nøje anføre alle relevante oplysninger. |
| --- | --- |

(12)

To kinesiske selskaber, Zhejiang Xinan Industrial Group Ltd (»Xinanchem«) og Zhenjiang Jiagnan Chemical Factory (»Zhenjiang«), anmodede om markedsøkonomisk behandling og individuel behandling i medfør af grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b). Det konstateredes imidlertid, at Zhenjiang ikke havde eksporteret det pågældende produkt til Fællesskabet i undersøgelsesperioden. Derfor blev Zhenjiangs anmodning om markedsøkonomisk behandling og individuel behandling irrelevant. Xinanchem blev anmodet om at udfylde et ansøgningsskema om markedsøkonomisk behandling og nøje anføre alle relevante oplysninger.

| (13) | Selv om hovedparten af aktierne i selskabet ejedes af private, konstateredes det, at selskabet kontrolleredes af staten som følge af den store spredning af de ikke-statsejede aktier og det forhold, at staten ejede langt den største aktiepost. Desuden blev bestyrelsen udpeget af de statslige aktionærer, og de fleste bestyrelsesmedlemmer var enten statsansatte eller ansatte i statsejede virksomheder. Det konstateredes følgelig, at selskabet var underlagt betydelig statslig kontrol og indflydelse. |
| --- | --- |

(13)

Selv om hovedparten af aktierne i selskabet ejedes af private, konstateredes det, at selskabet kontrolleredes af staten som følge af den store spredning af de ikke-statsejede aktier og det forhold, at staten ejede langt den største aktiepost. Desuden blev bestyrelsen udpeget af de statslige aktionærer, og de fleste bestyrelsesmedlemmer var enten statsansatte eller ansatte i statsejede virksomheder. Det konstateredes følgelig, at selskabet var underlagt betydelig statslig kontrol og indflydelse.

| (14) | Desuden konstateredes det, at Kinas regering havde overdraget China Chamber of Commerce Metals, Minerals & Chemicals Importers and Exporters (CCCMC) en ret til at attestere kontrakterne og til at kontrollere eksportpriserne med henblik på toldbehandling. Dette system omfattede fastsættelse af en mindstepris for eksporten af glyphosat, og CCCMC kunne derved nedlægge veto mod eksport, der ikke overholdt disse priser. |
| --- | --- |

(14)

Desuden konstateredes det, at Kinas regering havde overdraget China Chamber of Commerce Metals, Minerals & Chemicals Importers and Exporters (CCCMC) en ret til at attestere kontrakterne og til at kontrollere eksportpriserne med henblik på toldbehandling. Dette system omfattede fastsættelse af en mindstepris for eksporten af glyphosat, og CCCMC kunne derved nedlægge veto mod eksport, der ikke overholdt disse priser.

| (15) | Efter høring af det rådgivende udvalg besluttedes det derfor ikke at bevilge markedsøkonomisk behandling til Xinanchem, fordi selskabet ikke overholdt alle kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c). |
| --- | --- |

(15)

Efter høring af det rådgivende udvalg besluttedes det derfor ikke at bevilge markedsøkonomisk behandling til Xinanchem, fordi selskabet ikke overholdt alle kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c).

| (16) | Efter at Xinanchem ikke var blevet bevilget markedsøkonomistatus, ansøgte det om individuel behandling, dvs. fastsættelse af en individuel dumpingmargin på grundlag af virksomhedens individuelle eksportpriser. Kommissionen kontrollerede, om selskabet både faktisk og retligt var tilstrækkeligt uafhængigt af staten til at kunne fastsætte sin eksportpris. |
| --- | --- |

(16)

Efter at Xinanchem ikke var blevet bevilget markedsøkonomistatus, ansøgte det om individuel behandling, dvs. fastsættelse af en individuel dumpingmargin på grundlag af virksomhedens individuelle eksportpriser. Kommissionen kontrollerede, om selskabet både faktisk og retligt var tilstrækkeligt uafhængigt af staten til at kunne fastsætte sin eksportpris.

| (17) | Det konstateredes med hensyn hertil, at Xinanchem var underlagt betydelig statskontrol med hensyn til fastsættelsen af sine eksportpriser for det pågældende produkt, jf. betragtning 14. Det konkluderedes derfor, at Xinanchem ikke opfyldte betingelserne for individuel behandling som omhandlet i grundforordningens artikel 9, stk. 5. |
| --- | --- |

(17)

Det konstateredes med hensyn hertil, at Xinanchem var underlagt betydelig statskontrol med hensyn til fastsættelsen af sine eksportpriser for det pågældende produkt, jf. betragtning 14. Det konkluderedes derfor, at Xinanchem ikke opfyldte betingelserne for individuel behandling som omhandlet i grundforordningens artikel 9, stk. 5.

B.   DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

1.   Den pågældende vare

| (18) | Varen er glyphosat med oprindelse i Kina (i det følgende kaldet »den pågældende vare«). Den klassificeres i øjeblikket under KN-kode ex 2931 00 95 (Taric-kode 2931009581 og 2931009582) og ex 3808 30 27 (Taric-kode 3808302711 og 3808302719). Den pågældende vare er den samme som i den undersøgelse, der førte til indførelsen af de oprindelige foranstaltninger (i det følgende benævnt »den oprindelige undersøgelse«). |
| --- | --- |

(18)

Varen er glyphosat med oprindelse i Kina (i det følgende kaldet »den pågældende vare«). Den klassificeres i øjeblikket under KN-kode ex 2931 00 95 (Taric-kode 2931009581 og 2931009582) og ex 3808 30 27 (Taric-kode 3808302711 og 3808302719). Den pågældende vare er den samme som i den undersøgelse, der førte til indførelsen af de oprindelige foranstaltninger (i det følgende benævnt »den oprindelige undersøgelse«).

| (19) | Glyphosat er et ikke-selektivt herbicid, der findes i forskellige koncentrationsgrader og former, hvoraf de vigtigste er som syre, salt og færdigblandet produkt. Syre er basisformen af produktet, der er resultatet af en fremstillingsproces, og som normalt findes som tørt pulver med 95 % glyphosatindhold eller som vandholdig kage med 84 % glyphosatindhold. Forskellen er kun vandindholdet. Saltet er en opløselig form af glyphosat, der fremstilles af syren. Den er flydende og indeholder normalt 62 % IPA-salt (7) svarende til et glyphosatindhold på 43 %. Færdigblandet glyphosat er normalt flydende og består af en blanding af glyphosatsalt, vand og andre kemikalier, f.eks. overfladeaktive stoffer og tilsætningsstoffer, således at herbicidet kan absorberes i planterne, og virkningen forbedres. Den typiske standardform af færdigblandet glyphosat indeholder 360 g/l glyphosat. |
| --- | --- |

(19)

Glyphosat er et ikke-selektivt herbicid, der findes i forskellige koncentrationsgrader og former, hvoraf de vigtigste er som syre, salt og færdigblandet produkt. Syre er basisformen af produktet, der er resultatet af en fremstillingsproces, og som normalt findes som tørt pulver med 95 % glyphosatindhold eller som vandholdig kage med 84 % glyphosatindhold. Forskellen er kun vandindholdet. Saltet er en opløselig form af glyphosat, der fremstilles af syren. Den er flydende og indeholder normalt 62 % IPA-salt (7) svarende til et glyphosatindhold på 43 %. Færdigblandet glyphosat er normalt flydende og består af en blanding af glyphosatsalt, vand og andre kemikalier, f.eks. overfladeaktive stoffer og tilsætningsstoffer, således at herbicidet kan absorberes i planterne, og virkningen forbedres. Den typiske standardform af færdigblandet glyphosat indeholder 360 g/l glyphosat.

| (20) | For at nedbringe transportomkostningerne køber importørerne normalt glyphosat i koncentreret form (sædvanligvis som syre eller vandholdig kage, men også som salt) og videreforarbejder (blander) det ved tilsætning af vand og andre kemikalier for at opnå færdigblandet glyphosat, der er den eneste form, hvori produktet kan anvendes som færdigprodukt, dvs. som ikke-selektivt herbicid. Af denne grund behandles importørerne og forarbejdningsvirksomhederne som en gruppe (importører/forarbejdningsvirksomheder) i undersøgelsen. |
| --- | --- |

(20)

For at nedbringe transportomkostningerne køber importørerne normalt glyphosat i koncentreret form (sædvanligvis som syre eller vandholdig kage, men også som salt) og videreforarbejder (blander) det ved tilsætning af vand og andre kemikalier for at opnå færdigblandet glyphosat, der er den eneste form, hvori produktet kan anvendes som færdigprodukt, dvs. som ikke-selektivt herbicid. Af denne grund behandles importørerne og forarbejdningsvirksomhederne som en gruppe (importører/forarbejdningsvirksomheder) i undersøgelsen.

2.   Samme vare

| (21) | Glyphosat, der produceres og sælges i Fællesskabet af de fællesskabsproducenter, der anmoder om udløbsundersøgelsen, og glyphosat, der produceres i Kina og sælges i Fællesskabet af kinesiske eksporterende producenter, har ens grundlæggende fysiske, tekniske og kemiske karakteristika og samme anvendelse, og de betragtes derfor som samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4. Det konstateredes også, at glyphosat, der produceres og sælges på hjemmemarkedet i tredjelande med markedsøkonomi (i det følgende benævnt »det analoge land«), f.eks. Brasilien, har samme grundlæggende fysiske, tekniske og kemiske karakteristika og samme anvendelse som glyphosat produceret i Kina og eksporteret til Fællesskabet. Det er derfor blevet betragtet som samme vare i betydningen i artikel 1, stk. 4, i grundforordningen. |
| --- | --- |

(21)

Glyphosat, der produceres og sælges i Fællesskabet af de fællesskabsproducenter, der anmoder om udløbsundersøgelsen, og glyphosat, der produceres i Kina og sælges i Fællesskabet af kinesiske eksporterende producenter, har ens grundlæggende fysiske, tekniske og kemiske karakteristika og samme anvendelse, og de betragtes derfor som samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4. Det konstateredes også, at glyphosat, der produceres og sælges på hjemmemarkedet i tredjelande med markedsøkonomi (i det følgende benævnt »det analoge land«), f.eks. Brasilien, har samme grundlæggende fysiske, tekniske og kemiske karakteristika og samme anvendelse som glyphosat produceret i Kina og eksporteret til Fællesskabet. Det er derfor blevet betragtet som samme vare i betydningen i artikel 1, stk. 4, i grundforordningen.

C.   SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT ELLER FORNYET DUMPING

| (22) | To kinesiske selskaber samarbejdede i undersøgelserne. Kun et af dem (Xinanchem) eksporterede imidlertid det pågældende produkt til Fællesskabet i undersøgelsesperioden (i det følgende benævnt »den kinesiske eksporterende producent«). Som følge deraf blev samarbejdet fra det andet selskab (Zhenjiang) begrænset til kun udløbsundersøgelsen. Den samlede mængde glyphosat med oprindelse i Kina og importeret i undersøgelsesperioden er under 50 % af den mængde, der blev importeret i undersøgelsesperioden for den oprindelige undersøgelse (12 måneder indtil august 1995). Da forbruget steg, faldt markedsandelen for importen af det pågældende produkt med oprindelse i Kina mere i samme periode. Fra 11 % i den oprindelige undersøgelses undersøgelsesperiode faldt den således til under 3 % ved analyseperiodens begyndelse og til under 2 % i 2001, men derefter steg den i undersøgelsesperioden, men holdt sig stadig under 2 %. |
| --- | --- |

(22)

To kinesiske selskaber samarbejdede i undersøgelserne. Kun et af dem (Xinanchem) eksporterede imidlertid det pågældende produkt til Fællesskabet i undersøgelsesperioden (i det følgende benævnt »den kinesiske eksporterende producent«). Som følge deraf blev samarbejdet fra det andet selskab (Zhenjiang) begrænset til kun udløbsundersøgelsen. Den samlede mængde glyphosat med oprindelse i Kina og importeret i undersøgelsesperioden er under 50 % af den mængde, der blev importeret i undersøgelsesperioden for den oprindelige undersøgelse (12 måneder indtil august 1995). Da forbruget steg, faldt markedsandelen for importen af det pågældende produkt med oprindelse i Kina mere i samme periode. Fra 11 % i den oprindelige undersøgelses undersøgelsesperiode faldt den således til under 3 % ved analyseperiodens begyndelse og til under 2 % i 2001, men derefter steg den i undersøgelsesperioden, men holdt sig stadig under 2 %.

1.   Analogt land

| (23) | Da Kina betragtes som en overgangsøkonomi, måtte Kommissionen i dette tilfælde fastsætte den normale værdi på grundlag af data fra producenter i et tredjeland med markedsøkonomi, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7. |
| --- | --- |

(23)

Da Kina betragtes som en overgangsøkonomi, måtte Kommissionen i dette tilfælde fastsætte den normale værdi på grundlag af data fra producenter i et tredjeland med markedsøkonomi, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7.

| (24) | Med henblik herpå foreslog Kommissionen Brasilien i indledningsmeddelelsen. Dette land var også det analoge land, der blev brugt i den undersøgelse, der førte til iværksættelsen af foranstaltninger. |
| --- | --- |

(24)

Med henblik herpå foreslog Kommissionen Brasilien i indledningsmeddelelsen. Dette land var også det analoge land, der blev brugt i den undersøgelse, der førte til iværksættelsen af foranstaltninger.

| (25) | Alle interesserede parter fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger om valget af det påtænkte analoge land. |
| --- | --- |

(25)

Alle interesserede parter fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger om valget af det påtænkte analoge land.

| (26) | Den kinesiske eksporterende producent anførte, at der burde anvendes et land med et mere passende økonomisk udviklingsniveau i forhold til Kina, og at et analogt land i Asien ville give bedre mulighed for sammenligning. Det skal anføres, at det for så vidt ikke er relevant for at fastsætte normalværdien, at der bliver tale om samme økonomiske udviklingsniveau. Selv om der ikke blev fremsat nogen begrundede forslag til et analogt land bortset fra Brasilien, forespurgte Kommissionen hos kendte producenter af produktet i Taiwan og Malaysia, om de var villige til at fremsende de nødvendige oplysninger. Producenterne dér anførte imidlertid, at begge disse markeder var under stærk indflydelse fra lavprisimport af glyphosat med oprindelse i Kina, og at priserne i disse lande ikke var repræsentative. En producent i Taiwan fandt, at andre lande som Brasilien var bedre egnet til dette formål. Resultatet heraf var, at der ikke opnåedes yderligere samarbejde fra disse producenters side. |
| --- | --- |

(26)

Den kinesiske eksporterende producent anførte, at der burde anvendes et land med et mere passende økonomisk udviklingsniveau i forhold til Kina, og at et analogt land i Asien ville give bedre mulighed for sammenligning. Det skal anføres, at det for så vidt ikke er relevant for at fastsætte normalværdien, at der bliver tale om samme økonomiske udviklingsniveau. Selv om der ikke blev fremsat nogen begrundede forslag til et analogt land bortset fra Brasilien, forespurgte Kommissionen hos kendte producenter af produktet i Taiwan og Malaysia, om de var villige til at fremsende de nødvendige oplysninger. Producenterne dér anførte imidlertid, at begge disse markeder var under stærk indflydelse fra lavprisimport af glyphosat med oprindelse i Kina, og at priserne i disse lande ikke var repræsentative. En producent i Taiwan fandt, at andre lande som Brasilien var bedre egnet til dette formål. Resultatet heraf var, at der ikke opnåedes yderligere samarbejde fra disse producenters side.

| (27) | De kinesiske eksporterende producenter anførte også, at informationerne vedrørende Brasilien ville blive fremskaffet af et selskab, der er beslægtet med et selskab, der indgår i ansøgerselskabet, og at Kommissionen snarere burde bruge uafhængig information, der kan kontrolleres, til fastsættelse af den normale værdi. Det blev dog antaget, at det forhold, at et selskab i det foreslåede analoge land er beslægtet med en virksomhed, der indgår i ansøgerselskabet, ikke udelukkede, at den opnåede information kunne være pålidelig og kontrollerbar. Der blev lagt vægt på, at alle mulige virkninger af forbindelsen måtte fjernes ved fastsættelse af den normale værdi. |
| --- | --- |

(27)

De kinesiske eksporterende producenter anførte også, at informationerne vedrørende Brasilien ville blive fremskaffet af et selskab, der er beslægtet med et selskab, der indgår i ansøgerselskabet, og at Kommissionen snarere burde bruge uafhængig information, der kan kontrolleres, til fastsættelse af den normale værdi. Det blev dog antaget, at det forhold, at et selskab i det foreslåede analoge land er beslægtet med en virksomhed, der indgår i ansøgerselskabet, ikke udelukkede, at den opnåede information kunne være pålidelig og kontrollerbar. Der blev lagt vægt på, at alle mulige virkninger af forbindelsen måtte fjernes ved fastsættelse af den normale værdi.

| (28) | Brasilien blev betragtet som et rimeligt valg og udvalgt som analogt land, fordi producenterne her var villige til at samarbejde, og der blev brugt en sammenlignelig fremstillingsproces. Især blev der lagt vægt på, at Brasilien var analogt land under den undersøgelse, der førte til iværksættelsen af foranstaltningerne. Kommissionen søgte at opnå de nødvendige oplysninger fra to andre kendte producenter i landet, nemlig Monsanto do Brasil (»Mobras«) og Nortox. Det lykkedes dog kun Kommissionen at opnå oplysninger fra Mobras, der er beslægtet med en virksomhed, der indgår i ansøgerselskabet. Det blev besluttet, at dette selskabs indenlandske salg var repræsentativt i forhold til det relevante volumen af det pågældende produkt solgt af den kinesiske eksporterende producent til Fællesskabet. |
| --- | --- |

(28)

Brasilien blev betragtet som et rimeligt valg og udvalgt som analogt land, fordi producenterne her var villige til at samarbejde, og der blev brugt en sammenlignelig fremstillingsproces. Især blev der lagt vægt på, at Brasilien var analogt land under den undersøgelse, der førte til iværksættelsen af foranstaltningerne. Kommissionen søgte at opnå de nødvendige oplysninger fra to andre kendte producenter i landet, nemlig Monsanto do Brasil (»Mobras«) og Nortox. Det lykkedes dog kun Kommissionen at opnå oplysninger fra Mobras, der er beslægtet med en virksomhed, der indgår i ansøgerselskabet. Det blev besluttet, at dette selskabs indenlandske salg var repræsentativt i forhold til det relevante volumen af det pågældende produkt solgt af den kinesiske eksporterende producent til Fællesskabet.

2.   Normal værdi

| (29) | Den normale værdi blev beregnet for alle former af glyphosat produceret og solgt i Brasilien, dvs. glyphosatsyre og forskellige blandinger baseret på deres koncentration. |
| --- | --- |

(29)

Den normale værdi blev beregnet for alle former af glyphosat produceret og solgt i Brasilien, dvs. glyphosatsyre og forskellige blandinger baseret på deres koncentration.

| (30) | Det blev konstateret, at de produkttyper, der solgtes på det brasilianske hjemmemarked, ikke var sammenlignelige med de produkttyper, der solgtes af den pågældende eksporterende producent til Fællesskabet. Derfor blev den normale værdi i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 3, fastsat på grundlag af produktionsomkostningerne plus et rimeligt beløb til dækning af salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger samt fortjeneste. Salgs- og administrationsomkostningerne og andre generalomkostninger samt fortjenesten blev bestemt på grundlag af Mobras' salg på hjemmemarkedet af samme vare. Det skal med hensyn hertil noteres, at Mobras fik størstedelen af sine råvarer til glyphosatproduktionen fra et beslægtet selskab i Brasilien. Det beslægtede selskabs fortjeneste blev nedjusteret med henblik på fastsættelsen af omkostningerne til køb af de råvarer, der indgik i beregningen af fremstillingsomkostningerne. |
| --- | --- |

(30)

Det blev konstateret, at de produkttyper, der solgtes på det brasilianske hjemmemarked, ikke var sammenlignelige med de produkttyper, der solgtes af den pågældende eksporterende producent til Fællesskabet. Derfor blev den normale værdi i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 3, fastsat på grundlag af produktionsomkostningerne plus et rimeligt beløb til dækning af salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger samt fortjeneste. Salgs- og administrationsomkostningerne og andre generalomkostninger samt fortjenesten blev bestemt på grundlag af Mobras' salg på hjemmemarkedet af samme vare. Det skal med hensyn hertil noteres, at Mobras fik størstedelen af sine råvarer til glyphosatproduktionen fra et beslægtet selskab i Brasilien. Det beslægtede selskabs fortjeneste blev nedjusteret med henblik på fastsættelsen af omkostningerne til køb af de råvarer, der indgik i beregningen af fremstillingsomkostningerne.

| (31) | Salgs- og administrationsomkostningerne og andre generalomkostninger samt fortjenesten blev baseret på faktiske relevante data for Mobras' normale handel med glyphosat. |
| --- | --- |

(31)

Salgs- og administrationsomkostningerne og andre generalomkostninger samt fortjenesten blev baseret på faktiske relevante data for Mobras' normale handel med glyphosat.

3.   Eksportpris

| (32) | De kinesiske eksporterende producenters samlede eksportsalg til Fællesskabet var foregået direkte til uafhængige kunder i Fællesskabet, og eksportprisen blev fastsat i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 8, på grundlag af de betalte priser eller de priser, der skal betales. |
| --- | --- |

(32)

De kinesiske eksporterende producenters samlede eksportsalg til Fællesskabet var foregået direkte til uafhængige kunder i Fællesskabet, og eksportprisen blev fastsat i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 8, på grundlag af de betalte priser eller de priser, der skal betales.

| (33) | Sammenligningen med oplysningerne vedrørende eksporten til Fællesskabet fra den kinesiske eksporterende producent og det samlede importvolumen med oprindelse i Kina som fastsat i betragtning 58 i det følgende viste, at samarbejdsniveauet var lavt, idet denne eksport tegnede sig for under 26 % af Fællesskabets samlede import fra Kina i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(33)

Sammenligningen med oplysningerne vedrørende eksporten til Fællesskabet fra den kinesiske eksporterende producent og det samlede importvolumen med oprindelse i Kina som fastsat i betragtning 58 i det følgende viste, at samarbejdsniveauet var lavt, idet denne eksport tegnede sig for under 26 % af Fællesskabets samlede import fra Kina i undersøgelsesperioden.

4.   Sammenligning

| (34) | For at nå frem til en korrekt sammenligning af den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget rimelig højde for de forskelle, der, således som det er blevet anført og dokumenteret, påvirkede prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev på dette grundlag foretaget justeringer for indirekte skatter, rabatter, transport, forsikring, håndtering, lastning samt andre dermed forbundne omkostninger, emballering, kredit og provision. Justeringerne i eksportprisen for indenlandsk fragt i eksportlandet, emballeringsomkostninger og kreditomkostninger blev baseret på konstaterede omkostninger i det analoge land. |
| --- | --- |

(34)

For at nå frem til en korrekt sammenligning af den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget rimelig højde for de forskelle, der, således som det er blevet anført og dokumenteret, påvirkede prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev på dette grundlag foretaget justeringer for indirekte skatter, rabatter, transport, forsikring, håndtering, lastning samt andre dermed forbundne omkostninger, emballering, kredit og provision. Justeringerne i eksportprisen for indenlandsk fragt i eksportlandet, emballeringsomkostninger og kreditomkostninger blev baseret på konstaterede omkostninger i det analoge land.

| (35) | Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen blev foretaget på ab fabrik-grundlag. |
| --- | --- |

(35)

Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen blev foretaget på ab fabrik-grundlag.

5.   Dumpingmargen

| (36) | En sammenligning af den normale værdi og den kinesiske eksporterende producents eksportpris viste en dumpingmargen på 28,7 % i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(36)

En sammenligning af den normale værdi og den kinesiske eksporterende producents eksportpris viste en dumpingmargen på 28,7 % i undersøgelsesperioden.

| (37) | Da der ikke blev indrømmet individuel behandling til denne eksporterende producent, blev der beregnet en samlet dumpingmargen for hele Kina. |
| --- | --- |

(37)

Da der ikke blev indrømmet individuel behandling til denne eksporterende producent, blev der beregnet en samlet dumpingmargen for hele Kina.

| (38) | Da samarbejdsniveauet som beskrevet i betragtning 33 var lavt, blev dumpingniveauet for de ikke samarbejdende kinesiske eksporterende producenters eksportvolumen fastsat på grundlag den højeste margen for en repræsentativ type af det pågældende produkt fra den samarbejdende eksporterende producent. Denne fremgangsmåde blev anset for rimelig, da der ikke var blevet fundet tegn på, at nogen af de ikke-samarbejdende producenter dumpede produktet til en lavere pris end den samarbejdende eksportør. Derfor blev alle ikke-samarbejdende eksporterende producenter og den samarbejdende eksporterende producent, der ikke havde eksporteret til Fællesskabet i undersøgelsesperioden, tildelt en dumpingmargen på 30,2 %. |
| --- | --- |

(38)

Da samarbejdsniveauet som beskrevet i betragtning 33 var lavt, blev dumpingniveauet for de ikke samarbejdende kinesiske eksporterende producenters eksportvolumen fastsat på grundlag den højeste margen for en repræsentativ type af det pågældende produkt fra den samarbejdende eksporterende producent. Denne fremgangsmåde blev anset for rimelig, da der ikke var blevet fundet tegn på, at nogen af de ikke-samarbejdende producenter dumpede produktet til en lavere pris end den samarbejdende eksportør. Derfor blev alle ikke-samarbejdende eksporterende producenter og den samarbejdende eksporterende producent, der ikke havde eksporteret til Fællesskabet i undersøgelsesperioden, tildelt en dumpingmargen på 30,2 %.

| (39) | Endelig blev der beregnet en landsdækkende gennemsnitlig dumpingmargen, idet cif-værdien for hver eksportørgruppe, dvs. samarbejdende og ikke-samarbejdende, blev brugt som vægtningsfaktor. Den landsdækkende dumpingmargen blev fastsat til 29,9 %. |
| --- | --- |

(39)

Endelig blev der beregnet en landsdækkende gennemsnitlig dumpingmargen, idet cif-værdien for hver eksportørgruppe, dvs. samarbejdende og ikke-samarbejdende, blev brugt som vægtningsfaktor. Den landsdækkende dumpingmargen blev fastsat til 29,9 %.

| (40) | Den landsdækkende dumpingmargen fastsat under den fornyede undersøgelse og udløbsundersøgelsen var lavere end den dumpingmargen, der var blevet fastsat under den oprindelige undersøgelse og desuden lavere end den dumpingmargen, der blev fastsat under antiabsorptionsundersøgelsen, jf. grundforordningens artikel 12. Det skal bemærkes, at der har været et betydeligt fald i det pågældende produkts normale værdi siden undersøgelsesperioden for den oprindelige undersøgelse. Det er derfor rimeligt at konkludere, at der sandsynligvis ikke ville opstå en højere dumpingmargen, hvis foranstaltningerne ændredes, så de afspejlede den dumpingmargen, der blev fastsat under den fornyede undersøgelse og udløbsundersøgelsen. |
| --- | --- |

(40)

Den landsdækkende dumpingmargen fastsat under den fornyede undersøgelse og udløbsundersøgelsen var lavere end den dumpingmargen, der var blevet fastsat under den oprindelige undersøgelse og desuden lavere end den dumpingmargen, der blev fastsat under antiabsorptionsundersøgelsen, jf. grundforordningens artikel 12. Det skal bemærkes, at der har været et betydeligt fald i det pågældende produkts normale værdi siden undersøgelsesperioden for den oprindelige undersøgelse. Det er derfor rimeligt at konkludere, at der sandsynligvis ikke ville opstå en højere dumpingmargen, hvis foranstaltningerne ændredes, så de afspejlede den dumpingmargen, der blev fastsat under den fornyede undersøgelse og udløbsundersøgelsen.

6.   Importens udvikling, hvis foranstaltningerne skulle blive ophævet

a)   Kinas eksportsalg til andre lande (mængde og priser)

| (41) | Det konstateredes, at glyphosat var blevet solgt til tredjelande til priser, der var endnu lavere end de dumpede priser ved salget til Fællesskabets marked, der fremgik af svarene på spørgeskemaerne og af Eurostat-statistikkerne. Desuden viste disse svar, at eksportvolumenet til tredjelande var øget med over 100 % siden indførelsen af de endelige foranstaltninger. Derfor ville de eksporterende producenter i Kina også af deres eksport til andre markeder til dumpede priser kunne omdirigere betydelige mængder til Fællesskabets marked, hvis disse foranstaltninger annulleredes. |
| --- | --- |

(41)

Det konstateredes, at glyphosat var blevet solgt til tredjelande til priser, der var endnu lavere end de dumpede priser ved salget til Fællesskabets marked, der fremgik af svarene på spørgeskemaerne og af Eurostat-statistikkerne. Desuden viste disse svar, at eksportvolumenet til tredjelande var øget med over 100 % siden indførelsen af de endelige foranstaltninger. Derfor ville de eksporterende producenter i Kina også af deres eksport til andre markeder til dumpede priser kunne omdirigere betydelige mængder til Fællesskabets marked, hvis disse foranstaltninger annulleredes.

| (42) | Informationer fra ansøgeren viste, at over 80 % af al glyphosatproduktion i Kina eksporteres. For de to samarbejdende eksporterende producenter gik størstedelen af deres samlede produktion af glyphosat til eksport. Det konstateredes derfor, at størstedelen af Kinas glyphosatproduktion var bestemt til eksportmarkederne. |
| --- | --- |

(42)

Informationer fra ansøgeren viste, at over 80 % af al glyphosatproduktion i Kina eksporteres. For de to samarbejdende eksporterende producenter gik størstedelen af deres samlede produktion af glyphosat til eksport. Det konstateredes derfor, at størstedelen af Kinas glyphosatproduktion var bestemt til eksportmarkederne.

b)   Uudnyttet produktionskapacitet i Kina

| (43) | De to samarbejdende selskaber meddelte, at deres produktionskapacitet i undersøgelsesperioden var ca. 34 000 t glyphosat udtrykt som 95 % syreækvivalenter. Siden 1999 har disse to selskaber ifølge deres svar på spørgeskemaet øget deres produktionskapacitet med over 92 %. Ifølge oplysninger fra ansøger anslås det, at den samlede glyphosatproduktionskapacitet i Kina androg ca. 79 500 t. Begge samarbejdende selskaber opererede med næsten fuld udnyttelse af produktionskapaciteten. Oplysninger fra ansøger viste imidlertid, at den gennemsnitlige kapacitetsudnyttelse for alle producenter i Kina var ca. 83 % i 2001, hvilket giver en uudnyttet kapacitet på ca. 13 500 t. |
| --- | --- |

(43)

De to samarbejdende selskaber meddelte, at deres produktionskapacitet i undersøgelsesperioden var ca. 34 000 t glyphosat udtrykt som 95 % syreækvivalenter. Siden 1999 har disse to selskaber ifølge deres svar på spørgeskemaet øget deres produktionskapacitet med over 92 %. Ifølge oplysninger fra ansøger anslås det, at den samlede glyphosatproduktionskapacitet i Kina androg ca. 79 500 t. Begge samarbejdende selskaber opererede med næsten fuld udnyttelse af produktionskapaciteten. Oplysninger fra ansøger viste imidlertid, at den gennemsnitlige kapacitetsudnyttelse for alle producenter i Kina var ca. 83 % i 2001, hvilket giver en uudnyttet kapacitet på ca. 13 500 t.

| (44) | På grundlag af ovenstående konkluderedes det, at de eksporterende producenter i Kina har kapacitet til at øge deres eksport til Fællesskabets marked, hvis foranstaltningerne blev annulleret. |
| --- | --- |

(44)

På grundlag af ovenstående konkluderedes det, at de eksporterende producenter i Kina har kapacitet til at øge deres eksport til Fællesskabets marked, hvis foranstaltningerne blev annulleret.

c)   Hidtidig omgåelses-/absorptionspraksis

| (45) | Som nævnt i betragtning 1 blev der efter indførelsen af de endelige antidumpingforanstaltninger i februar 1998 gennemført to yderligere undersøgelser ifølge grundforordningens artikel 12 og 13. Resultaterne af disse undersøgelser viste, at de kinesiske eksportører ikke kunne konkurrere på fællesskabsmarkedet uden dumping, fordi de for at gøre sig gældende på dette marked måtte gribe til omgåelse ved at afsende det pågældende produkt via andre lande til Fællesskabet til stærkt dumpede priser (antiomgåelsesundersøgelse ifølge artikel 13) og anvende absorption. |
| --- | --- |

(45)

Som nævnt i betragtning 1 blev der efter indførelsen af de endelige antidumpingforanstaltninger i februar 1998 gennemført to yderligere undersøgelser ifølge grundforordningens artikel 12 og 13. Resultaterne af disse undersøgelser viste, at de kinesiske eksportører ikke kunne konkurrere på fællesskabsmarkedet uden dumping, fordi de for at gøre sig gældende på dette marked måtte gribe til omgåelse ved at afsende det pågældende produkt via andre lande til Fællesskabet til stærkt dumpede priser (antiomgåelsesundersøgelse ifølge artikel 13) og anvende absorption.

d)   Import under ordningen for aktiv forædling

| (46) | Over 90 % af den seneste import af varer med oprindelse i Kina har været omfattet af ordningen for aktiv forædling. I analyseperioden er denne import til aktiv forædling konstant øget på bekostning af toldbelagt import fra ca. 60 % af den samlede import i 1999 til over 90 % i undersøgelsesperioden. Kinas eksport har i de seneste år været klart orienteret mod aktiv forædling. |
| --- | --- |

(46)

Over 90 % af den seneste import af varer med oprindelse i Kina har været omfattet af ordningen for aktiv forædling. I analyseperioden er denne import til aktiv forædling konstant øget på bekostning af toldbelagt import fra ca. 60 % af den samlede import i 1999 til over 90 % i undersøgelsesperioden. Kinas eksport har i de seneste år været klart orienteret mod aktiv forædling.

e)   Konklusion om sandsynligheden for fortsat dumping

| (47) | Da Kina har en uudnyttet produktionskapacitet, og de gennemsnitlige eksportpriser til lande uden for EU i undersøgelsesperioden har ligget betydeligt under priserne på fællesskabsmarkedet, må det forventes, at yderligere produktion eller varer, der i øjeblikket eksporteres til lande uden for EU, i betydelige mængder vil blive omdirigeret til Fællesskabets marked, hvis foranstaltningerne ophæves. |
| --- | --- |

(47)

Da Kina har en uudnyttet produktionskapacitet, og de gennemsnitlige eksportpriser til lande uden for EU i undersøgelsesperioden har ligget betydeligt under priserne på fællesskabsmarkedet, må det forventes, at yderligere produktion eller varer, der i øjeblikket eksporteres til lande uden for EU, i betydelige mængder vil blive omdirigeret til Fællesskabets marked, hvis foranstaltningerne ophæves.

| (48) | Undersøgelsen viste, at eksporten med oprindelse i Kina stadig foregår til dumpede priser. Det er derfor rimeligt at mene, at dumpingen vil fortsætte i fremtiden, da der ikke er tegn på det modsatte. Desuden menes det, at omfanget af importen til dumpingpriser, der i øjeblikket er lavt, sandsynligvis vil stige betydeligt, hvis foranstaltningerne udløber. |
| --- | --- |

(48)

Undersøgelsen viste, at eksporten med oprindelse i Kina stadig foregår til dumpede priser. Det er derfor rimeligt at mene, at dumpingen vil fortsætte i fremtiden, da der ikke er tegn på det modsatte. Desuden menes det, at omfanget af importen til dumpingpriser, der i øjeblikket er lavt, sandsynligvis vil stige betydeligt, hvis foranstaltningerne udløber.

7.   Tilsagn

| (49) | Den samarbejdende eksporterende producent i Kina, Xinanchem, tilkendegav interesse i at tilbyde et tilsagn. Det skal imidlertid bemærkes, at Xinanchem ikke opfyldte kravene for individuel behandling, fordi der var etableret et priskontrolsystem, som staten havde lagt i hænderne på CCCMC. Som følge af det beskedne samarbejde fra de eksporterende producenter i Kina kunne Kommissionen heller ikke nærmere overveje et tilsagn fra Xinanchem, fordi risikoen for omgåelse af det ville være høj. Den samarbejdende eksporterende producent blev underrettet herom. Kommissionen modtog derefter ikke noget egentligt tilbud om et tilsagn fra Xinanchem. |
| --- | --- |

(49)

Den samarbejdende eksporterende producent i Kina, Xinanchem, tilkendegav interesse i at tilbyde et tilsagn. Det skal imidlertid bemærkes, at Xinanchem ikke opfyldte kravene for individuel behandling, fordi der var etableret et priskontrolsystem, som staten havde lagt i hænderne på CCCMC. Som følge af det beskedne samarbejde fra de eksporterende producenter i Kina kunne Kommissionen heller ikke nærmere overveje et tilsagn fra Xinanchem, fordi risikoen for omgåelse af det ville være høj. Den samarbejdende eksporterende producent blev underrettet herom. Kommissionen modtog derefter ikke noget egentligt tilbud om et tilsagn fra Xinanchem.

D.   SITUATIONEN PÅ FÆLLESSKABSMARKEDET

1.   Generelt

| (50) | De fire fællesskabsproducenter, der samarbejdede i undersøgelsen, repræsenterede 100 % af fællesskabsproduktionen af glyphosat i undersøgelsesperioden. De udgør derfor erhvervsgrenen i Fællesskabet, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4. |
| --- | --- |

(50)

De fire fællesskabsproducenter, der samarbejdede i undersøgelsen, repræsenterede 100 % af fællesskabsproduktionen af glyphosat i undersøgelsesperioden. De udgør derfor erhvervsgrenen i Fællesskabet, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4.

| (51) | Med henblik på denne undersøgelse og ligesom i den oprindelige undersøgelse anses erhvervsgrenen i Fællesskabet udelukkende at omfatte faktiske glyphosatproducenter, dvs. som fremstiller glyphosat af de nødvendige råvarer til forskel fra forarbejdningsvirksomheder, der kun omdanner en glyphosatform til en anden. Ifølge en kinesisk eksporterende producent bør forarbejdningsvirksomheder, dvs. virksomheder, der køber glyphosatsyre eller -salt og forarbejder det til færdigblandet glyphosat, også betragtes som fællesskabsproducenter. Det produkt, der undersøges her, er glyphosat i dets forskellige former, og det er klart, at en forarbejdningsvirksomhed — pr. definition — kun forarbejder en bestående form af glyphosat til en anden. Det kan derfor ikke accepteres, at en forarbejdningsvirksomhed reelt er glyphosatproducent. Desuden er denne sondring mellem producenter og importører/forarbejdningsvirksomheder i overensstemmelse med princippet i den oprindelige undersøgelse. |
| --- | --- |

(51)

Med henblik på denne undersøgelse og ligesom i den oprindelige undersøgelse anses erhvervsgrenen i Fællesskabet udelukkende at omfatte faktiske glyphosatproducenter, dvs. som fremstiller glyphosat af de nødvendige råvarer til forskel fra forarbejdningsvirksomheder, der kun omdanner en glyphosatform til en anden. Ifølge en kinesisk eksporterende producent bør forarbejdningsvirksomheder, dvs. virksomheder, der køber glyphosatsyre eller -salt og forarbejder det til færdigblandet glyphosat, også betragtes som fællesskabsproducenter. Det produkt, der undersøges her, er glyphosat i dets forskellige former, og det er klart, at en forarbejdningsvirksomhed — pr. definition — kun forarbejder en bestående form af glyphosat til en anden. Det kan derfor ikke accepteres, at en forarbejdningsvirksomhed reelt er glyphosatproducent. Desuden er denne sondring mellem producenter og importører/forarbejdningsvirksomheder i overensstemmelse med princippet i den oprindelige undersøgelse.

| (52) | For en af producenterne var det på grund af virksomhedsstrukturen af den gruppe, som den var en del af, nødvendigt at overveje, om den kunne defineres som fællesskabsproducent. Det konkluderedes, at denne producent fuldt ud indgår i en samlet økonomisk enhed, der består af et stort antal selskaber, der drives på følgende måde: Hovedselskabet med sæde uden for Fællesskabet køber råvarerne. Et datterselskab i Fællesskabet (den pågældende producent) fremstiller glyphosatsyre under en betalingsordning med hovedselskabet, der stadig er ejer af glyphosaten. Derefter sælger hovedselskabet glyphosatsyren til et andet datterselskab i Fællesskabet, hvor den forarbejdes til salt og det færdigblandede produkt. Dette produkt sælges derefter videre til et net af beslægtede distributører i Fællesskabet inden for gruppen, der til slut sælger det til uafhængige forbrugere. Undersøgelsen har vist, at det glyphosat, der fremstilles af dette selskab, er af fællesskabsoprindelse, og at fremstillingsprocessen samt de tekniske investeringer og kapitalinvesteringerne i fremstillingen og salget finder sted i Fællesskabet. Som konklusion af ovenstående må denne producent betragtes som fællesskabsproducent som omhandlet i grundforordningens artikel 5, stk. 4, og artikel 4, stk. 1. |
| --- | --- |

(52)

For en af producenterne var det på grund af virksomhedsstrukturen af den gruppe, som den var en del af, nødvendigt at overveje, om den kunne defineres som fællesskabsproducent. Det konkluderedes, at denne producent fuldt ud indgår i en samlet økonomisk enhed, der består af et stort antal selskaber, der drives på følgende måde: Hovedselskabet med sæde uden for Fællesskabet køber råvarerne. Et datterselskab i Fællesskabet (den pågældende producent) fremstiller glyphosatsyre under en betalingsordning med hovedselskabet, der stadig er ejer af glyphosaten. Derefter sælger hovedselskabet glyphosatsyren til et andet datterselskab i Fællesskabet, hvor den forarbejdes til salt og det færdigblandede produkt. Dette produkt sælges derefter videre til et net af beslægtede distributører i Fællesskabet inden for gruppen, der til slut sælger det til uafhængige forbrugere. Undersøgelsen har vist, at det glyphosat, der fremstilles af dette selskab, er af fællesskabsoprindelse, og at fremstillingsprocessen samt de tekniske investeringer og kapitalinvesteringerne i fremstillingen og salget finder sted i Fællesskabet. Som konklusion af ovenstående må denne producent betragtes som fællesskabsproducent som omhandlet i grundforordningens artikel 5, stk. 4, og artikel 4, stk. 1.

| (53) | En fællesskabsproducent og en sammenslutning, der repræsenterer distributører og brugere, har fremført, at et selskab, der var blevet betragtet som fællesskabsproducent, i virkeligheden ikke producerede glyphosatsyre inden for Fællesskabet, men udelukkende importerede syre eller salt fra et tredjeland til forarbejdning i Fællesskabet. Undersøgelsen har vist, at selskabet ganske vist importerer nogle mængder forarbejdet glyphosat fra tredjelande, men at flertallet af de produkter, det sælger i Fællesskabet, er fremstillet af glyphosatsyre produceret af selskabet selv i Fællesskabet. Selskabet er derfor blevet betragtet som fællesskabsproducent, og indvendingen blev afvist. |
| --- | --- |

(53)

En fællesskabsproducent og en sammenslutning, der repræsenterer distributører og brugere, har fremført, at et selskab, der var blevet betragtet som fællesskabsproducent, i virkeligheden ikke producerede glyphosatsyre inden for Fællesskabet, men udelukkende importerede syre eller salt fra et tredjeland til forarbejdning i Fællesskabet. Undersøgelsen har vist, at selskabet ganske vist importerer nogle mængder forarbejdet glyphosat fra tredjelande, men at flertallet af de produkter, det sælger i Fællesskabet, er fremstillet af glyphosatsyre produceret af selskabet selv i Fællesskabet. Selskabet er derfor blevet betragtet som fællesskabsproducent, og indvendingen blev afvist.

| (54) | Undersøgelsen af virkningen af importen til dumpingpriser på erhvervsgrenen i Fællesskabet omfattede en evaluering af alle økonomiske faktorer og indikatorer, der kunne være relevante for erhvervets situation fra 1999 til undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(54)

Undersøgelsen af virkningen af importen til dumpingpriser på erhvervsgrenen i Fællesskabet omfattede en evaluering af alle økonomiske faktorer og indikatorer, der kunne være relevante for erhvervets situation fra 1999 til undersøgelsesperioden.

| (55) | Generelt omfatter tallene vedrørende glyphosatmængderne alle former for glyphosat, medmindre andet er anført. Af hensyn til sammenligningen beregnes mængderne på grundlag af et glyphosatsyreindhold på 95 %. Tallene for fællesskabserhvervsgrenens salg omfatter kun salget af det glyphosat, der er produceret i Fællesskabet, eksklusive salg af glyphosat, der importeres og derefter videresælges af fællesskabsproducenter. |
| --- | --- |

(55)

Generelt omfatter tallene vedrørende glyphosatmængderne alle former for glyphosat, medmindre andet er anført. Af hensyn til sammenligningen beregnes mængderne på grundlag af et glyphosatsyreindhold på 95 %. Tallene for fællesskabserhvervsgrenens salg omfatter kun salget af det glyphosat, der er produceret i Fællesskabet, eksklusive salg af glyphosat, der importeres og derefter videresælges af fællesskabsproducenter.

2.   Fællesskabets forbrug

| (56) | Glyphosatmarkedet i Fællesskabet, hvortil fællesskabserhvervet sælger, dækker både efterspørgslen efter færdigblandede produkter, der er klar til brug som herbicider, og importørernes/forarbejdningsvirksomhedernes efterspørgsel efter glyphosat enten som salt eller syre til videreforarbejdning til et færdigblandet produkt, der derefter sælges i Fællesskabet eller eksporteres. Begge disse former for efterspørgsel imødekommes enten af fællesskabserhvervet selv eller af import fra tredjelande. Fællesskabets forbrug er derfor blevet vurderet som salg til distributører/brugere og importører/forarbejdningsvirksomheder. Beregningen er foretaget på grundlag af fællesskabserhvervets samlede produktion justeret under hensyn til lagerændringer plus den samlede import som opgjort af Eurostat og suppleret med den information, som fællesskabserhvervet indsender vedrørende visse mængder, der har fået en særlig toldbehandling, minus de eksportmængder, der indberettes af fællesskabserhvervet. |
| --- | --- |

(56)

Glyphosatmarkedet i Fællesskabet, hvortil fællesskabserhvervet sælger, dækker både efterspørgslen efter færdigblandede produkter, der er klar til brug som herbicider, og importørernes/forarbejdningsvirksomhedernes efterspørgsel efter glyphosat enten som salt eller syre til videreforarbejdning til et færdigblandet produkt, der derefter sælges i Fællesskabet eller eksporteres. Begge disse former for efterspørgsel imødekommes enten af fællesskabserhvervet selv eller af import fra tredjelande. Fællesskabets forbrug er derfor blevet vurderet som salg til distributører/brugere og importører/forarbejdningsvirksomheder. Beregningen er foretaget på grundlag af fællesskabserhvervets samlede produktion justeret under hensyn til lagerændringer plus den samlede import som opgjort af Eurostat og suppleret med den information, som fællesskabserhvervet indsender vedrørende visse mængder, der har fået en særlig toldbehandling, minus de eksportmængder, der indberettes af fællesskabserhvervet.

| (57) | På dette grundlag er det konstateret, at Fællesskabets forbrug er steget jævnt med 41 % mellem 1999 og 2002. Dette afspejler, at brug af glyphosat som ikke-selektivt herbicid accepteres i stigende grad. Se følgende tabel udtrykt i tons:
  Tabel 1
  Forbrug









  Forbrug | 1999 | 2000 | 2001 | 2002
  (Undersøgelsesperiode) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tons (95 % syreækvivalent) | 24 782 | 29 280 | 31 562 | 35 021 |
| Indeks | 100 | 118 | 127 | 141 |

(57)

På dette grundlag er det konstateret, at Fællesskabets forbrug er steget jævnt med 41 % mellem 1999 og 2002. Dette afspejler, at brug af glyphosat som ikke-selektivt herbicid accepteres i stigende grad. Se følgende tabel udtrykt i tons:

Tabel 1

Forbrug

Forbrug

1999

2000

2001

2002

(Undersøgelsesperiode)

Tons (95 % syreækvivalent)

24 782

29 280

31 562

35 021

Indeks

100

118

127

141

3.   Importmængde med oprindelse i Kina og markedsandel

| (58) | Importmængden beregnedes for det pågældende produkt på grundlag af statistiske data fra Eurostat og supplerende oplysninger fra fællesskabserhvervet for så vidt angår visse mængder, der omfattedes af en særlig toldbehandling. Af hensyn til beskyttelsen af fortroligheden af disse oplysninger er tallene udtrykt i indekseret form. Den samlede glyphosatmængde med oprindelse i Kina, der er importeret i undersøgelsesperioden, er under 50 % af den mængde, der blev importeret under perioden for den oprindelige undersøgelse (12 måneder indtil udgangen af august 1995). Da forbruget var i stigning, faldt den markedsandel, som importen af de pågældende produkter med oprindelse i Kina tegnede sig for, endnu mere i samme periode. Fra 11 % i undersøgelsesperioden for den oprindelige undersøgelse faldt den til under 3 % ved analyseperiodens begyndelse og til under 2 % i 2001, men derefter steg den i undersøgelsesperioden, men forblev dog under 2 %. Som forklaret i betragtning 46 er over 90 % af den seneste import med oprindelse i Kina under ordningen for aktiv forædling, hvilket viser, at størstedelen af den glyphosat, der importeres fra Kina, reelt reeksporteres som udtryk for, at de trufne foranstaltninger gør det vanskeligt at sælge i Fællesskabet. I analyseperioden er importen af varer med oprindelse i Kina under ordningen for aktiv forædling steget konstant på bekostning af toldbelagt import, fra ca. 60 % af den samlede mængde i 1999 til over 90 % i undersøgelsesperioden. De kinesiske eksportørers markedsandel er klart faldet som følge af de gældende foranstaltninger, men det er dog tydeligt, at de fortsat er til stede på markedet. Udviklingen af importen af de pågældende varer med oprindelse i Kina og Kinas markedsandel i analyseperioden ses i indekseret form i følgende tabel, idet 1999 er brugt som grundlag.
  Tabel 2
  Import med oprindelse i Kina









  Import med oprindelse i Kina | 1999 | 2000 | 2001 | 2002
  (Undersøgelsesperiode) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mængde

  (indekseret) | 100 | 95 | 76 | 100 |
| Markedsandel

  (indekseret) | 100 | 81 | 62 | 73 |

(58)

Importmængden beregnedes for det pågældende produkt på grundlag af statistiske data fra Eurostat og supplerende oplysninger fra fællesskabserhvervet for så vidt angår visse mængder, der omfattedes af en særlig toldbehandling. Af hensyn til beskyttelsen af fortroligheden af disse oplysninger er tallene udtrykt i indekseret form. Den samlede glyphosatmængde med oprindelse i Kina, der er importeret i undersøgelsesperioden, er under 50 % af den mængde, der blev importeret under perioden for den oprindelige undersøgelse (12 måneder indtil udgangen af august 1995). Da forbruget var i stigning, faldt den markedsandel, som importen af de pågældende produkter med oprindelse i Kina tegnede sig for, endnu mere i samme periode. Fra 11 % i undersøgelsesperioden for den oprindelige undersøgelse faldt den til under 3 % ved analyseperiodens begyndelse og til under 2 % i 2001, men derefter steg den i undersøgelsesperioden, men forblev dog under 2 %. Som forklaret i betragtning 46 er over 90 % af den seneste import med oprindelse i Kina under ordningen for aktiv forædling, hvilket viser, at størstedelen af den glyphosat, der importeres fra Kina, reelt reeksporteres som udtryk for, at de trufne foranstaltninger gør det vanskeligt at sælge i Fællesskabet. I analyseperioden er importen af varer med oprindelse i Kina under ordningen for aktiv forædling steget konstant på bekostning af toldbelagt import, fra ca. 60 % af den samlede mængde i 1999 til over 90 % i undersøgelsesperioden. De kinesiske eksportørers markedsandel er klart faldet som følge af de gældende foranstaltninger, men det er dog tydeligt, at de fortsat er til stede på markedet. Udviklingen af importen af de pågældende varer med oprindelse i Kina og Kinas markedsandel i analyseperioden ses i indekseret form i følgende tabel, idet 1999 er brugt som grundlag.

Tabel 2

Import med oprindelse i Kina

Import med oprindelse i Kina

1999

2000

2001

2002

(Undersøgelsesperiode)

Mængde

(indekseret)

100

95

76

100

Markedsandel

(indekseret)

100

81

62

73

4.   Priserne på den pågældende import

a)   Prisudviklingen

| (59) | Da importen til EU af færdigblandet glyphosat med oprindelse i Kina har været ubetydelig, og der ikke har været importeret glyphosatsalt i undersøgelsesperioden, blev prisudviklingen fastslået udelukkende ved hjælp af priserne for glyphosatsyre. Informationen herom er baseret på tal fra Eurostat. Priserne på import af glyphosatsyre 95 % med oprindelse i Kina udtrykt i EUR/kg før anvendelsen af antidumpingtolden er faldet konstant fra 3,50 EUR i 1999 til 2,80 EUR i undersøgelsesperioden, dvs. et samlet fald på 20 %. I det følgende ses nærmere enkeltheder.
  Tabel 3
  Kina-priser









  Kina-priser | 1999 | 2000 | 2001 | 2002
  (Undersøgelsesperiode) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EUR/kg før antidumpingtold

  (95 % syreækvivalent) | 3,50 | 3,31 | 3,04 | 2,80 |
| Indeks | 100 | 94 | 87 | 80 |

(59)

Da importen til EU af færdigblandet glyphosat med oprindelse i Kina har været ubetydelig, og der ikke har været importeret glyphosatsalt i undersøgelsesperioden, blev prisudviklingen fastslået udelukkende ved hjælp af priserne for glyphosatsyre. Informationen herom er baseret på tal fra Eurostat. Priserne på import af glyphosatsyre 95 % med oprindelse i Kina udtrykt i EUR/kg før anvendelsen af antidumpingtolden er faldet konstant fra 3,50 EUR i 1999 til 2,80 EUR i undersøgelsesperioden, dvs. et samlet fald på 20 %. I det følgende ses nærmere enkeltheder.

Tabel 3

Kina-priser

Kina-priser

1999

2000

2001

2002

(Undersøgelsesperiode)

EUR/kg før antidumpingtold

(95 % syreækvivalent)

3,50

3,31

3,04

2,80

Indeks

100

94

87

80

b)   Prisunderbud

| (60) | Af de grunde der er anført i betragtning 59, vurderedes prisunderbuddet ligeledes udelukkende ved hjælp af priserne på glyphosatsyre. Da importeret syre med oprindelse i Kina er med 95 % syreindhold, og fællesskabsproducenternes salg på fællesskabsmarkedet er kager med 84 % indhold, blev priserne på glyphosat som kager for at gøre en korrekt sammenligning mulig omregnet til et syreindhold på 95 %, hvilket kunne lade sig gøre, fordi den eneste forskel mellem de to produkter i det væsentlige kun er kagens større vandindhold. Desuden blev prisen på kinesisk glyphosat baseret på oplysninger, som den samarbejdende eksporterende producent fremsendte under undersøgelsen. På grundlag af priserne ved Fællesskabets grænse i undersøgelsesperioden, inkl. told, men ekskl. antidumpingafgifter, var der en underbudsmargen på 20-30 %, hvilket betyder, at priserne på fællesskabsmarkedet uden foranstaltninger ville blive presset ned af de lavere priser for kinesisk glyphosat. På grund af de indførte antidumpingafgifters niveau (48 %) overstiger prisen med afgift for glyphosat med oprindelse i Kina fællesskabserhvervets salgspris med 10-20 %. Bemærk, at der konstateredes en underbudsmargen på over 80 % for salg af glyphosat med oprindelse i Kina uden afgifter i undersøgelsesperioden, jf. betragtning 119 og 120. |
| --- | --- |

(60)

Af de grunde der er anført i betragtning 59, vurderedes prisunderbuddet ligeledes udelukkende ved hjælp af priserne på glyphosatsyre. Da importeret syre med oprindelse i Kina er med 95 % syreindhold, og fællesskabsproducenternes salg på fællesskabsmarkedet er kager med 84 % indhold, blev priserne på glyphosat som kager for at gøre en korrekt sammenligning mulig omregnet til et syreindhold på 95 %, hvilket kunne lade sig gøre, fordi den eneste forskel mellem de to produkter i det væsentlige kun er kagens større vandindhold. Desuden blev prisen på kinesisk glyphosat baseret på oplysninger, som den samarbejdende eksporterende producent fremsendte under undersøgelsen. På grundlag af priserne ved Fællesskabets grænse i undersøgelsesperioden, inkl. told, men ekskl. antidumpingafgifter, var der en underbudsmargen på 20-30 %, hvilket betyder, at priserne på fællesskabsmarkedet uden foranstaltninger ville blive presset ned af de lavere priser for kinesisk glyphosat. På grund af de indførte antidumpingafgifters niveau (48 %) overstiger prisen med afgift for glyphosat med oprindelse i Kina fællesskabserhvervets salgspris med 10-20 %. Bemærk, at der konstateredes en underbudsmargen på over 80 % for salg af glyphosat med oprindelse i Kina uden afgifter i undersøgelsesperioden, jf. betragtning 119 og 120.

c)   Import med oprindelse i andre tredjelande

| (61) | Som anført i betragtning 71 importerede en fællesskabsproducent betydelige mængder forarbejdet glyphosat fra beslægtede selskaber i tredjelande. Denne import omfatter ikke-standardiserede forarbejdede produkter af høj værdi. Både import- og videresalgspriserne for dette produkt ligger væsentligt højere end priserne for de forarbejdede standardprodukter, som fællesskabserhvervet producerer og sælger i Fællesskabet. Denne import bidrog derfor ikke til prisunderbuddet på Fællesskabets marked. |
| --- | --- |

(61)

Som anført i betragtning 71 importerede en fællesskabsproducent betydelige mængder forarbejdet glyphosat fra beslægtede selskaber i tredjelande. Denne import omfatter ikke-standardiserede forarbejdede produkter af høj værdi. Både import- og videresalgspriserne for dette produkt ligger væsentligt højere end priserne for de forarbejdede standardprodukter, som fællesskabserhvervet producerer og sælger i Fællesskabet. Denne import bidrog derfor ikke til prisunderbuddet på Fællesskabets marked.

| (62) | Importtallene i det følgende omfatter også glyphosat importeret under en ordning for aktiv forædling, men ikke fællesskabsproducenternes import af glyphosat fra beslægtede selskaber i tredjelande.
  Tabel 4
  Importmængde fra andre tredjelande og markedsandele

















  95 % syreækvivalent | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 (Undersøgelsesperiode) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tons | Markedsandel | Pris

  EUR/kg | Tons | Markedsandel | Pris

  EUR/kg | Tons | Markedsandel | Pris

  EUR/kg | Tons | Markedsandel | PriS

  EUR/kg |
| Malaysia | 1 884 | 7,6 % | 2,85 | 1 622 | 5,5 % | 2,84 | 1 239 | 3,9 % | 2,57 | 78 | 0,2 % | 2,83 |
| Indekseret | 100 | | 100 | 86 | | 100 | 66 | | 90 | 4 | | 99 |
| Taiwan | 736 | 3,0 % | 3,87 | 1 253 | 4,3 % | 3,87 | 469 | 1,5 % | 3,46 | 1 354 | 3,9 % | 3,24 |
| Indekseret | 100 | | 100 | 170 | | 100 | 64 | | 90 | 184 | | 84 |
| Andre | 1 292 | 5,2 % | 3,94 | 2 141 | 7,3 % | 3,82 | 2 212 | 7,0 % | 3,40 | 1 695 | 4,8 % | 3,19 |
| Indekseret | 100 | | 100 | 255 | | 100 | 174 | | 89 | 90 | | 84 |
| I ALT | 3 912 | 15,8 % | 3,38 | 5 016 | 17,1 % | 3,44 | 3 920 | 12,4 % | 3,13 | 3 127 | 8,9 % | 3,20 |
| Indekseret | 100 | | 100 | 128 | | 102 | 100 | | 93 | 80 | | 95 |

(62)

Importtallene i det følgende omfatter også glyphosat importeret under en ordning for aktiv forædling, men ikke fællesskabsproducenternes import af glyphosat fra beslægtede selskaber i tredjelande.

Tabel 4

Importmængde fra andre tredjelande og markedsandele

95 % syreækvivalent

1999

2000

2001

2002 (Undersøgelsesperiode)

Tons

Markedsandel

Pris

EUR/kg

Tons

Markedsandel

Pris

EUR/kg

Tons

Markedsandel

Pris

EUR/kg

Tons

Markedsandel

PriS

EUR/kg

Malaysia

1 884

7,6 %

2,85

1 622

5,5 %

2,84

1 239

3,9 %

2,57

78

0,2 %

2,83

Indekseret

100

100

86

100

66

90

4

99

Taiwan

736

3,0 %

3,87

1 253

4,3 %

3,87

469

1,5 %

3,46

1 354

3,9 %

3,24

Indekseret

100

100

170

100

64

90

184

84

Andre

1 292

5,2 %

3,94

2 141

7,3 %

3,82

2 212

7,0 %

3,40

1 695

4,8 %

3,19

Indekseret

100

100

255

100

174

89

90

84

I ALT

3 912

15,8 %

3,38

5 016

17,1 %

3,44

3 920

12,4 %

3,13

3 127

8,9 %

3,20

Indekseret

100

100

128

102

100

93

80

95

| (63) | Forudsætningen for en korrekt prissammenligning af glyphosatimporten fra tredjelande er, at den foretages på grundlag af glyphosatsyre, der tegnede sig for over 90 % af glyphosatimporten i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(63)

Forudsætningen for en korrekt prissammenligning af glyphosatimporten fra tredjelande er, at den foretages på grundlag af glyphosatsyre, der tegnede sig for over 90 % af glyphosatimporten i undersøgelsesperioden.

| (64) | Importen af glyphosat foretaget af selskaber, der ikke er beslægtet med fællesskabsproducenterne, er faldet en smule fra 3 912 t i 1999 til 3 127 i undersøgelsesperioden. Den eneste væsentlige import i undersøgelsesperioden fra andre lande end Kina, bortset fra fællesskabsproducenternes import fra beslægtede selskaber uden for Fællesskabet, kommer fra Taiwan (se ovenstående tabel). Efter en antiomgåelsesundersøgelse blev importtolden ved forordning (EF) nr. 163/2002 udvidet til at omfatte import af det pågældende produkt afsendt fra Malaysia eller Taiwan (uanset om de er angivet med oprindelse i Malaysia eller Taiwan eller ikke), med undtagelse af produkter fremstillet af en bestemt navngivet virksomhed i hvert af disse lande. Importen fra Malaysia er faldet betydeligt efter udvidelsen af foranstaltningerne, og den var ikke væsentlig i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(64)

Importen af glyphosat foretaget af selskaber, der ikke er beslægtet med fællesskabsproducenterne, er faldet en smule fra 3 912 t i 1999 til 3 127 i undersøgelsesperioden. Den eneste væsentlige import i undersøgelsesperioden fra andre lande end Kina, bortset fra fællesskabsproducenternes import fra beslægtede selskaber uden for Fællesskabet, kommer fra Taiwan (se ovenstående tabel). Efter en antiomgåelsesundersøgelse blev importtolden ved forordning (EF) nr. 163/2002 udvidet til at omfatte import af det pågældende produkt afsendt fra Malaysia eller Taiwan (uanset om de er angivet med oprindelse i Malaysia eller Taiwan eller ikke), med undtagelse af produkter fremstillet af en bestemt navngivet virksomhed i hvert af disse lande. Importen fra Malaysia er faldet betydeligt efter udvidelsen af foranstaltningerne, og den var ikke væsentlig i undersøgelsesperioden.

| (65) | Importen fra Taiwan faldt i 2001 under antiomgåelsesundersøgelsen, men den steg igen i undersøgelsesperioden til et niveau på ca. 4 % af Fællesskabets forbrug. Importen fra Taiwan er fortsat forholdsvis høj, men det må ikke glemmes, at den udvidede told efter antiomgåelsesundersøgelsen ikke omfatter al eksport fra Taiwan. Bemærk også, at importpriserne fra Taiwan i analyseperioden var 10-20 % højere end for importen fra Kina, når der ses bort fra antidumpingafgiften på import med oprindelse i Kina, og at Taiwans priser ikke underbød fællesskabserhvervets priser i undersøgelsesperioden. Import fra alle andre lande sker til priser, der ligger meget tæt på fællesskabserhvervets priser. |
| --- | --- |

(65)

Importen fra Taiwan faldt i 2001 under antiomgåelsesundersøgelsen, men den steg igen i undersøgelsesperioden til et niveau på ca. 4 % af Fællesskabets forbrug. Importen fra Taiwan er fortsat forholdsvis høj, men det må ikke glemmes, at den udvidede told efter antiomgåelsesundersøgelsen ikke omfatter al eksport fra Taiwan. Bemærk også, at importpriserne fra Taiwan i analyseperioden var 10-20 % højere end for importen fra Kina, når der ses bort fra antidumpingafgiften på import med oprindelse i Kina, og at Taiwans priser ikke underbød fællesskabserhvervets priser i undersøgelsesperioden. Import fra alle andre lande sker til priser, der ligger meget tæt på fællesskabserhvervets priser.

5.   Fællesskabserhvervets situation

a)   Generelt

| (66) | For en korrekt vurdering af visse skadevoldende faktorer var det nødvendigt at se bort fra de data vedrørende producenten, der omhandles i betragtning 52, på de områder, hvor disse data kan være påvirket af selskaber inden for gruppestrukturer, der er beliggende uden for Fællesskabet. Da rentabiliteten af dette selskabs europæiske aktiviteter påvirkes af de opnåede resultater i hele dets forsyningskæde, inklusive moderselskabet uden for Fællesskabet, fandt man det hensigtsmæssigt at se bort fra data fra dette selskab ved analysen af indikatorerne inden for sektionerne f) rentabilitet og h) likviditet og muligheden for at rejse kapital samt fra analysen af »investeringsafkast« i sektion g) investering og investeringsafkast. Da dette selskab yderligere er resultatet af en sammenslutning af to tidligere uafhængige enheder, kunne det ikke skaffe oplysninger for hele analyseperioden om salgspriser og beskæftigelse. Af denne grund blev det ligeledes nødvendigt at se bort fra de foreliggende oplysninger ved analysen af tendenserne i sektion e) salgspriser og produktionsomkostninger og i) beskæftigelse, produktivitet og lønninger. Da dette selskab kun tegnede sig for mellem 15 % og 25 % af Fællesskabets produktion af det pågældende produkt, betragtes nedenstående resultater som repræsentative. |
| --- | --- |

(66)

For en korrekt vurdering af visse skadevoldende faktorer var det nødvendigt at se bort fra de data vedrørende producenten, der omhandles i betragtning 52, på de områder, hvor disse data kan være påvirket af selskaber inden for gruppestrukturer, der er beliggende uden for Fællesskabet. Da rentabiliteten af dette selskabs europæiske aktiviteter påvirkes af de opnåede resultater i hele dets forsyningskæde, inklusive moderselskabet uden for Fællesskabet, fandt man det hensigtsmæssigt at se bort fra data fra dette selskab ved analysen af indikatorerne inden for sektionerne f) rentabilitet og h) likviditet og muligheden for at rejse kapital samt fra analysen af »investeringsafkast« i sektion g) investering og investeringsafkast. Da dette selskab yderligere er resultatet af en sammenslutning af to tidligere uafhængige enheder, kunne det ikke skaffe oplysninger for hele analyseperioden om salgspriser og beskæftigelse. Af denne grund blev det ligeledes nødvendigt at se bort fra de foreliggende oplysninger ved analysen af tendenserne i sektion e) salgspriser og produktionsomkostninger og i) beskæftigelse, produktivitet og lønninger. Da dette selskab kun tegnede sig for mellem 15 % og 25 % af Fællesskabets produktion af det pågældende produkt, betragtes nedenstående resultater som repræsentative.

b)   Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

| (67) | Fællesskabserhvervets produktion af glyphosat steg fra 48 334 t i 1999 til et højdepunkt på 54 575 t i 2000 og faldt derefter til 50 448 t i undersøgelsesperioden. Dette svarer til en samlet stigning på 4 % i analyseperioden. |
| --- | --- |

(67)

Fællesskabserhvervets produktion af glyphosat steg fra 48 334 t i 1999 til et højdepunkt på 54 575 t i 2000 og faldt derefter til 50 448 t i undersøgelsesperioden. Dette svarer til en samlet stigning på 4 % i analyseperioden.

| (68) | Produktionskapaciteten steg fra ca. 63 000 t i 1999 til næsten 70 000 t i undersøgelsesperioden, dvs. en stigning på 11 %. Stigningen i 2000 og 2001 skyldes yderligere produktionsfaciliteter, der blev taget i brug, kombineret med en stadig udvikling af produktionsprocessen. |
| --- | --- |

(68)

Produktionskapaciteten steg fra ca. 63 000 t i 1999 til næsten 70 000 t i undersøgelsesperioden, dvs. en stigning på 11 %. Stigningen i 2000 og 2001 skyldes yderligere produktionsfaciliteter, der blev taget i brug, kombineret med en stadig udvikling af produktionsprocessen.

| (69) | Kapacitetsudnyttelsen steg oprindeligt fra 77 % til 83 % i 2000, men faldt derefter igennem 2001 til 72 % i undersøgelsesperioden, hvilket er et samlet fald på 5 procentpoint sammenholdt med 1999. Den økonomiske virkning af den lavere kapacitetsudnyttelse blev undersøgt, og det konstateredes, at virkningen for rentabiliteten ikke var særlig mærkbar. |
| --- | --- |

(69)

Kapacitetsudnyttelsen steg oprindeligt fra 77 % til 83 % i 2000, men faldt derefter igennem 2001 til 72 % i undersøgelsesperioden, hvilket er et samlet fald på 5 procentpoint sammenholdt med 1999. Den økonomiske virkning af den lavere kapacitetsudnyttelse blev undersøgt, og det konstateredes, at virkningen for rentabiliteten ikke var særlig mærkbar.

| (70) | Den faldende kapacitetsudnyttelse påvirkes, trods det stigende salg af det pågældende produkt i Fællesskabet, negativt af udviklingen i fællesskabserhvervets eksportsalg til tredjelande. I analyseperioden faldt fællesskabserhvervets eksport konstant fra 58 % af dets globale salg i 1999 til 38 % af dette salg i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(70)

Den faldende kapacitetsudnyttelse påvirkes, trods det stigende salg af det pågældende produkt i Fællesskabet, negativt af udviklingen i fællesskabserhvervets eksportsalg til tredjelande. I analyseperioden faldt fællesskabserhvervets eksport konstant fra 58 % af dets globale salg i 1999 til 38 % af dette salg i undersøgelsesperioden.

| (71) | Både tallene for produktionen og kapacitetsudnyttelsen for 2001 og 2002 påvirkedes af faldet i en fællesskabsproducents produktion, der skyldes denne producents beslutning om at importere visse glyphosatprodukter fra beslægtede selskaber i tredjelande og ikke producere dem i Fællesskabet. De pågældende produkter er nyudviklede former, der kræver mere produktionsudstyr, der for øjeblikket ikke er til rådighed i Fællesskabet. Forværringen af skadeindikatorerne i 2001 og 2002 bør betragtes på baggrund af denne udvikling, der har været omtalt i betragtning 61. De nærmere tal er følgende:
  Tabel 5
  Produktion









  Produktion | 1999 | 2000 | 2001 | 2002
  (Undersøgelsesperiode) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktion
  (t ved 95 % syreækvivalent) | 48 337 | 54 575 | 52 406 | 50 448 |
| Indeks | 100 | 113 | 108 | 104 |
| Produktionskapacitet
  (t ved 95 % syreækvivalent) | 63 029 | 65 720 | 70 028 | 69 930 |
| Indeks | 100 | 104 | 111 | 111 |
| Kapacitetsudnyttelse | 77 % | 83 % | 75 % | 72 % |

(71)

Både tallene for produktionen og kapacitetsudnyttelsen for 2001 og 2002 påvirkedes af faldet i en fællesskabsproducents produktion, der skyldes denne producents beslutning om at importere visse glyphosatprodukter fra beslægtede selskaber i tredjelande og ikke producere dem i Fællesskabet. De pågældende produkter er nyudviklede former, der kræver mere produktionsudstyr, der for øjeblikket ikke er til rådighed i Fællesskabet. Forværringen af skadeindikatorerne i 2001 og 2002 bør betragtes på baggrund af denne udvikling, der har været omtalt i betragtning 61. De nærmere tal er følgende:

Tabel 5

Produktion

Produktion

1999

2000

2001

2002

(Undersøgelsesperiode)

Produktion

(t ved 95 % syreækvivalent)

48 337

54 575

52 406

50 448

Indeks

100

113

108

104

Produktionskapacitet

(t ved 95 % syreækvivalent)

63 029

65 720

70 028

69 930

Indeks

100

104

111

111

Kapacitetsudnyttelse

77 %

83 %

75 %

72 %

c)   Lagerbeholdninger

| (72) | Glyphosatlagrene er steget i løbet af analyseperioden fra 9 149 t i 1999 til 14 554 t i undersøgelsesperioden, dvs. med 59 %. Den største stigning fandt sted i 2001 og 2002. Dette afspejler, at fællesskabsproducenterne bestræber sig på at opretholde en høj kapacitetsudnyttelse for at dække deres produktionsanlægs faste omkostninger, samtidig med at markedet ikke kunne absorbere disse mængder. Nærmere oplysninger fremgår af nedenstående tabel:
  Tabel 6
  Lagerbeholdninger









  Lagerbeholdninger | 1999 | 2000 | 2001 | 2002
  (Undersøgelsesperiode) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tons | 9 149 | 9 902 | 13 049 | 14 554 |
| Indeks | 100 | 108 | 143 | 159 |

(72)

Glyphosatlagrene er steget i løbet af analyseperioden fra 9 149 t i 1999 til 14 554 t i undersøgelsesperioden, dvs. med 59 %. Den største stigning fandt sted i 2001 og 2002. Dette afspejler, at fællesskabsproducenterne bestræber sig på at opretholde en høj kapacitetsudnyttelse for at dække deres produktionsanlægs faste omkostninger, samtidig med at markedet ikke kunne absorbere disse mængder. Nærmere oplysninger fremgår af nedenstående tabel:

Tabel 6

Lagerbeholdninger

Lagerbeholdninger

1999

2000

2001

2002

(Undersøgelsesperiode)

Tons

9 149

9 902

13 049

14 554

Indeks

100

108

143

159

| (73) | En kinesisk part anførte, at fællesskabserhvervets lageropbygning ikke kunne tilskrives virkningen af import fra Kina, men bare afspejlede fællesskabserhvervets mindskede salg på eksportmarkederne. I den henseende bør det bemærkes, at konkurrencen fra kinesisk glyphosat, som indførtes under proceduren for aktiv forædling og derefter udførtes, også bidrog til fællesskabserhvervets mindskede salg på eksportmarkedet. |
| --- | --- |

(73)

En kinesisk part anførte, at fællesskabserhvervets lageropbygning ikke kunne tilskrives virkningen af import fra Kina, men bare afspejlede fællesskabserhvervets mindskede salg på eksportmarkederne. I den henseende bør det bemærkes, at konkurrencen fra kinesisk glyphosat, som indførtes under proceduren for aktiv forædling og derefter udførtes, også bidrog til fællesskabserhvervets mindskede salg på eksportmarkedet.

d)   Salgsmængde, markedsandel og vækst

| (74) | Salget på fællesskabsmarkedet af glyphosat produceret af fællesskabserhvervet øgedes konstant i analyseperioden fra 19 945 t i 1999 til 29 607 t i undersøgelsesperioden, dvs. en samlet stigning på 48 %. Tilsvarende øgede fællesskabserhvervet sin markedsandel fra 80 % i 1999 til 85 % i undersøgelsesperioden, og nåede op på 89 % i 2001. Faldet i markedsandelen fra 2001 til 2002 skyldtes fællesskabsproducenternes import af glyphosat fra tredjelande, jf. betragtning 71.
  Tabel 7
  Salg









  Salg | 1999 | 2000 | 2001 | 2002
  (Undersøgelsesperioden) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Fællesskabserhvervets salg (t) | 19 945 | 24 323 | 28 229 | 29 607 |
| Indeks | 100 | 122 | 142 | 148 |
| Fællesskabserhvervets markedsandel | 80 % | 83 % | 89 % | 85 % |

(74)

Salget på fællesskabsmarkedet af glyphosat produceret af fællesskabserhvervet øgedes konstant i analyseperioden fra 19 945 t i 1999 til 29 607 t i undersøgelsesperioden, dvs. en samlet stigning på 48 %. Tilsvarende øgede fællesskabserhvervet sin markedsandel fra 80 % i 1999 til 85 % i undersøgelsesperioden, og nåede op på 89 % i 2001. Faldet i markedsandelen fra 2001 til 2002 skyldtes fællesskabsproducenternes import af glyphosat fra tredjelande, jf. betragtning 71.

Tabel 7

Salg

Salg

1999

2000

2001

2002

(Undersøgelsesperioden)

Fællesskabserhvervets salg (t)

19 945

24 323

28 229

29 607

Indeks

100

122

142

148

Fællesskabserhvervets markedsandel

80 %

83 %

89 %

85 %

e)   Salgspriser og omkostninger

| (75) | Prissammenligningen vedrørte forarbejdet glyphosat, fordi denne form bruges af den endelige forbruger som herbicid. Desuden tegner forarbejdet glyphosat sig for størstedelen af glyphosatsalget både i værdi og mængde. For at sikre en korrekt prissammenligning, og da der findes mange forskellige typer forarbejdet glyphosat på markedet, hvis priser kan variere betydeligt både afhængigt af produktets koncentration og den type overfladeaktive stoffer, der anvendes, udvalgte Kommissionens tjenestegrene den mest almindelige forarbejdningsform, nemlig en standardblanding med 360 g glyphosatindhold pr. liter. Dette såkaldte »standard 360-produkt« tegnede sig for ca. 40 % af fællesskabserhvervets samlede salgsmængde af glyphosat i Fællesskabet i analyseperioden, og da produktets patentperiode nu er udløbet, er det dette typiske produkt, der enten importeres fra Kina eller fremstilles af importeret syre eller salt med oprindelse i Kina. |
| --- | --- |

(75)

Prissammenligningen vedrørte forarbejdet glyphosat, fordi denne form bruges af den endelige forbruger som herbicid. Desuden tegner forarbejdet glyphosat sig for størstedelen af glyphosatsalget både i værdi og mængde. For at sikre en korrekt prissammenligning, og da der findes mange forskellige typer forarbejdet glyphosat på markedet, hvis priser kan variere betydeligt både afhængigt af produktets koncentration og den type overfladeaktive stoffer, der anvendes, udvalgte Kommissionens tjenestegrene den mest almindelige forarbejdningsform, nemlig en standardblanding med 360 g glyphosatindhold pr. liter. Dette såkaldte »standard 360-produkt« tegnede sig for ca. 40 % af fællesskabserhvervets samlede salgsmængde af glyphosat i Fællesskabet i analyseperioden, og da produktets patentperiode nu er udløbet, er det dette typiske produkt, der enten importeres fra Kina eller fremstilles af importeret syre eller salt med oprindelse i Kina.

| (76) | Med henblik på sammenligningen behandledes forarbejdet glyphosat, som fællesskabserhvervet havde produceret og som indeholder særlige overfladeaktive stoffer, der gør produktet mindre farligt, særskilt. Salget af dette ufarlige produkt, der også indeholder 360 g glyphosat pr. liter, tegnede sig mængdemæssigt for ca. 20 % af fællesskabserhvervets salg af glyphosat i Fællesskabet i analyseperioden. Glyphosatsyre tegnede sig normalt mængdemæssigt for ca. 18 % af fællesskabserhvervets samlede salg af glyphosat i Fællesskabet i analyseperioden, og den resterende del bestod af glyphosatsalt og andre ikke-standardblandinger med forskelligt glyphosatindhold pr. liter og/eller med særlige overfladeaktive stoffer til forbedring af effektiviteten eller fareklassen. |
| --- | --- |

(76)

Med henblik på sammenligningen behandledes forarbejdet glyphosat, som fællesskabserhvervet havde produceret og som indeholder særlige overfladeaktive stoffer, der gør produktet mindre farligt, særskilt. Salget af dette ufarlige produkt, der også indeholder 360 g glyphosat pr. liter, tegnede sig mængdemæssigt for ca. 20 % af fællesskabserhvervets salg af glyphosat i Fællesskabet i analyseperioden. Glyphosatsyre tegnede sig normalt mængdemæssigt for ca. 18 % af fællesskabserhvervets samlede salg af glyphosat i Fællesskabet i analyseperioden, og den resterende del bestod af glyphosatsalt og andre ikke-standardblandinger med forskelligt glyphosatindhold pr. liter og/eller med særlige overfladeaktive stoffer til forbedring af effektiviteten eller fareklassen.

| (77) | Glyphosatsyre er hovedelementet i produktionsomkostningerne for glyphosatprodukter. For »standard 360« tegner den sig for ca. 55 % af de samlede produktionsomkostninger og for ca. 45 % i forbindelse med det uskadelige 360-produkt. |
| --- | --- |

(77)

Glyphosatsyre er hovedelementet i produktionsomkostningerne for glyphosatprodukter. For »standard 360« tegner den sig for ca. 55 % af de samlede produktionsomkostninger og for ca. 45 % i forbindelse med det uskadelige 360-produkt.

| (78) | Salgspriserne for standard 360 glyphosat udtrykt pr. kg med 95 % syreækvivalent (lig med 2,64 l færdigblandet produkt) er konstant faldet fra 9,23 EUR i 1999 til 7,28 EUR i 2002, dvs. i alt 21 %. Produktionsomkostningerne er ligeledes konstant faldet fra 10,37 EUR i 1999 til 8,14 EUR i undersøgelsesperioden, dvs. med 21 %. Dette produkt har været urentabelt i hele analyseperioden, selv om afstanden mellem produktionsomkostningerne og salgspriserne er forblevet forholdsvis stabile i løbet af perioden.
  Tabel 8
  Standard 360









  Standard 360 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002
  (Undersøgelsesperiode) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Salgsmængde

  (t 95 % syreækvivalent) | 7 632 | 9 102 | 10 015 | 10 322 |
| % af EU-salg | 43 % | 41 % | 39 % | 38 % |
| Salgspris

  (EUR/kg 95 % syreækvivalent) | 9,23 | 8,65 | 7,55 | 7,28 |
| Indeks | 100 | 94 | 82 | 79 |
| Produktionsomkostninger

  (EUR/kg 95 % syreækvivalent) | 10,37 | 9,31 | 8,88 | 8,14 |
| Indeks | 100 | 90 | 86 | 79 |

(78)

Salgspriserne for standard 360 glyphosat udtrykt pr. kg med 95 % syreækvivalent (lig med 2,64 l færdigblandet produkt) er konstant faldet fra 9,23 EUR i 1999 til 7,28 EUR i 2002, dvs. i alt 21 %. Produktionsomkostningerne er ligeledes konstant faldet fra 10,37 EUR i 1999 til 8,14 EUR i undersøgelsesperioden, dvs. med 21 %. Dette produkt har været urentabelt i hele analyseperioden, selv om afstanden mellem produktionsomkostningerne og salgspriserne er forblevet forholdsvis stabile i løbet af perioden.

Tabel 8

Standard 360

Standard 360

1999

2000

2001

2002

(Undersøgelsesperiode)

Salgsmængde

(t 95 % syreækvivalent)

7 632

9 102

10 015

10 322

% af EU-salg

43 %

41 %

39 %

38 %

Salgspris

(EUR/kg 95 % syreækvivalent)

9,23

8,65

7,55

7,28

Indeks

100

94

82

79

Produktionsomkostninger

(EUR/kg 95 % syreækvivalent)

10,37

9,31

8,88

8,14

Indeks

100

90

86

79

| (79) | Salgspriserne for den uskadelige glyphosatblanding med 360 g glyphosat pr. liter udtrykt pr. kg med 95 % syreækvivalent (lig med 2,64 l færdigblandet produkt) er faldet konstant fra 1999 til 2002 med i alt 12 %. Produktionsomkostningerne er ligeledes faldet fra 1999 til 2001 med 22 %, men de steg igen i undersøgelsesperioden. Stigningen i produktionsomkostningerne i undersøgelsesperioden skyldes den nedsatte kapacitetsudnyttelse. Produktets rentabilitet øgedes i løbet af analyseperioden.
  Tabel 9
  Det uskadelige 360-produkt









  Det uskadelige 360-produkt | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 (Undersøgelsesperiode) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Salgsmængde

  (Indeks) | 100 | 123 | 125 | 106 |
| % af EU-salg

  (Indeks) | 100 | 100 | 88 | 69 |
| Salgspris

  (Indeks) | 100 | 100 | 90 | 88 |
| Produktionsomkostninger

  (Indeks) | 100 | 79 | 73 | 78 |

(79)

Salgspriserne for den uskadelige glyphosatblanding med 360 g glyphosat pr. liter udtrykt pr. kg med 95 % syreækvivalent (lig med 2,64 l færdigblandet produkt) er faldet konstant fra 1999 til 2002 med i alt 12 %. Produktionsomkostningerne er ligeledes faldet fra 1999 til 2001 med 22 %, men de steg igen i undersøgelsesperioden. Stigningen i produktionsomkostningerne i undersøgelsesperioden skyldes den nedsatte kapacitetsudnyttelse. Produktets rentabilitet øgedes i løbet af analyseperioden.

Tabel 9

Det uskadelige 360-produkt

Det uskadelige 360-produkt

1999

2000

2001

2002 (Undersøgelsesperiode)

Salgsmængde

(Indeks)

100

123

125

106

% af EU-salg

(Indeks)

100

100

88

69

Salgspris

(Indeks)

100

100

90

88

Produktionsomkostninger

(Indeks)

100

79

73

78

| (80) | Nedenstående tabel viser de kombinerede vægtede gennemsnitlige salgspriser og produktionsomkostningerne for alle former af glyphosat, dvs. salt, syre og alle typer af det blandede produkt. Salgspriserne og produktionsomkostningerne synes at være steget i 2001. Grunden hertil er en ændring af den produktblanding, der sælges på fællesskabsmarkedet, dvs. at fællesskabserhvervet har solgt mindre syre- og saltprodukter til lavere værdi på fællesskabsmarkedet.
  Tabel 10
  Alle produkter









  Alle produkter | 1999 | 2000 | 2001 | 2002
  (Undersøgelsesperiode) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Salgspris

  (EUR/kg ved 95 % syreækvivalent) | 8,92 | 7,94 | 8,16 | 7,61 |
| Indeks | 100 | 89 | 91 | 85 |
| Produktionsomkostninger

  (EUR/kg ved 95 % syreækvivalent) | 8,55 | 7,58 | 8,01 | 7,84 |
| Indeks | 100 | 88 | 94 | 92 |

(80)

Nedenstående tabel viser de kombinerede vægtede gennemsnitlige salgspriser og produktionsomkostningerne for alle former af glyphosat, dvs. salt, syre og alle typer af det blandede produkt. Salgspriserne og produktionsomkostningerne synes at være steget i 2001. Grunden hertil er en ændring af den produktblanding, der sælges på fællesskabsmarkedet, dvs. at fællesskabserhvervet har solgt mindre syre- og saltprodukter til lavere værdi på fællesskabsmarkedet.

Tabel 10

Alle produkter

Alle produkter

1999

2000

2001

2002

(Undersøgelsesperiode)

Salgspris

(EUR/kg ved 95 % syreækvivalent)

8,92

7,94

8,16

7,61

Indeks

100

89

91

85

Produktionsomkostninger

(EUR/kg ved 95 % syreækvivalent)

8,55

7,58

8,01

7,84

Indeks

100

88

94

92

f)   Rentabilitet

| (81) | Fællesskabserhvervets samlede rentabilitet i forbindelse med glyphosataktiviteter faldt fra 4,2 % i 1999 til – 2,6 % i undersøgelsesperioden. Denne rentabilitet gælder alle former for glyphosat, som fællesskabserhvervet har produceret og solgt i Fællesskabet. Importeret og videresolgt glyphosat, jf. betragtning 71, er ikke inkluderet i denne beregning. |
| --- | --- |

(81)

Fællesskabserhvervets samlede rentabilitet i forbindelse med glyphosataktiviteter faldt fra 4,2 % i 1999 til – 2,6 % i undersøgelsesperioden. Denne rentabilitet gælder alle former for glyphosat, som fællesskabserhvervet har produceret og solgt i Fællesskabet. Importeret og videresolgt glyphosat, jf. betragtning 71, er ikke inkluderet i denne beregning.

| (82) | En kinesisk part påstod, at det importerede og videresolgte produkt burde have været medtaget i vurderingen af rentabiliteten som helhed. Men det har her været korrekt at udelukke disse produkter, da de ikke bidrager til fællesskabserhvervets rentabilitet for produktion og salg i Fællesskabet. Påstanden afvises derfor. |
| --- | --- |

(82)

En kinesisk part påstod, at det importerede og videresolgte produkt burde have været medtaget i vurderingen af rentabiliteten som helhed. Men det har her været korrekt at udelukke disse produkter, da de ikke bidrager til fællesskabserhvervets rentabilitet for produktion og salg i Fællesskabet. Påstanden afvises derfor.

| (83) | Den samlede rentabilitet blev også negativt påvirket af de mange forskellige produkter, som fællesskabserhvervet sælger på Fællesskabets marked. Erhvervet har planlagt at gå væk fra »standard« glyphosatprodukter, der sælges med tab og som er under pres fra lavprisimport, hovedsagelig fra Kina og Taiwan, og koncentrere sig om mere udviklede produkter af højere værdi, f.eks. uskadelige produkter. Salget af disse produkter af højere værdi faldt imidlertid i undersøgelsesperioden i Fællesskabet på grund af svagere efterspørgsel efter disse produkter, hvilket havde en negativ virkning på den samlede rentabilitet. Rentabilitetstallene ses i tabel 11. |
| --- | --- |

(83)

Den samlede rentabilitet blev også negativt påvirket af de mange forskellige produkter, som fællesskabserhvervet sælger på Fællesskabets marked. Erhvervet har planlagt at gå væk fra »standard« glyphosatprodukter, der sælges med tab og som er under pres fra lavprisimport, hovedsagelig fra Kina og Taiwan, og koncentrere sig om mere udviklede produkter af højere værdi, f.eks. uskadelige produkter. Salget af disse produkter af højere værdi faldt imidlertid i undersøgelsesperioden i Fællesskabet på grund af svagere efterspørgsel efter disse produkter, hvilket havde en negativ virkning på den samlede rentabilitet. Rentabilitetstallene ses i tabel 11.

| (84) | Også importører/forarbejdningsvirksomheder sælger glyphosat på Fællesskabets marked. Dette salg, der næsten udelukkende omfatter standard 360-glyphosat, der er fællesskabserhvervets største salgsprodukt, konkurrerer direkte med fællesskabserhvervets salg af samme produkt. Det pågældende glyphosat købes enten som syre eller salt af fællesskabsproducenter, men importeres også fra tredjelande. Fællesskabserhvervets salg til imødekommelse af denne efterspørgsel har ikke været rentabel, men det må fortsat imødekomme den, fordi dette salg yder et betydeligt bidrag til dækningen af de faste omkostninger, ved at kapacitetsudnyttelsen bevares.
  Tabel 11
  Rentabilitet









  Rentabilitet | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 (Undersøgelsesperiode) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitet
  (EU-salg) | 4,2 % | 4,3 % | 0,6 % | – 2,6 % |

(84)

Også importører/forarbejdningsvirksomheder sælger glyphosat på Fællesskabets marked. Dette salg, der næsten udelukkende omfatter standard 360-glyphosat, der er fællesskabserhvervets største salgsprodukt, konkurrerer direkte med fællesskabserhvervets salg af samme produkt. Det pågældende glyphosat købes enten som syre eller salt af fællesskabsproducenter, men importeres også fra tredjelande. Fællesskabserhvervets salg til imødekommelse af denne efterspørgsel har ikke været rentabel, men det må fortsat imødekomme den, fordi dette salg yder et betydeligt bidrag til dækningen af de faste omkostninger, ved at kapacitetsudnyttelsen bevares.

Tabel 11

Rentabilitet

Rentabilitet

1999

2000

2001

2002 (Undersøgelsesperiode)

Rentabilitet

(EU-salg)

4,2 %

4,3 %

0,6 %

– 2,6 %

g)   Investeringer og investeringsafkast

| (85) | Investeringerne i glyphosatbranchen er faldet stærkt efter 1999 til mellem 15 % og 18 % af 1999-tallene. Størstedelen af investeringerne i kapacitetsforøgelse i 2001 blev gennemført i årene op til 1999. Der er ikke blevet planlagt eller foretaget væsentlige investeringer for så vidt angår resten af analyseperioden. Nærmere oplysninger i nedenstående tabel:
  Tabel 12
  Investeringer









  Investeringer | 1999 | 2000 | 2001 | 2002
  (Undersøgelsesperiode) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeringer
  (1 000 EUR) | 50 940 | 7 409 | 9 035 | 7 883 |
| Indeks | 100 | 15 | 18 | 15 |
| Investeringsafkast | 22 % | 157 % | 17 % | Negativt |

(85)

Investeringerne i glyphosatbranchen er faldet stærkt efter 1999 til mellem 15 % og 18 % af 1999-tallene. Størstedelen af investeringerne i kapacitetsforøgelse i 2001 blev gennemført i årene op til 1999. Der er ikke blevet planlagt eller foretaget væsentlige investeringer for så vidt angår resten af analyseperioden. Nærmere oplysninger i nedenstående tabel:

Tabel 12

Investeringer

Investeringer

1999

2000

2001

2002

(Undersøgelsesperiode)

Investeringer

(1 000 EUR)

50 940

7 409

9 035

7 883

Indeks

100

15

18

15

Investeringsafkast

22 %

157 %

17 %

Negativt

h)   Likviditet og kapitalrejsningsevne

| (86) | Fællesskabserhvervets likviditet forværredes mellem 1999 og undersøgelsesperioden både i absolut værdi og udtrykt som procent af omsætningen. Dette fald svarer til nedgangen i den samlede rentabilitet i analyseperioden.
  Tabel 13
  Likviditet









  Likviditet | 1999 | 2000 | 2001 | 2002
  (Undersøgelsesperiode) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Likviditet
  (1 000 EUR) | 13 217 | 11 769 | 4 975 | – 562 |
| Indeks | 100 | 89 | 38 | Negativt |
| Likviditet som procent af omsætning | 5,0 % | 4,4 % | 2,1 % | – 0,3 % |

(86)

Fællesskabserhvervets likviditet forværredes mellem 1999 og undersøgelsesperioden både i absolut værdi og udtrykt som procent af omsætningen. Dette fald svarer til nedgangen i den samlede rentabilitet i analyseperioden.

Tabel 13

Likviditet

Likviditet

1999

2000

2001

2002

(Undersøgelsesperiode)

Likviditet

(1 000 EUR)

13 217

11 769

4 975

– 562

Indeks

100

89

38

Negativt

Likviditet som procent af omsætning

5,0 %

4,4 %

2,1 %

– 0,3 %

| (87) | Kapital rejses enten på børsen eller ved egenfinansiering. Investeringerne og i nogle tilfælde F&U-udgifterne har været begrænsede i de seneste år som tegn på den faldende rentabilitet ved salg af glyphosat. Manglen på betydelige investeringer siden 2000 bekræftes af tallene i betragtning 85. |
| --- | --- |

(87)

Kapital rejses enten på børsen eller ved egenfinansiering. Investeringerne og i nogle tilfælde F&U-udgifterne har været begrænsede i de seneste år som tegn på den faldende rentabilitet ved salg af glyphosat. Manglen på betydelige investeringer siden 2000 bekræftes af tallene i betragtning 85.

i)   Beskæftigelse, produktivitet og lønninger

| (88) | Den fællesskabsproducent, der omtales i betragtning 52, kunne ikke af de grunde, der nævnes i betragtning 66, fremlægge sammenlignelige tal for hele analyseperioden, hvilket gjorde det nødvendigt at se bort fra oplysningerne fra denne producent for at undersøge tendensen på et pålideligt grundlag. |
| --- | --- |

(88)

Den fællesskabsproducent, der omtales i betragtning 52, kunne ikke af de grunde, der nævnes i betragtning 66, fremlægge sammenlignelige tal for hele analyseperioden, hvilket gjorde det nødvendigt at se bort fra oplysningerne fra denne producent for at undersøge tendensen på et pålideligt grundlag.

| (89) | Beskæftigelsen faldt i analyseperioden fra 1 017 medarbejdere i 1999 til 808 i undersøgelsesperioden, dvs. med 20 %. Dette afspejler et produktionsfald i 2001 og 2002, men også det forhold, at den samlede produktivitet målt som produktion pr. medarbejder er steget. Produktiviteten faldt i 2002, hovedsagelig som følge af faldet i kapacitetsudnyttelsen, jf. betragtning 71. Stigningen i lønomkostningerne pr. medarbejder er resultatet af de kollektive forhandlinger inden for den pågældende branche. |
| --- | --- |

(89)

Beskæftigelsen faldt i analyseperioden fra 1 017 medarbejdere i 1999 til 808 i undersøgelsesperioden, dvs. med 20 %. Dette afspejler et produktionsfald i 2001 og 2002, men også det forhold, at den samlede produktivitet målt som produktion pr. medarbejder er steget. Produktiviteten faldt i 2002, hovedsagelig som følge af faldet i kapacitetsudnyttelsen, jf. betragtning 71. Stigningen i lønomkostningerne pr. medarbejder er resultatet af de kollektive forhandlinger inden for den pågældende branche.

| (90) | En kinesisk part hævdede, at beskæftigelsesnedgangen skyldtes øget effektivitet snarere end skade. Beskæftigelsesnedgangen er imidlertid overvejende en følge af mindsket produktion i fællesskabserhvervet, selv om det erkendes, at øget effektivitet også har haft en effekt, jf. betragtning 89.
  Tabel 14
  Beskæftigelse









  Beskæftigelse | 1999 | 2000 | 2001 | 2002
  (Undersøgelsesperiode) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal medarbejdere | 1 017 | 846 | 791 | 808 |
| Indeks | 100 | 83 | 78 | 80 |
| Lønomkostninger pr. medarbejder
  (EUR) | 57 730 | 60 040 | 63 619 | 64 871 |
| Indeks | 100 | 104 | 110 | 112 |
| Produktion pr. medarbejder
  (t/år) | 44 | 56 | 58 | 49 |
| Produktion pr. medarbejder
  (indekseret) | 100 | 129 | 133 | 112 |

(90)

En kinesisk part hævdede, at beskæftigelsesnedgangen skyldtes øget effektivitet snarere end skade. Beskæftigelsesnedgangen er imidlertid overvejende en følge af mindsket produktion i fællesskabserhvervet, selv om det erkendes, at øget effektivitet også har haft en effekt, jf. betragtning 89.

Tabel 14

Beskæftigelse

Beskæftigelse

1999

2000

2001

2002

(Undersøgelsesperiode)

Antal medarbejdere

1 017

846

791

808

Indeks

100

83

78

80

Lønomkostninger pr. medarbejder

(EUR)

57 730

60 040

63 619

64 871

Indeks

100

104

110

112

Produktion pr. medarbejder

(t/år)

44

56

58

49

Produktion pr. medarbejder

(indekseret)

100

129

133

112

j)   Dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping

| (91) | Virkningen af dumpingmargenens størrelse på fællesskabserhvervets situation i undersøgelsesperioden (29,9 %) er fortsat på et højt niveau, selv om den er mindre end det konstateredes under den oprindelige undersøgelse (38,2 %). Fællesskabserhvervets situation forbedredes først i et vist omfang efter indførelsen af de oprindelige foranstaltninger, men genoprettedes ikke fuldstændig. Det skal bemærkes, at dumpingen øgedes yderligere til 62 %, således som det blev konstateret i antiabsorptionsundersøgelsen omtalt i betragtning 1. Denne øgede dumping og den følgende omgåelse af antidumpingforanstaltningerne ved forsendelse via Malaysia og Taiwan, jf. antiomgåelsesundersøgelsen nævnt i betragtning 1, har klart bidraget til prisfaldet i Fællesskabet og til rentabilitetsfaldet i fællesskabserhvervet. Hvis importen fra Kina genoptages i øget omfang, vil virkningen på fællesskabserhvervet af den dumping, der er konstateret i denne undersøgelse, blive betydelig. |
| --- | --- |

(91)

Virkningen af dumpingmargenens størrelse på fællesskabserhvervets situation i undersøgelsesperioden (29,9 %) er fortsat på et højt niveau, selv om den er mindre end det konstateredes under den oprindelige undersøgelse (38,2 %). Fællesskabserhvervets situation forbedredes først i et vist omfang efter indførelsen af de oprindelige foranstaltninger, men genoprettedes ikke fuldstændig. Det skal bemærkes, at dumpingen øgedes yderligere til 62 %, således som det blev konstateret i antiabsorptionsundersøgelsen omtalt i betragtning 1. Denne øgede dumping og den følgende omgåelse af antidumpingforanstaltningerne ved forsendelse via Malaysia og Taiwan, jf. antiomgåelsesundersøgelsen nævnt i betragtning 1, har klart bidraget til prisfaldet i Fællesskabet og til rentabilitetsfaldet i fællesskabserhvervet. Hvis importen fra Kina genoptages i øget omfang, vil virkningen på fællesskabserhvervet af den dumping, der er konstateret i denne undersøgelse, blive betydelig.

| (92) | To kinesiske parter påstod, at foranstaltningerne ikke var effektive og burde ophæves, da den økonomiske situation for fællesskabserhvervet ikke var blevet mærkbart bedre i den periode, de havde været gældende. Det skal i den henseende bemærkes, at foranstaltningernes effektivitet blev formindsket af et konstant pres på priserne i forbindelse med faldende priser på import med oprindelse i Kina. Det bør også erindres, at der efter indførelsen af foranstaltningerne blev anvendt absorptions- og omgåelsespraksis, jf. betragtning 1 og 45, hvilket også begrænsede foranstaltningernes effektivitet. Påstanden om, at foranstaltningerne bør ophæves, kan derfor ikke accepteres. |
| --- | --- |

(92)

To kinesiske parter påstod, at foranstaltningerne ikke var effektive og burde ophæves, da den økonomiske situation for fællesskabserhvervet ikke var blevet mærkbart bedre i den periode, de havde været gældende. Det skal i den henseende bemærkes, at foranstaltningernes effektivitet blev formindsket af et konstant pres på priserne i forbindelse med faldende priser på import med oprindelse i Kina. Det bør også erindres, at der efter indførelsen af foranstaltningerne blev anvendt absorptions- og omgåelsespraksis, jf. betragtning 1 og 45, hvilket også begrænsede foranstaltningernes effektivitet. Påstanden om, at foranstaltningerne bør ophæves, kan derfor ikke accepteres.

6.   Konklusion om fællesskabserhvervets situation

| (93) | Efter iværksættelsen af antidumpingforanstaltningerne over for importen med oprindelse i Kina forbedredes fællesskabserhvervets økonomiske situation med hensyn til produktivitet, produktion, produktionskapacitet, salg og markedsandel. Bidraget hertil har, foruden de gældende foranstaltninger, det øgede forbrug af glyphosat i Fællesskabet. Imidlertid er salgspriserne faldet jævnt med fortsat rentabilitetsnedgang til følge, og denne udvikling kulminerede med tab i undersøgelsesperioden. Dette har påvirket likviditeten negativt, ligesom lagerbeholdningerne er gået op og beskæftigelsen faldet. Der har heller ikke været foretaget væsentlige nyinvesteringer siden 2000. |
| --- | --- |

(93)

Efter iværksættelsen af antidumpingforanstaltningerne over for importen med oprindelse i Kina forbedredes fællesskabserhvervets økonomiske situation med hensyn til produktivitet, produktion, produktionskapacitet, salg og markedsandel. Bidraget hertil har, foruden de gældende foranstaltninger, det øgede forbrug af glyphosat i Fællesskabet. Imidlertid er salgspriserne faldet jævnt med fortsat rentabilitetsnedgang til følge, og denne udvikling kulminerede med tab i undersøgelsesperioden. Dette har påvirket likviditeten negativt, ligesom lagerbeholdningerne er gået op og beskæftigelsen faldet. Der har heller ikke været foretaget væsentlige nyinvesteringer siden 2000.

| (94) | En kinesisk part påstod, at fællesskabserhvervets svage situation skyldtes dets overskydende produktionskapacitet og mindskede eksportsalg. Denne påstand afvises i lyset af forholdene nævnt i betragtning 69 og 73. Fællesskabserhvervets økonomiske situation må derfor fortsat betragtes som svag. |
| --- | --- |

(94)

En kinesisk part påstod, at fællesskabserhvervets svage situation skyldtes dets overskydende produktionskapacitet og mindskede eksportsalg. Denne påstand afvises i lyset af forholdene nævnt i betragtning 69 og 73. Fællesskabserhvervets økonomiske situation må derfor fortsat betragtes som svag.

E.   SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT ELLER FORNYET SKADE

| (95) | Kina har også efter iværksættelsen af foranstaltningerne solgt glyphosat til Fællesskabet til dumpingpriser. Selv om de mængder, der importeres til Fællesskabets marked, er faldet (bl.a. på grund af foranstaltningerne), er de kinesiske eksportører stadig klart til stede på markedet. Desuden udøver de stadig, fordi deres salg for det meste går til aktiv forædling, et vist pres på priserne i Fællesskabet. De har normalt overskydende produktionskapacitet på næsten 40 % af Fællesskabets forbrug, og hvis foranstaltningerne fjernedes, ville de tilmed kunne omdirigere store mængder bestående eksport fra tredjelandsmarkeder med lavere priser til Fællesskabets marked, jf. betragtning 41 og 47. De kunne således levere større mængder til fællesskabsmarkedet til priser, der ville føre til et betydeligt prisunderbud og pristryk i Fællesskabet, hvis foranstaltningerne blev ophævet. Importpriserne for det pågældende produkt fra Kina ville også underbyde andre tredjelandes eksportpriser, f.eks. Taiwans med ca. 10-20 %. |
| --- | --- |

(95)

Kina har også efter iværksættelsen af foranstaltningerne solgt glyphosat til Fællesskabet til dumpingpriser. Selv om de mængder, der importeres til Fællesskabets marked, er faldet (bl.a. på grund af foranstaltningerne), er de kinesiske eksportører stadig klart til stede på markedet. Desuden udøver de stadig, fordi deres salg for det meste går til aktiv forædling, et vist pres på priserne i Fællesskabet. De har normalt overskydende produktionskapacitet på næsten 40 % af Fællesskabets forbrug, og hvis foranstaltningerne fjernedes, ville de tilmed kunne omdirigere store mængder bestående eksport fra tredjelandsmarkeder med lavere priser til Fællesskabets marked, jf. betragtning 41 og 47. De kunne således levere større mængder til fællesskabsmarkedet til priser, der ville føre til et betydeligt prisunderbud og pristryk i Fællesskabet, hvis foranstaltningerne blev ophævet. Importpriserne for det pågældende produkt fra Kina ville også underbyde andre tredjelandes eksportpriser, f.eks. Taiwans med ca. 10-20 %.

| (96) | En kinesisk part påstod, at den beskedne import af glyphosat fra Kina ikke kunne påvirke priserne på fællesskabsmarkedet, og at faldet i fællesskabspriserne skyldtes faldende produktionsomkostninger i fællesskabserhvervet. Denne påstand afvises, da det konstateredes, at glyphosat er et råvareprodukt, og at markedspriserne derfor påvirkes af forholdsvis små mængder glyphosat til lave priser på fællesskabsmarkedet. Det gælder særlig for det standardprodukt, der tegner sig for ca. 40 % af fællesskabserhvervets salg på fællesskabsmarkedet, og som importen fra Kina er i direkte konkurrence med. Trods fællesskabserhvervets bestræbelser på at mindske omkostningerne forblev rentabiliteten for standardproduktet negativ i hele analyseperioden som følge af faldende priser. |
| --- | --- |

(96)

En kinesisk part påstod, at den beskedne import af glyphosat fra Kina ikke kunne påvirke priserne på fællesskabsmarkedet, og at faldet i fællesskabspriserne skyldtes faldende produktionsomkostninger i fællesskabserhvervet. Denne påstand afvises, da det konstateredes, at glyphosat er et råvareprodukt, og at markedspriserne derfor påvirkes af forholdsvis små mængder glyphosat til lave priser på fællesskabsmarkedet. Det gælder særlig for det standardprodukt, der tegner sig for ca. 40 % af fællesskabserhvervets salg på fællesskabsmarkedet, og som importen fra Kina er i direkte konkurrence med. Trods fællesskabserhvervets bestræbelser på at mindske omkostningerne forblev rentabiliteten for standardproduktet negativ i hele analyseperioden som følge af faldende priser.

| (97) | En anden kinesisk part mente, at importen under proceduren for aktiv forædling ikke skulle have været taget i betragtning ved vurderingen af skaden, da disse varer ikke sælges på Fællesskabets marked. I den henseende skal det bemærkes, at importen af glyphosatsalt og -syre til aktiv forædling konkurrerer direkte med de samme produkter fra fællesskabserhvervet, når det gælder importørers/forarbejdningsvirksomheders efterspørgsel med henblik på forsyning af deres eksportmarkeder. Det er derfor korrekt at tage hensyn til mængderne af denne import ved vurderingen af skaden. Dertil kommer, at selv om importen til aktiv forædling ikke sælges i Fællesskabet, mærkes virkningerne af priserne på denne import på markedet via importører/forarbejdningsvirksomheder, der søger at opnå produkter til forsyning af såvel fællesskabsmarkedet som eksportmarkederne til de mest konkurrencedygtige priser. Priserne på import til aktiv forædling bidrog derfor til prispresset, som førte til ringere rentabilitet for fællesskabserhvervet på Fællesskabets marked og til dets fortsatte svage position. Argumentet kan derfor ikke accepteres. |
| --- | --- |

(97)

En anden kinesisk part mente, at importen under proceduren for aktiv forædling ikke skulle have været taget i betragtning ved vurderingen af skaden, da disse varer ikke sælges på Fællesskabets marked. I den henseende skal det bemærkes, at importen af glyphosatsalt og -syre til aktiv forædling konkurrerer direkte med de samme produkter fra fællesskabserhvervet, når det gælder importørers/forarbejdningsvirksomheders efterspørgsel med henblik på forsyning af deres eksportmarkeder. Det er derfor korrekt at tage hensyn til mængderne af denne import ved vurderingen af skaden. Dertil kommer, at selv om importen til aktiv forædling ikke sælges i Fællesskabet, mærkes virkningerne af priserne på denne import på markedet via importører/forarbejdningsvirksomheder, der søger at opnå produkter til forsyning af såvel fællesskabsmarkedet som eksportmarkederne til de mest konkurrencedygtige priser. Priserne på import til aktiv forædling bidrog derfor til prispresset, som førte til ringere rentabilitet for fællesskabserhvervet på Fællesskabets marked og til dets fortsatte svage position. Argumentet kan derfor ikke accepteres.

| (98) | Som omtalt i betragtning 93 er fællesskabserhvervet i øjeblikket i en svag position, især med hensyn til rentabiliteten, der til stadighed, siden indførelsen af de foranstaltninger, der undersøges her, er blevet forværret til en situation, hvor erhvervet har lidt tab i undersøgelsesperioden og endog oplevet en negativ likviditet. Det er derfor sandsynligt, at fællesskabserhvervets allerede svage stilling ville blive yderligere svækket, og det ville miste markedsandele, hvis importmængden med oprindelse i Kina til dumpingpriser øgedes. Det konkluderes på denne baggrund, at fællesskabserhvervet til stadighed vil blive påført skade, hvis foranstaltningerne ophæves. |
| --- | --- |

(98)

Som omtalt i betragtning 93 er fællesskabserhvervet i øjeblikket i en svag position, især med hensyn til rentabiliteten, der til stadighed, siden indførelsen af de foranstaltninger, der undersøges her, er blevet forværret til en situation, hvor erhvervet har lidt tab i undersøgelsesperioden og endog oplevet en negativ likviditet. Det er derfor sandsynligt, at fællesskabserhvervets allerede svage stilling ville blive yderligere svækket, og det ville miste markedsandele, hvis importmængden med oprindelse i Kina til dumpingpriser øgedes. Det konkluderes på denne baggrund, at fællesskabserhvervet til stadighed vil blive påført skade, hvis foranstaltningerne ophæves.

F.   FÆLLESSKABETS INTERESSE

1.   Almindelige betragtninger

| (99) | Kommissionen har undersøgt, om opretholdelsen af antidumpingforanstaltningerne for glyphosat vil være i Fællesskabets interesse. Det konkluderedes, at der er sandsynlighed for en fortsættelse af den skadevoldende dumping. Det overvejedes også i undersøgelsen, om opretholdelse af foranstaltningerne er i modstrid med overordnede interesser, ligesom det blev taget i betragtning, hvilke virkninger tolden tidligere har haft på de forskellige involverede interesser. |
| --- | --- |

(99)

Kommissionen har undersøgt, om opretholdelsen af antidumpingforanstaltningerne for glyphosat vil være i Fællesskabets interesse. Det konkluderedes, at der er sandsynlighed for en fortsættelse af den skadevoldende dumping. Det overvejedes også i undersøgelsen, om opretholdelse af foranstaltningerne er i modstrid med overordnede interesser, ligesom det blev taget i betragtning, hvilke virkninger tolden tidligere har haft på de forskellige involverede interesser.

| (100) | I den oprindelige undersøgelse blev det fastslået, at det ikke var i strid med Fællesskabets interesser at indføre foranstaltninger. Da denne undersøgelse iværksættes på grund af foranstaltningernes forestående udløb, skal den desuden også vise, hvilke virkninger de eksisterende foranstaltninger har for navnlig brugerne, forbrugerne og importørerne/forarbejdningsvirksomhederne. |
| --- | --- |

(100)

I den oprindelige undersøgelse blev det fastslået, at det ikke var i strid med Fællesskabets interesser at indføre foranstaltninger. Da denne undersøgelse iværksættes på grund af foranstaltningernes forestående udløb, skal den desuden også vise, hvilke virkninger de eksisterende foranstaltninger har for navnlig brugerne, forbrugerne og importørerne/forarbejdningsvirksomhederne.

2.   EF-erhvervenes interesser

| (101) | Glyphosat med oprindelse i Kina udbydes stadig til cif-priser, der ligger under fællesskabsproducenternes sædvanlige salgspriser. Derfor vil foranstaltningernes ophævelse enten føre til, at glyphosat med oprindelse i Kina vinder markedsandele på Fællesskabets marked på fællesskabsproducenternes bekostning, eller alternativt til, at fællesskabserhvervet må sænke sine allerede faldende salgspriser endnu mere for at fastholde sin markedsandel og kapacitetsudnyttelse. Ved begge scenarier vil fællesskabserhvervet lide tab som følge af foranstaltningernes udløb. |
| --- | --- |

(101)

Glyphosat med oprindelse i Kina udbydes stadig til cif-priser, der ligger under fællesskabsproducenternes sædvanlige salgspriser. Derfor vil foranstaltningernes ophævelse enten føre til, at glyphosat med oprindelse i Kina vinder markedsandele på Fællesskabets marked på fællesskabsproducenternes bekostning, eller alternativt til, at fællesskabserhvervet må sænke sine allerede faldende salgspriser endnu mere for at fastholde sin markedsandel og kapacitetsudnyttelse. Ved begge scenarier vil fællesskabserhvervet lide tab som følge af foranstaltningernes udløb.

| (102) | Ifølge fællesskabsproducenterne skulle foranstaltningerne enten være blevet absorberet af Kina eller omgået i størstedelen af analyseperioden og derved have haft en begrænset afhjælpende virkning. Absorption og omgåelse via Malaysia og Taiwan er blevet bekræftet og taget op i de fornyede undersøgelser, der omtales i betragtning 1. |
| --- | --- |

(102)

Ifølge fællesskabsproducenterne skulle foranstaltningerne enten være blevet absorberet af Kina eller omgået i størstedelen af analyseperioden og derved have haft en begrænset afhjælpende virkning. Absorption og omgåelse via Malaysia og Taiwan er blevet bekræftet og taget op i de fornyede undersøgelser, der omtales i betragtning 1.

| (103) | Adskillige leverandører af råvarer og tjenester har påpeget, at de forventer et fald i fællesskabsproduktionen og nedsat efterspørgsel efter deres råvarer og tjenester, hvis foranstaltningerne udløber. |
| --- | --- |

(103)

Adskillige leverandører af råvarer og tjenester har påpeget, at de forventer et fald i fællesskabsproduktionen og nedsat efterspørgsel efter deres råvarer og tjenester, hvis foranstaltningerne udløber.

| (104) | På denne baggrund konkluderes det, at fællesskabserhvervets situation vil blive forværret på grund af øget import til dumpingpriser fra Kina, der vil føre til stadig større tab, hvis der ikke er iværksat antidumpingforanstaltninger for import af det pågældende produkt fra Kina. Selv om importen fra Kina er faldet i den analyserede periode, må det fremhæves, at glyphosat kan betragtes som en råvare. Derfor kan selv en beskeden import til dumpingpriser have skadelig virkning på fællesskabserhvervet. Fællesskabserhvervet har øget produktionen, salget og markedsandelen i den analyserede periode, men dette er sket på bekostning af indtjeningen. Erhvervets grundlæggende levedygtighed vil blive truet, hvis der ikke findes foranstaltninger til hindring af skadelig dumping. |
| --- | --- |

(104)

På denne baggrund konkluderes det, at fællesskabserhvervets situation vil blive forværret på grund af øget import til dumpingpriser fra Kina, der vil føre til stadig større tab, hvis der ikke er iværksat antidumpingforanstaltninger for import af det pågældende produkt fra Kina. Selv om importen fra Kina er faldet i den analyserede periode, må det fremhæves, at glyphosat kan betragtes som en råvare. Derfor kan selv en beskeden import til dumpingpriser have skadelig virkning på fællesskabserhvervet. Fællesskabserhvervet har øget produktionen, salget og markedsandelen i den analyserede periode, men dette er sket på bekostning af indtjeningen. Erhvervets grundlæggende levedygtighed vil blive truet, hvis der ikke findes foranstaltninger til hindring af skadelig dumping.

3.   Ikke-forretningsmæssigt forbundne importørers/forarbejdningsvirksomheders interesser

| (105) | Da størstedelen af glyphosatimporten med oprindelse i Kina til Fællesskabet er i form af syre eller salt, der videresælges i forarbejdet form, er forarbejdningsindustrien berørt af denne sag. Visse af disse importører har anført, at de, selv om de i øjeblikket kun importerer minimale mængder glyphosat fra Kina, vil genoptage importen derfra, hvis der ikke findes foranstaltninger. |
| --- | --- |

(105)

Da størstedelen af glyphosatimporten med oprindelse i Kina til Fællesskabet er i form af syre eller salt, der videresælges i forarbejdet form, er forarbejdningsindustrien berørt af denne sag. Visse af disse importører har anført, at de, selv om de i øjeblikket kun importerer minimale mængder glyphosat fra Kina, vil genoptage importen derfra, hvis der ikke findes foranstaltninger.

| (106) | Kun en importør/forarbejdningsvirksomhed samarbejdede fuldstændigt med Kommissionen. Denne virksomhed går i sit indlæg imod foranstaltninger, fordi enhver forhøjelse af prisen på dens vigtigste råvare vil mindske dens fortjenstmargen på forarbejdet glyphosat. Et antal forarbejdningsvirksomheder, der i øjeblikket ikke importerer glyphosatsyre med oprindelse i Kina på grund af de gældende foranstaltninger, har anført, at de vil genoptage importen fra Kina, hvis foranstaltningerne ophører. Da undersøgelsen viste, at de fleste importører/forarbejdningsvirksomheder forarbejder et udvalg af andre produkter end glyphosat, konkluderes det, at foranstaltningernes virkning på disse virksomheders samlede aktiviteter ville blive begrænset, men at foranstaltningerne ville føre til en begrænsning af faldet i priserne for glyphosatsyre. |
| --- | --- |

(106)

Kun en importør/forarbejdningsvirksomhed samarbejdede fuldstændigt med Kommissionen. Denne virksomhed går i sit indlæg imod foranstaltninger, fordi enhver forhøjelse af prisen på dens vigtigste råvare vil mindske dens fortjenstmargen på forarbejdet glyphosat. Et antal forarbejdningsvirksomheder, der i øjeblikket ikke importerer glyphosatsyre med oprindelse i Kina på grund af de gældende foranstaltninger, har anført, at de vil genoptage importen fra Kina, hvis foranstaltningerne ophører. Da undersøgelsen viste, at de fleste importører/forarbejdningsvirksomheder forarbejder et udvalg af andre produkter end glyphosat, konkluderes det, at foranstaltningernes virkning på disse virksomheders samlede aktiviteter ville blive begrænset, men at foranstaltningerne ville føre til en begrænsning af faldet i priserne for glyphosatsyre.

| (107) | Importørerne/forarbejdningsvirksomhederne forventer, at en ophævelse af foranstaltningerne vil føre til lavere priser på deres glyphosat på Fællesskabets marked, hvilket vil sætte dem i stand til at øge deres markedsandel på fællesskabsproducenternes bekostning. De økonomiske fordele herved ville imidlertid blive begrænsede, fordi importørerne/forarbejdningsvirksomhederne ville blive tvunget til at lade deres kunder nyde godt af størstedelen af deres faldende omkostninger på grund af konkurrencen fra andre forarbejdningsvirksomheder, der også importerer glyphosat med oprindelse i Kina. Desuden forventes importørerne/forarbejdningsvirksomhederne ikke at få fordel af dumpingpriserne, fordi de skaber skævheder i forhold til andre konkurrenter, nemlig fællesskabserhvervet. |
| --- | --- |

(107)

Importørerne/forarbejdningsvirksomhederne forventer, at en ophævelse af foranstaltningerne vil føre til lavere priser på deres glyphosat på Fællesskabets marked, hvilket vil sætte dem i stand til at øge deres markedsandel på fællesskabsproducenternes bekostning. De økonomiske fordele herved ville imidlertid blive begrænsede, fordi importørerne/forarbejdningsvirksomhederne ville blive tvunget til at lade deres kunder nyde godt af størstedelen af deres faldende omkostninger på grund af konkurrencen fra andre forarbejdningsvirksomheder, der også importerer glyphosat med oprindelse i Kina. Desuden forventes importørerne/forarbejdningsvirksomhederne ikke at få fordel af dumpingpriserne, fordi de skaber skævheder i forhold til andre konkurrenter, nemlig fællesskabserhvervet.

| (108) | Af ovennævnte grunde konkluderes det, at fordelene for fællesskabserhvervet som følge af opretholdelsen af foranstaltningerne vil opveje alle eventuelle marginale negative virkninger for de berørte importører/forarbejdningsvirksomheder. |
| --- | --- |

(108)

Af ovennævnte grunde konkluderes det, at fordelene for fællesskabserhvervet som følge af opretholdelsen af foranstaltningerne vil opveje alle eventuelle marginale negative virkninger for de berørte importører/forarbejdningsvirksomheder.

4.   Distributørernes og forbrugernes interesser

| (109) | Kommissionen har modtaget et indlæg fra en sammenslutning, der repræsenterer distributører og brugere af agrokemiske produkter i EU. Denne sammenslutning har fremsat en række bemærkninger vedrørende fællesskabsproducenternes adfærd på Fællesskabets marked, der er til ugunst for de uafhængige distributører af agrokemiske produkter. |
| --- | --- |

(109)

Kommissionen har modtaget et indlæg fra en sammenslutning, der repræsenterer distributører og brugere af agrokemiske produkter i EU. Denne sammenslutning har fremsat en række bemærkninger vedrørende fællesskabsproducenternes adfærd på Fællesskabets marked, der er til ugunst for de uafhængige distributører af agrokemiske produkter.

| (110) | Denne sammenslutning og en importør/forarbejdningsvirksomhed anførte, at fællesskabsmarkedet er stærkt beskyttet mod import ved hjælp af forskellige lovgivningsmæssige hindringer, bl.a. Rådets direktiv 91/414/EØF af 15. juli 1991 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler (8), hvilket gør det unødvendigt, at foranstaltningerne opretholdes. Sammenslutningen gentog denne påstand efter fremlæggelsen af resultaterne. Det skal bemærkes, at nævnte direktiv ikke vedrører forsvar af handel, men spørgsmål om miljøsikkerhed. Ikke desto mindre argumenteredes det, at det både er kostbart og tidskrævende at fremskaffe den information, der er nødvendig til registrering af glyphosat, og at dette betyder, at importører/forarbejdningsvirksomheder afskrækkes fra at importere glyphosat fra tredjelande. Dette synes imidlertid ikke i praksis at være en alvorlig hindring, da det er lykkedes et antal importører/forarbejdningsvirksomheder at opnå registrering i henhold til direktiv 91/414/EØF. Den samarbejdende importør/forarbejdningsvirksomhed anførte desuden, at den ville importere glyphosat med oprindelse i Kina, hvis foranstaltningerne ophæves. Direktiv 91/414/EØF anses derfor ikke for at lukke Fællesskabets marked for import af glyphosat fra Kina. |
| --- | --- |

(110)

Denne sammenslutning og en importør/forarbejdningsvirksomhed anførte, at fællesskabsmarkedet er stærkt beskyttet mod import ved hjælp af forskellige lovgivningsmæssige hindringer, bl.a. Rådets direktiv 91/414/EØF af 15. juli 1991 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler (8), hvilket gør det unødvendigt, at foranstaltningerne opretholdes. Sammenslutningen gentog denne påstand efter fremlæggelsen af resultaterne. Det skal bemærkes, at nævnte direktiv ikke vedrører forsvar af handel, men spørgsmål om miljøsikkerhed. Ikke desto mindre argumenteredes det, at det både er kostbart og tidskrævende at fremskaffe den information, der er nødvendig til registrering af glyphosat, og at dette betyder, at importører/forarbejdningsvirksomheder afskrækkes fra at importere glyphosat fra tredjelande. Dette synes imidlertid ikke i praksis at være en alvorlig hindring, da det er lykkedes et antal importører/forarbejdningsvirksomheder at opnå registrering i henhold til direktiv 91/414/EØF. Den samarbejdende importør/forarbejdningsvirksomhed anførte desuden, at den ville importere glyphosat med oprindelse i Kina, hvis foranstaltningerne ophæves. Direktiv 91/414/EØF anses derfor ikke for at lukke Fællesskabets marked for import af glyphosat fra Kina.

| (111) | Sammenslutningen fremførte desuden, at de lave priser på »generiske« standardblandinger baseret på syre eller salt og fremstillet af en bestemt fællesskabsproducent opvejes af de høje priser på de tilsvarende mærkevareprodukter, der sælges af samme producent. Det blev anført, at disse generiske produkter til lave priser ville afholde andre producenter fra at søge adgang til Fællesskabets marked, herunder importører af glyphosat med oprindelse i Kina. Det er ganske vist blevet bekræftet, at forarbejdningsvirksomhederne køber syre/salt fra denne fællesskabsproducent til lave priser, men denne kan samtidig ikke siges at kunne opnå høje priser for sine forarbejdede produkter. Som anført i betragtning 75 har fællesskabsproducenterne, herunder den pågældende producent, solgt deres standardprodukter (der er mærkevarer) med tab i analyseperioden, hvilket gør påstanden om, at de skulle kunne opnå høje priser for deres »mærkevarer«, usandsynlig. |
| --- | --- |

(111)

Sammenslutningen fremførte desuden, at de lave priser på »generiske« standardblandinger baseret på syre eller salt og fremstillet af en bestemt fællesskabsproducent opvejes af de høje priser på de tilsvarende mærkevareprodukter, der sælges af samme producent. Det blev anført, at disse generiske produkter til lave priser ville afholde andre producenter fra at søge adgang til Fællesskabets marked, herunder importører af glyphosat med oprindelse i Kina. Det er ganske vist blevet bekræftet, at forarbejdningsvirksomhederne køber syre/salt fra denne fællesskabsproducent til lave priser, men denne kan samtidig ikke siges at kunne opnå høje priser for sine forarbejdede produkter. Som anført i betragtning 75 har fællesskabsproducenterne, herunder den pågældende producent, solgt deres standardprodukter (der er mærkevarer) med tab i analyseperioden, hvilket gør påstanden om, at de skulle kunne opnå høje priser for deres »mærkevarer«, usandsynlig.

| (112) | Sammenslutningen fremførte ligeledes, at to fællesskabsproducenter driver et kartel i Fællesskabet, fordi en af dem synes at begrænse sin markedsandel i Fællesskabet, selv om de kunne levere til en større del af fællesskabsmarkedet. Det skal i den henseende bemærkes, at der ikke blev fremlagt afgørende beviser for denne påstand, da andre faktorer end en karteldannelse kan spille en rolle for fællesskabsproducentens påståede begrænsning af sin markedsandel. For det første skal det påpeges, at ikke blot den pågældende producents markedsandel, men også andre producenters markedsandel ikke ændrede sig væsentligt i analyseperioden. For det andet kunne salget på eksportmarkederne foregå til højere priser, og den kendsgerning, at selskabet ikke solgte mere i Fællesskabet, set i forhold til uden for dette, kunne dermed muligvis have andre årsager, f.eks. selskabets egen indsats for at maksimere indtjeningen på eksportmarkederne, der var mere lønsomme end fællesskabsmarkedet. Desuden er fællesskabserhvervets produktion betydeligt større end forbruget i Fællesskabet, og det er derfor økonomisk set vigtigt for alle fællesskabsproducenter at eksportere glyphosat til tredjelande for at opnå en høj kapacitetsudnyttelse, så de faste omkostninger fuldt ud kan absorberes. På den baggrund er der i øjeblikket ikke tilstrækkelige beviser til at konkludere, at der eksisterer et kartel, som resulterer i, at de mængder, der leveres til fællesskabsmarkedet, bevidst begrænses til skade for forbrugerne. Endelig er spørgsmålet om, hvorvidt der eventuelt eksisterer et kartel, et spørgsmål, der snarere bør behandles inden for en antitrustundersøgelse. Kommissionen har imidlertid til dato ikke indledt nogen antitrustprocedure vedrørende dette spørgsmål. |
| --- | --- |

(112)

Sammenslutningen fremførte ligeledes, at to fællesskabsproducenter driver et kartel i Fællesskabet, fordi en af dem synes at begrænse sin markedsandel i Fællesskabet, selv om de kunne levere til en større del af fællesskabsmarkedet. Det skal i den henseende bemærkes, at der ikke blev fremlagt afgørende beviser for denne påstand, da andre faktorer end en karteldannelse kan spille en rolle for fællesskabsproducentens påståede begrænsning af sin markedsandel. For det første skal det påpeges, at ikke blot den pågældende producents markedsandel, men også andre producenters markedsandel ikke ændrede sig væsentligt i analyseperioden. For det andet kunne salget på eksportmarkederne foregå til højere priser, og den kendsgerning, at selskabet ikke solgte mere i Fællesskabet, set i forhold til uden for dette, kunne dermed muligvis have andre årsager, f.eks. selskabets egen indsats for at maksimere indtjeningen på eksportmarkederne, der var mere lønsomme end fællesskabsmarkedet. Desuden er fællesskabserhvervets produktion betydeligt større end forbruget i Fællesskabet, og det er derfor økonomisk set vigtigt for alle fællesskabsproducenter at eksportere glyphosat til tredjelande for at opnå en høj kapacitetsudnyttelse, så de faste omkostninger fuldt ud kan absorberes. På den baggrund er der i øjeblikket ikke tilstrækkelige beviser til at konkludere, at der eksisterer et kartel, som resulterer i, at de mængder, der leveres til fællesskabsmarkedet, bevidst begrænses til skade for forbrugerne. Endelig er spørgsmålet om, hvorvidt der eventuelt eksisterer et kartel, et spørgsmål, der snarere bør behandles inden for en antitrustundersøgelse. Kommissionen har imidlertid til dato ikke indledt nogen antitrustprocedure vedrørende dette spørgsmål.

| (113) | På den anden side var der intet bevis på, at videreførelsen af antidumpingforanstaltningerne skulle have negative virkninger for glyphosatdistributørerne. |
| --- | --- |

(113)

På den anden side var der intet bevis på, at videreførelsen af antidumpingforanstaltningerne skulle have negative virkninger for glyphosatdistributørerne.

| (114) | Forbrugerne af produktet er i det væsentlige landbrugere. Et prisfald på glyphosat ville have minimal virkning på deres rentabilitet, fordi produktet kun er en forholdsvis lille post i de samlede omkostninger til dyrkning af afgrøder. Det er blevet påvist, at det vil betyde en forbedring af landbrugernes fortjenstmargen på ca. 0,1 %, hvis foranstaltningerne ophævedes. |
| --- | --- |

(114)

Forbrugerne af produktet er i det væsentlige landbrugere. Et prisfald på glyphosat ville have minimal virkning på deres rentabilitet, fordi produktet kun er en forholdsvis lille post i de samlede omkostninger til dyrkning af afgrøder. Det er blevet påvist, at det vil betyde en forbedring af landbrugernes fortjenstmargen på ca. 0,1 %, hvis foranstaltningerne ophævedes.

| (115) | Af disse grunde konkluderes det, at fordelene for fællesskabserhvervet af, at foranstaltningerne opretholdes, vil være større end de eventuelle negative virkninger for distributørerne og forbrugerne. |
| --- | --- |

(115)

Af disse grunde konkluderes det, at fordelene for fællesskabserhvervet af, at foranstaltningerne opretholdes, vil være større end de eventuelle negative virkninger for distributørerne og forbrugerne.

5.   Konklusion

| (116) | Udløber de gældende foranstaltninger, forventes fællesskabserhvervet at ville lide betydelige tab på grund af prisfaldet på fællesskabsmarkedet, der enten ville føre til tab af markedsandele for fællesskabsproducenterne som følge af den øgede import med oprindelse i Kina eller til yderligere nedsættelse af deres salgspriser, hvis de forsøger at opretholde deres markedsandel. Importørerne/forarbejdningsvirksomhederne kunne vinde markedsandele på grund af de billigere leverancer af glyphosat med oprindelse i Kina, men i forhold til fællesskabserhvervets tab vil den økonomiske virkning af dette for importørerne/forarbejdningsvirksomhederne være af mindre omfang i betragtning af, at de måtte lade deres kunder få fordel af disse prisfald. Der har ikke været påvist negative virkninger for glyphosatdistributørerne af, at antidumpingforanstaltningerne videreføres. Selv om brugerne eventuelt kan have fordel af de noget lavere priser som følge af, at foranstaltningerne fjernes, vil dette ikke få nogen væsentlig virkning på deres fortjenstmargen eller på deres aktivitet. |
| --- | --- |

(116)

Udløber de gældende foranstaltninger, forventes fællesskabserhvervet at ville lide betydelige tab på grund af prisfaldet på fællesskabsmarkedet, der enten ville føre til tab af markedsandele for fællesskabsproducenterne som følge af den øgede import med oprindelse i Kina eller til yderligere nedsættelse af deres salgspriser, hvis de forsøger at opretholde deres markedsandel. Importørerne/forarbejdningsvirksomhederne kunne vinde markedsandele på grund af de billigere leverancer af glyphosat med oprindelse i Kina, men i forhold til fællesskabserhvervets tab vil den økonomiske virkning af dette for importørerne/forarbejdningsvirksomhederne være af mindre omfang i betragtning af, at de måtte lade deres kunder få fordel af disse prisfald. Der har ikke været påvist negative virkninger for glyphosatdistributørerne af, at antidumpingforanstaltningerne videreføres. Selv om brugerne eventuelt kan have fordel af de noget lavere priser som følge af, at foranstaltningerne fjernes, vil dette ikke få nogen væsentlig virkning på deres fortjenstmargen eller på deres aktivitet.

| (117) | Efter en afvejning af de forskellige involverede parters interesser konkluderer Kommissionen, at der ikke er nogen tvingende grunde, der vedrører Fællesskabets interesse, til ikke at videreføre foranstaltningerne. |
| --- | --- |

(117)

Efter en afvejning af de forskellige involverede parters interesser konkluderer Kommissionen, at der ikke er nogen tvingende grunde, der vedrører Fællesskabets interesse, til ikke at videreføre foranstaltningerne.

G.   FORESLÅET TOLD

| (118) | Glyphosatsyre var den produkttype, der brugtes som reference til at afgøre toldsatsen, fordi den er grundlaget for alle former for glyphosat, der eksporteres fra Kina og produceres i Fællesskabet. Syren tegner sig for 55 % af fremstillingsomkostningerne for den tilsvarende mængde 360-standardprodukt. Desuden repræsenterede syreformen over 90 % af importmængden fra Kina i undersøgelsesperioden. Derfor betragtes en told fastsat på grundlag af data vedrørende glyphosatsyre som repræsentativ for alle former for glyphosat importeret fra Kina. |
| --- | --- |

(118)

Glyphosatsyre var den produkttype, der brugtes som reference til at afgøre toldsatsen, fordi den er grundlaget for alle former for glyphosat, der eksporteres fra Kina og produceres i Fællesskabet. Syren tegner sig for 55 % af fremstillingsomkostningerne for den tilsvarende mængde 360-standardprodukt. Desuden repræsenterede syreformen over 90 % af importmængden fra Kina i undersøgelsesperioden. Derfor betragtes en told fastsat på grundlag af data vedrørende glyphosatsyre som repræsentativ for alle former for glyphosat importeret fra Kina.

| (119) | Til beregningen af den prisstigning, der er nødvendig for at fjerne de skadelige dumpingvirkninger, blev det anset for hensigtsmæssigt at sammenligne priserne for importen til dumpingpriser med fællesskabserhvervets omkostninger ved produktionen af glyphosatsyre med tillæg af et så stort beløb, at der opnås en rimelig fortjeneste. Kommissionens opfattelse er, som det allerede fremgik af den oprindelige undersøgelse, at en fortjenstmargen på 5 % repræsenterede en rimelig fortjeneste, fordi glyphosatsyre er en vare, der i teorien sælges i løs vægt til mellemhandlere, der afholder de yderligere omkostninger ved forarbejdningen, før den sælges på markedet til de endelige brugere. |
| --- | --- |

(119)

Til beregningen af den prisstigning, der er nødvendig for at fjerne de skadelige dumpingvirkninger, blev det anset for hensigtsmæssigt at sammenligne priserne for importen til dumpingpriser med fællesskabserhvervets omkostninger ved produktionen af glyphosatsyre med tillæg af et så stort beløb, at der opnås en rimelig fortjeneste. Kommissionens opfattelse er, som det allerede fremgik af den oprindelige undersøgelse, at en fortjenstmargen på 5 % repræsenterede en rimelig fortjeneste, fordi glyphosatsyre er en vare, der i teorien sælges i løs vægt til mellemhandlere, der afholder de yderligere omkostninger ved forarbejdningen, før den sælges på markedet til de endelige brugere.

| (120) | Derefter sammenlignedes det vejede gennemsnit af eksportpriserne cif Fællesskabets grænse for denne produkttype i undersøgelsesperioden med det vejede gennemsnit af fællesskabsproducenternes samlede produktionsomkostninger med tillæg af et beløb, så der opnås en fortjenstmargen på ca. 5 %. Denne sammenligning viste en underbudsmargen på 80 %. |
| --- | --- |

(120)

Derefter sammenlignedes det vejede gennemsnit af eksportpriserne cif Fællesskabets grænse for denne produkttype i undersøgelsesperioden med det vejede gennemsnit af fællesskabsproducenternes samlede produktionsomkostninger med tillæg af et beløb, så der opnås en fortjenstmargen på ca. 5 %. Denne sammenligning viste en underbudsmargen på 80 %.

| (121) | Da skadesmargenen er højere end den beregnede dumpingmargen, bør antidumpingtolden baseres på dumpingmargenen, jf. grundforordningens artikel 7, stk. 2. |
| --- | --- |

(121)

Da skadesmargenen er højere end den beregnede dumpingmargen, bør antidumpingtolden baseres på dumpingmargenen, jf. grundforordningens artikel 7, stk. 2.

| (122) | På baggrund af ovenstående betragtes det som rimeligt at fastsætte den antidumpingtold, der blev indført ved de oprindelige foranstaltninger, til følgende niveau:







  Land | Selskab | Antidumpingtold
  (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| Folkerepublikken Kina | Alle eksporterende producenter | 29,9 |

(122)

På baggrund af ovenstående betragtes det som rimeligt at fastsætte den antidumpingtold, der blev indført ved de oprindelige foranstaltninger, til følgende niveau:

Land

Selskab

Antidumpingtold

(%)

Folkerepublikken Kina

Alle eksporterende producenter

29,9

| (123) | Den gældende antidumpingtold for glyphosat udvidedes ved forordning (EF) nr. 163/2002 til yderligere at omfatte import af glyphosat afsendt fra Malaysia og Taiwan, uanset om det blev angivet med oprindelse i Malaysia eller Taiwan eller ikke. Som følge af, at antidumpingtolden, som beregnet i denne undersøgelse, erstatter den gældende told, bør den antidumpingtold, der skal anvendes for import af det pågældende produkt, jf. betragtning 122, udvides til at omfatte import af glyphosat afsendt fra Malaysia og Taiwan, uanset om den angives med oprindelse i Malaysia eller Taiwan eller ikke. De to eksporterende producenter, der blev undtaget fra udvidelsen af foranstaltningerne ifølge forordning (EF) nr. 163/2002, bør også undtages fra de foranstaltninger, der indføres ved nærværende forordning. |
| --- | --- |

(123)

Den gældende antidumpingtold for glyphosat udvidedes ved forordning (EF) nr. 163/2002 til yderligere at omfatte import af glyphosat afsendt fra Malaysia og Taiwan, uanset om det blev angivet med oprindelse i Malaysia eller Taiwan eller ikke. Som følge af, at antidumpingtolden, som beregnet i denne undersøgelse, erstatter den gældende told, bør den antidumpingtold, der skal anvendes for import af det pågældende produkt, jf. betragtning 122, udvides til at omfatte import af glyphosat afsendt fra Malaysia og Taiwan, uanset om den angives med oprindelse i Malaysia eller Taiwan eller ikke. De to eksporterende producenter, der blev undtaget fra udvidelsen af foranstaltningerne ifølge forordning (EF) nr. 163/2002, bør også undtages fra de foranstaltninger, der indføres ved nærværende forordning.

| (124) | I overensstemmelse med artikel 20 i grundforordningen om antidumping er alle berørte parter blevet underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det blev påtænkt at anbefale at nedsætte niveauet for de gældende foranstaltninger. De indrømmedes også en frist, inden for hvilken de efter denne underretning kunne fremsætte bemærkninger. Der er taget hensyn til de modtagne bemærkninger. |
| --- | --- |

(124)

I overensstemmelse med artikel 20 i grundforordningen om antidumping er alle berørte parter blevet underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det blev påtænkt at anbefale at nedsætte niveauet for de gældende foranstaltninger. De indrømmedes også en frist, inden for hvilken de efter denne underretning kunne fremsætte bemærkninger. Der er taget hensyn til de modtagne bemærkninger.

| (125) | Af ovenstående følger, at de antidumpingforanstaltninger, der blev indført ved forordning (EF) nr. 368/98, under hensyn til resultaterne af de fornyede undersøgelser bør nedsættes til 29,9 % udtrykt som procent af nettoprisen frit leveret Fællesskabets grænse uden told — |
| --- | --- |

(125)

Af ovenstående følger, at de antidumpingforanstaltninger, der blev indført ved forordning (EF) nr. 368/98, under hensyn til resultaterne af de fornyede undersøgelser bør nedsættes til 29,9 % udtrykt som procent af nettoprisen frit leveret Fællesskabets grænse uden told —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

1.   Der indføres en endelig antidumpingtold på import af glyphosat under KN-kode ex 2931 00 95 (Taric-kode 2931009582) og ex 3808 30 27 (Taric-kode 3808302719) med oprindelse i Folkerepublikken Kina.

2.   Den endelige antidumpingtold, jf. stk. 1, udvides til at omfatte import af glyphosat, der forsendes fra Malaysia (uanset om det angives med oprindelse i Malaysia eller ikke) (Taric-kode 2931009581 og 3808302711), dog ikke glyphosat produceret af Crop Protection (M) Sdn. Bhd., Lot 746, Jalan Haji Sirat 4 1/2 Miles, off Jalan Kapar, 42100 Klang, Selangor Darul Ehsan, Malaysia (Taric-tillægskode A309).

3.   Den endelige antidumpingtold, jf. stk. 1, udvides til at omfatte import af glyphosat, der forsendes fra Taiwan (uanset om det angives med oprindelse i Taiwan eller ikke) (Taric-kode 2931009581 og 3808302711), dog ikke glyphosat produceret af Sinon Corporation, No. 23, Sec. 1, Mei Chuan W. Rd, Taichung, Taïwan (Taric-tillægskode A310).

4.   Toldsatsen, der beregnes på grundlag af nettoprisen frit leveret Fællesskabets grænse for de produkter, der omhandles i stk. 1 til 3, ufortoldet, er 29,9 %.

5.   Medmindre andet er fastsat, finder gældende bestemmelser om told fortsat anvendelse.

Artikel 2

Antidumpingtolden indføres for fem år fra denne forordnings ikrafttrædelse.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 24. september 2004.

På Rådets vegne

L. J. BRINKHORST

Formand

---

(1)  EFT L 56 af 6.3.1996, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 461/2004 (EUT L 77 af 13.3.2004, s. 12).

1

(2)  EFT L 47 af 18.2.1998, s. 1.

2

(3)  EFT L 124 af 25.5.2000, s. 1.

3

(4)  EFT L 30 af 31.1.2002, s. 1.

4

(5)  EFT C 120 af 23.5.2002, s. 3.

5

(6)  EUT C 36 af 15.2.2003, s. 18.

6

(7)  Salt af glyphosatsyre og isopropylamin.

7

(8)  EFT L 230 af 19.8.1991, s. 1. Senest ændret ved Kommissionens direktiv 2004/71/EF (EUT L 127 af 29.4.2004, s. 104).

8

---

| 30.9.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 303/19 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 303/19

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1684/2004

af 29. september 2004

om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 3223/94 af 21. december 1994 om gennemførelsesbestemmelser til importordningen for frugt og grøntsager (1), særlig artikel 4, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I forordning (EF) nr. 3223/94 fastsættes som følge af gennemførelsen af resultaterne af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterierne for Kommissionens fastsættelse af de faste værdier ved import fra tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i nævnte forordnings bilag. |
| --- | --- |

(1)

I forordning (EF) nr. 3223/94 fastsættes som følge af gennemførelsen af resultaterne af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterierne for Kommissionens fastsættelse af de faste værdier ved import fra tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i nævnte forordnings bilag.

| (2) | Ved anvendelse af ovennævnte kriterier skal de faste importværdier fastsættes på de niveauer, der findes i bilaget til nærværende forordning — |
| --- | --- |

(2)

Ved anvendelse af ovennævnte kriterier skal de faste importværdier fastsættes på de niveauer, der findes i bilaget til nærværende forordning —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier, der er omhandlet i artikel 4 i forordning (EF) nr. 3223/94, fastsættes som anført i tabellen i bilaget.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 30. september 2004.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 29. september 2004.

På Kommissionens vegne

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektør for landbrug

---

(1)  EFT L 337 af 24.12.1994, s. 66. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1947/2002 (EFT L 299 af 1.11.2002, s. 17).

1

---

BILAG

til Kommissionens forordning af 29. september 2004 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0702 00 00 | 052 | 36,1 |
| 999 | 36,1 |
| 0707 00 05 | 052 | 90,6 |
| 999 | 90,6 |
| 0709 90 70 | 052 | 84,2 |
| 999 | 84,2 |
| 0805 50 10 | 052 | 70,8 |
| 388 | 54,5 |
| 524 | 67,5 |
| 528 | 49,5 |
| 999 | 60,6 |
| 0806 10 10 | 052 | 86,1 |
| 220 | 112,0 |
| 400 | 163,7 |
| 624 | 150,8 |
| 999 | 128,2 |
| 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 | 388 | 54,2 |
| 400 | 73,6 |
| 512 | 77,8 |
| 720 | 17,2 |
| 800 | 137,8 |
| 804 | 80,8 |
| 999 | 73,6 |
| 0808 20 50 | 052 | 97,8 |
| 388 | 89,0 |
| 528 | 56,2 |
| 999 | 81,0 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | 052 | 112,9 |
| 624 | 78,5 |
| 999 | 95,7 |
| 0809 40 05 | 052 | 73,4 |
| 066 | 65,6 |
| 400 | 117,1 |
| 624 | 125,9 |
| 999 | 95,5 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0702 00 00

052

36,1

999

36,1

0707 00 05

052

90,6

999

90,6

0709 90 70

052

84,2

999

84,2

0805 50 10

052

70,8

388

54,5

524

67,5

528

49,5

999

60,6

0806 10 10

052

86,1

220

112,0

400

163,7

624

150,8

999

128,2

0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90

388

54,2

400

73,6

512

77,8

720

17,2

800

137,8

804

80,8

999

73,6

0808 20 50

052

97,8

388

89,0

528

56,2

999

81,0

0809 30 10, 0809 30 90

052

112,9

624

78,5

999

95,7

0809 40 05

052

73,4

066

65,6

400

117,1

624

125,9

999

95,5

---

(1)  Den statistiske landefortegnelse, der er fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 2081/2003 (EUT L 313 af 28.11.2003, s. 11). Koden »999« repræsenterer »anden oprindelse«.

---

| 30.9.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 303/21 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 303/21

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1685/2004

af 29. september 2004

om ændring af forordning (EF) nr. 1327/2004 om en løbende licitation for produktionsåret 2004/05 med henblik på fastsættelse af en eksportafgift og/eller eksportrestitution for hvidt sukker

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1260/2001 af 19. juni 2001 om den fælles markedsordning for sukker (1), særlig artikel 22, stk. 2, artikel 27, stk. 5 og 15, og artikel 33, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I artikel 4, stk. 2, litra b), i Kommissionens forordning (EF) nr. 1327/2004 (2) fastsættes fristerne for udløbet af hver dellicitation. Da den 1. og 2. november er helligdage i de fleste medlemsstater, finder licitationen torsdag den 4. november 2004 ikke sted af administrative grunde. Artikel 4, stk. 2, litra b), bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 4, stk. 2, litra b), i Kommissionens forordning (EF) nr. 1327/2004 (2) fastsættes fristerne for udløbet af hver dellicitation. Da den 1. og 2. november er helligdage i de fleste medlemsstater, finder licitationen torsdag den 4. november 2004 ikke sted af administrative grunde. Artikel 4, stk. 2, litra b), bør derfor ændres.

| (2) | De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Sukker — |
| --- | --- |

(2)

De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Sukker —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

I artikel 4, stk. 2, litra b), i forordning (EF) nr. 1327/2004 affattes fjerde led således.

| »— | den 11. og 25. november 2004«. |
| --- | --- |

»—

den 11. og 25. november 2004«.

Artikel 2

Medlemsstaterne ændrer licitationsbekendtgørelserne for at bringe dem i overensstemmelse med den ændring, der er fastsat i artikel 1.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 29. september 2004.

På Kommissionens vegne

Franz FISCHLER

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 178 af 30.6.2001, s. 1. Senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 39/2004 (EUT L 6 af 10.1.2004, s. 16).

1

(2)  EUT L 246 af 20.7.2004, s. 23.

2

---

| 30.9.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 303/22 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 303/22

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1686/2004

af 28. september 2004

om tilladelse til overførsel mellem de kvantitative lofter for tekstilvarer og beklædningsgenstande med oprindelse i Macao

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 3030/93 af 12. oktober 1993 om den fælles ordning for indførsel af visse tekstilvarer med oprindelse i tredjelande (1), særlig artikel 7, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ifølge artikel 7 i aftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Macao om handel med tekstilvarer, godkendt ved Rådets afgørelse 87/497/EØF (2), senest ændret ved en aftale i form af brevveksling og godkendt ved Rådets afgørelse 95/131/EF (3), kan der foretages overførsel mellem kategorier og kontingentår. |
| --- | --- |

(1)

Ifølge artikel 7 i aftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Macao om handel med tekstilvarer, godkendt ved Rådets afgørelse 87/497/EØF (2), senest ændret ved en aftale i form af brevveksling og godkendt ved Rådets afgørelse 95/131/EF (3), kan der foretages overførsel mellem kategorier og kontingentår.

| (2) | Macao indgav den 5. maj 2004 en anmodning om overførsler mellem kontingentår. |
| --- | --- |

(2)

Macao indgav den 5. maj 2004 en anmodning om overførsler mellem kontingentår.

| (3) | De overførsler, som Macao anmoder om, falder inden for rammerne af de fleksibilitetsbestemmelser, der er omhandlet i artikel 7 og anført i bilag VIII, kolonne 9, til forordning (EØF) nr. 3030/93. |
| --- | --- |

(3)

De overførsler, som Macao anmoder om, falder inden for rammerne af de fleksibilitetsbestemmelser, der er omhandlet i artikel 7 og anført i bilag VIII, kolonne 9, til forordning (EØF) nr. 3030/93.

| (4) | Det er derfor hensigtsmæssigt at imødekomme anmodningen. |
| --- | --- |

(4)

Det er derfor hensigtsmæssigt at imødekomme anmodningen.

| (5) | Det er ønskeligt, at denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen, så erhvervsdrivende kan drage fordel af den så hurtigt som muligt. |
| --- | --- |

(5)

Det er ønskeligt, at denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen, så erhvervsdrivende kan drage fordel af den så hurtigt som muligt.

| (6) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelsen fra det tekstiludvalg, der er nedsat ved artikel 17 i forordning (EØF) nr. 3030/93 — |
| --- | --- |

(6)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelsen fra det tekstiludvalg, der er nedsat ved artikel 17 i forordning (EØF) nr. 3030/93 —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Overførsler mellem de kvantitative lofter for tekstilvarer med oprindelse i Macao, der er fastsat ved aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Macao om handel med tekstilvarer, tillades for kontingentåret 2004, jf. bilaget til denne forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 28. september 2004.

På Kommissionens vegne

Pascal LAMY

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 275 af 8.11.1993, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 487/2004 (EUT L 79 af 17.3.2004, s. 1).

1

(2)  EFT L 287 af 9.10.1987, s. 46.

2

(3)  EFT L 94 af 26.4.1995, s. 1.

3

---

BILAG

| 743 MACAO | Justering for 2004: overførsel fra 2003 |
| --- | --- |
| Gruppe | Kategori | Enhed | Loft 2004 | Arbejdsniveau efter tidligere justeringer | Mængde | % | Fleksibilitet | Arbejdsniveau |
| IB | 7 | stk. | 5 907 000 | 6 261 420 | 295 350 | 5,0 | Overførsel fra år 2003 | 6 556 770 |
| IB | 8 | stk. | 8 257 000 | 5 641 148 | 412 850 | 5,0 | Overførsel fra år 2003 | 6 053 998 |
| IIB | 13 | stk. | 9 446 000 | 10 107 220 | 377 840 | 4,0 | Overførsel fra år 2003 | 10 485 060 |
| IIB | 16 | stk. | 508 000 | 543 560 | 25 400 | 5,0 | Overførsel fra år 2003 | 568 960 |
| IIB | 26 | stk. | 1 322 000 | 1 414 540 | 66 100 | 5,0 | Overførsel fra år 2003 | 1 480 640 |
| IIB | 31 | stk. | 10 789 000 | 11 544 230 | 539 450 | 5,0 | Overførsel fra år 2003 | 12 083 680 |
| IIB | 78 | kg | 2 115 000 | 2 263 050 | 105 750 | 5,0 | Overførsel fra år 2003 | 2 368 800 |
| IIB | 83 | kg | 517 000 | 553 190 | 15 510 | 3,0 | Overførsel fra år 2003 | 568 700 |

743 MACAO

Justering for 2004: overførsel fra 2003

Gruppe

Kategori

Enhed

Loft 2004

Arbejdsniveau efter tidligere justeringer

Mængde

%

Fleksibilitet

Arbejdsniveau

IB

7

stk.

5 907 000

6 261 420

295 350

5,0

Overførsel fra år 2003

6 556 770

IB

8

stk.

8 257 000

5 641 148

412 850

5,0

Overførsel fra år 2003

6 053 998

IIB

13

stk.

9 446 000

10 107 220

377 840

4,0

Overførsel fra år 2003

10 485 060

IIB

16

stk.

508 000

543 560

25 400

5,0

Overførsel fra år 2003

568 960

IIB

26

stk.

1 322 000

1 414 540

66 100

5,0

Overførsel fra år 2003

1 480 640

IIB

31

stk.

10 789 000

11 544 230

539 450

5,0

Overførsel fra år 2003

12 083 680

IIB

78

kg

2 115 000

2 263 050

105 750

5,0

Overførsel fra år 2003

2 368 800

IIB

83

kg

517 000

553 190

15 510

3,0

Overførsel fra år 2003

568 700

---

| 30.9.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 303/24 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 303/24

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1687/2004

af 28. september 2004

om tilladelse til overførsel mellem de kvantitative lofter for tekstilvarer og beklædningsgenstande med oprindelse i Republikken Indien

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 3030/93 af 12. oktober 1993 om den fælles ordning for indførsel af visse tekstilvarer med oprindelse i tredjelande (1), særlig artikel 7, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ifølge aftalememorandummet mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Indien om arrangementer for markedsadgang for tekstilvarer, paraferet den 31. december 1994 (2), skal visse anmodninger fra Indiens side om såkaldt »ekstraordinær fleksibilitet« overvejes velvilligt. |
| --- | --- |

(1)

Ifølge aftalememorandummet mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Indien om arrangementer for markedsadgang for tekstilvarer, paraferet den 31. december 1994 (2), skal visse anmodninger fra Indiens side om såkaldt »ekstraordinær fleksibilitet« overvejes velvilligt.

| (2) | Republikken Indien indgav den 8. juni 2004 en anmodning om overførsel mellem kategorier. |
| --- | --- |

(2)

Republikken Indien indgav den 8. juni 2004 en anmodning om overførsel mellem kategorier.

| (3) | De overførsler, som Republikken Indien anmoder om, falder ind under de fleksibilitetsbestemmelser, der er omhandlet i artikel 7 og anført i bilag VIII, kolonne 9, til forordning (EØF) nr. 3030/93. |
| --- | --- |

(3)

De overførsler, som Republikken Indien anmoder om, falder ind under de fleksibilitetsbestemmelser, der er omhandlet i artikel 7 og anført i bilag VIII, kolonne 9, til forordning (EØF) nr. 3030/93.

| (4) | Det er hensigtsmæssigt at imødekomme anmodningen. |
| --- | --- |

(4)

Det er hensigtsmæssigt at imødekomme anmodningen.

| (5) | Det er ønskeligt, at denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen, så erhvervsdrivende kan drage fordel af den så hurtigt som muligt. |
| --- | --- |

(5)

Det er ønskeligt, at denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen, så erhvervsdrivende kan drage fordel af den så hurtigt som muligt.

| (6) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelsen fra det tekstiludvalg, der er nedsat i henhold til artikel 17 i forordning (EØF) nr. 3030/93 — |
| --- | --- |

(6)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelsen fra det tekstiludvalg, der er nedsat i henhold til artikel 17 i forordning (EØF) nr. 3030/93 —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Overførsler mellem de kvantitative lofter for tekstilvarer med oprindelse i Republikken Indien tillades for kontingentåret 2004, jf. bilaget.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 28. september 2004.

På Kommissionens vegne

Pascal LAMY

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 275 af 8.11.1993, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 487/2004 (EUT L 79 af 17.3.2004, s. 1).

1

(2)  EFT L 153 af 27.6.1996, s. 53.

2

---

BILAG

| 664 INDIEN | Justering |
| --- | --- |
| Gruppe | Kategori | Enhed | Loft 2004 | Justeret arbejdsniveau | Mængde i enheder | Mængde i tons | % | Fleksibilitet | Nyt justeret arbejdsniveau |
| IA | 3 | kg | 38 567 000 | 41 266 690 | – 4 000 000 | – 4 000 | – 10,4 | Overførsel til kategori 4, 6 og 7 | 37 266 690 |
| IB | 4 | stk. | 100 237 000 | 98 919 259 | 12 960 000 | 2 000 | 12,9 | Overførsel fra kategori 3 | 111 879 259 |
| IB | 6 | stk. | 13 706 000 | 13 633 135 | 1 760 000 | 1 000 | 12,8 | Overførsel fra kategori 3 | 15 393 135 |
| IB | 7 | stk. | 78 485 000 | 78 716 569 | 5 550 000 | 1 000 | 7,1 | Overførsel fra kategori 3 | 84 266 569 |

664 INDIEN

Justering

Gruppe

Kategori

Enhed

Loft 2004

Justeret arbejdsniveau

Mængde i enheder

Mængde i tons

%

Fleksibilitet

Nyt justeret arbejdsniveau

IA

3

kg

38 567 000

41 266 690

– 4 000 000

– 4 000

– 10,4

Overførsel til kategori 4, 6 og 7

37 266 690

IB

4

stk.

100 237 000

98 919 259

12 960 000

2 000

12,9

Overførsel fra kategori 3

111 879 259

IB

6

stk.

13 706 000

13 633 135

1 760 000

1 000

12,8

Overførsel fra kategori 3

15 393 135

IB

7

stk.

78 485 000

78 716 569

5 550 000

1 000

7,1

Overførsel fra kategori 3

84 266 569

---

| 30.9.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 303/26 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 303/26

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1688/2004

af 29. september 2004

om oplagringsorganernes opkøbspris for uforarbejdede tørrede druer og figner for produktionsåret 2004/05

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2201/96 af 28. oktober 1996 om den fælles markedsordning for forarbejdede frugter og grøntsager (1), særlig artikel 9, stk. 8, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Kriterierne for fastsættelse af oplagringsorganernes opkøbspris for uforarbejdede tørrede figner og druer er fastsat i artikel 9, stk. 2, i forordning (EF) nr. 2201/96, og betingelserne for oplagringsorganernes opkøb og forvaltning af produkterne er fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1622/1999 af 23. juli 1999 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 2201/96 for så vidt angår ordningen for oplagring af uforarbejdede tørrede druer og figner (2). |
| --- | --- |

(1)

Kriterierne for fastsættelse af oplagringsorganernes opkøbspris for uforarbejdede tørrede figner og druer er fastsat i artikel 9, stk. 2, i forordning (EF) nr. 2201/96, og betingelserne for oplagringsorganernes opkøb og forvaltning af produkterne er fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1622/1999 af 23. juli 1999 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 2201/96 for så vidt angår ordningen for oplagring af uforarbejdede tørrede druer og figner (2).

| (2) | Opkøbspriserne for produktionsåret 2004/05 bør derfor fastsættes for tørrede druer på grundlag af udviklingen i verdensmarkedspriserne og for tørrede figner på grundlag af den minimumspris, der er fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1583/2004 af 9. september 2004 om fastsættelse for produktionsåret 2004/05 af den minimumspris, der skal betales producenterne for uforarbejdede tørrede figner, samt produktionsstøtten for tørrede figner (3). |
| --- | --- |

(2)

Opkøbspriserne for produktionsåret 2004/05 bør derfor fastsættes for tørrede druer på grundlag af udviklingen i verdensmarkedspriserne og for tørrede figner på grundlag af den minimumspris, der er fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1583/2004 af 9. september 2004 om fastsættelse for produktionsåret 2004/05 af den minimumspris, der skal betales producenterne for uforarbejdede tørrede figner, samt produktionsstøtten for tørrede figner (3).

| (3) | De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Forarbejdede Frugter og Grøntsager — |
| --- | --- |

(3)

De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Forarbejdede Frugter og Grøntsager —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

For produktionsåret 2004/05 er opkøbsprisen, som omhandlet i artikel 9, stk. 2, i forordning (EF) nr. 2201/96, på:

| — | 418,89 EUR pr. ton netto for uforarbejdede tørrede druer |
| --- | --- |

—

418,89 EUR pr. ton netto for uforarbejdede tørrede druer

| — | 542,70 EUR pr. ton netto for uforarbejdede tørrede figner. |
| --- | --- |

—

542,70 EUR pr. ton netto for uforarbejdede tørrede figner.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 29. september 2004.

På Kommissionens vegne

Franz FISCHLER

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 297 af 21.11.1996, s. 29. Senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 386/2004 (EUT L 64 af 2.3.2004, s. 25).

1

(2)  EFT L 192 af 24.7.1999, s. 33.

2

(3)  EUT L 289 af 10.9.2004, s. 58.

3

---

| 30.9.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 303/27 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 303/27

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1689/2004

af 29. september 2004

om fastsættelse for produktionsåret 2004/05 af den anslåede produktion af ikke-egreneret bomuld og den deraf følgende foreløbige reduktion af målprisen

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til akten vedrørende Grækenlands tiltrædelse, særlig protokol nr. 4 om bomuld (1),

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1051/2001 af 22. maj 2001 om støtte til bomuldsproduktionen (2), særlig artikel 19, stk. 2, første led, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I artikel 16, stk. 1, i Kommissionens forordning (EF) nr. 1591/2001 af 2. august 2001 om gennemførelsesbestemmelser til støtteordningen for bomuld (3) er det fastsat, at den anslåede produktion af ikke-egreneret bomuld som omhandlet i artikel 14, stk. 3, første afsnit, i forordning (EF) nr. 1051/2001 og den deraf følgende foreløbige reduktion af målprisen fastsættes inden den 10. september i det pågældende produktionsår. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 16, stk. 1, i Kommissionens forordning (EF) nr. 1591/2001 af 2. august 2001 om gennemførelsesbestemmelser til støtteordningen for bomuld (3) er det fastsat, at den anslåede produktion af ikke-egreneret bomuld som omhandlet i artikel 14, stk. 3, første afsnit, i forordning (EF) nr. 1051/2001 og den deraf følgende foreløbige reduktion af målprisen fastsættes inden den 10. september i det pågældende produktionsår.

| (2) | Ifølge artikel 19, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1051/2001 fastsættes den anslåede produktion under hensyntagen til høstprognoserne. |
| --- | --- |

(2)

Ifølge artikel 19, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1051/2001 fastsættes den anslåede produktion under hensyntagen til høstprognoserne.

| (3) | I overensstemmelse med artikel 14, stk. 3, første afsnit, i forordning (EF) nr. 1051/2001 beregnes den foreløbige reduktion af målprisen efter artikel 7 i samme forordning ved i stedet for den faktiske produktion at anvende den anslåede produktion forhøjet med 15 %. |
| --- | --- |

(3)

I overensstemmelse med artikel 14, stk. 3, første afsnit, i forordning (EF) nr. 1051/2001 beregnes den foreløbige reduktion af målprisen efter artikel 7 i samme forordning ved i stedet for den faktiske produktion at anvende den anslåede produktion forhøjet med 15 %.

| (4) | De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Naturfibre — |
| --- | --- |

(4)

De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Naturfibre —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

1.   For produktionsåret 2004/05 fastsættes den anslåede produktion af ikke-egreneret bomuld til:

| — | 1 055 000 tons for Grækenland |
| --- | --- |

—

1 055 000 tons for Grækenland

| — | 324 518 tons for Spanien |
| --- | --- |

—

324 518 tons for Spanien

| — | 951 tons for Portugal. |
| --- | --- |

—

951 tons for Portugal.

2.   For produktionsåret 2004/05 fastsættes den foreløbige reduktion af målprisen til:

| — | 35,185 EUR/100 kg for Grækenland |
| --- | --- |

—

35,185 EUR/100 kg for Grækenland

| — | 29,658 EUR/100 kg for Spanien |
| --- | --- |

—

29,658 EUR/100 kg for Spanien

| — | 0 EUR/100 kg for Portugal. |
| --- | --- |

—

0 EUR/100 kg for Portugal.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 29. september 2004.

På Kommissionens vegne

Franz FISCHLER

Medlem af kommissionen

---

(1)  Protokollen er senest ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 1050/2001 (EFT L 148 af 1.6.2001, s. 1).

1

(2)  EFT L 148 af 1.6.2001, s. 3.

2

(3)  EFT L 210 af 3.8.2001, s. 10. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1486/2002 (EFT L 223 af 20.8.2002, s. 3).

3

---

II Retsakter, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

Rådet

| 30.9.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 303/28 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 303/28

---

RÅDETS BESLUTNING

af 24. septemeber 2004

om tilpasning af beslutning 2004/246/EF som følge af Den Tjekkiske Republiks, Estlands, Cyperns, Letlands, Litauens, Ungarns, Maltas, Polens, Sloveniens og Slovakiets tiltrædelse

(2004/664/EF)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til traktaten om Den Tjekkiske Republiks, Estlands, Cyperns, Letlands, Litauens, Ungarns, Maltas, Polens, Sloveniens og Slovakiets tiltrædelse (»tiltrædelsestraktaten af 2003«),

under henvisning til akten vedrørende Den Tjekkiske Republiks, Estlands, Cyperns, Letlands, Litauens, Ungarns, Maltas, Polens, Sloveniens og Slovakiets tiltrædelse (»tiltrædelsesakten af 2003«), særlig artikel 57, stk. 1,

under henvisning til forslag fra Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | For visse retsakter, der fortsat gælder efter den 1. maj 2004, og som bør tilpasses som følge af tiltrædelsen, er de fornødne tilpasninger ikke fastsat i tiltrædelsesakten af 2003, eller de er fastsat, men der er behov for yderligere tilpasninger. |
| --- | --- |

(1)

For visse retsakter, der fortsat gælder efter den 1. maj 2004, og som bør tilpasses som følge af tiltrædelsen, er de fornødne tilpasninger ikke fastsat i tiltrædelsesakten af 2003, eller de er fastsat, men der er behov for yderligere tilpasninger.

| (2) | I overensstemmelse med artikel 57, stk. 2, i tiltrædelsesakten af 2003 skal sådanne tilpasninger vedtages af Rådet i alle de tilfælde, hvor den oprindelige retsakt blev vedtaget af enten Rådet alene eller af Rådet sammen med Europa-Parlamentet. |
| --- | --- |

(2)

I overensstemmelse med artikel 57, stk. 2, i tiltrædelsesakten af 2003 skal sådanne tilpasninger vedtages af Rådet i alle de tilfælde, hvor den oprindelige retsakt blev vedtaget af enten Rådet alene eller af Rådet sammen med Europa-Parlamentet.

| (3) | Ved beslutning 2004/246/EF (1) blev medlemsstaterne bemyndiget til i Det Europæiske Fællesskabs interesse at undertegne, ratificere eller tiltræde protokollen af 2003 til den internationale konvention om oprettelse af en international fond for erstatning af skader ved olieforurening, 1992, og Østrig og Luxembourg blev samtidig bemyndiget til i Det Europæiske Fællesskabs interesse at tiltræde de underliggende instrumenter. |
| --- | --- |

(3)

Ved beslutning 2004/246/EF (1) blev medlemsstaterne bemyndiget til i Det Europæiske Fællesskabs interesse at undertegne, ratificere eller tiltræde protokollen af 2003 til den internationale konvention om oprettelse af en international fond for erstatning af skader ved olieforurening, 1992, og Østrig og Luxembourg blev samtidig bemyndiget til i Det Europæiske Fællesskabs interesse at tiltræde de underliggende instrumenter.

| (4) | I overensstemmelse med artikel 53 i tiltrædelsesakten af 2003 finder beslutning 2004/246/EF anvendelse i de nye medlemsstater fra tiltrædelsen. Rådet skal dog specifikt bemyndige de nye medlemsstater, som ikke er kontraherende parter i de underliggende instrumenter, dvs. Den Tjekkiske Republik, Estland, Ungarn og Slovakiet, til at tiltræde de underliggende instrumenter samt protokollen af 2003 og opfordre dem til inden udgangen af december 2005 at give deres tilslutning til at blive bundet af disse underliggende instrumenter og protokollen. |
| --- | --- |

(4)

I overensstemmelse med artikel 53 i tiltrædelsesakten af 2003 finder beslutning 2004/246/EF anvendelse i de nye medlemsstater fra tiltrædelsen. Rådet skal dog specifikt bemyndige de nye medlemsstater, som ikke er kontraherende parter i de underliggende instrumenter, dvs. Den Tjekkiske Republik, Estland, Ungarn og Slovakiet, til at tiltræde de underliggende instrumenter samt protokollen af 2003 og opfordre dem til inden udgangen af december 2005 at give deres tilslutning til at blive bundet af disse underliggende instrumenter og protokollen.

| (5) | Det Forenede Kongerige og Irland er bundet af Rådets forordning (EF) nr. 44/2001 af 22. december 2000 om retternes kompetence og om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser på det civil- og handelsretlige område (2) og deltager derfor i vedtagelsen og anvendelsen af denne beslutning. |
| --- | --- |

(5)

Det Forenede Kongerige og Irland er bundet af Rådets forordning (EF) nr. 44/2001 af 22. december 2000 om retternes kompetence og om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser på det civil- og handelsretlige område (2) og deltager derfor i vedtagelsen og anvendelsen af denne beslutning.

| (6) | I medfør af artikel 1 og 2 i protokollen om Danmarks stilling, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, deltager Danmark ikke i vedtagelsen af denne beslutning, som derfor ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Danmark. |
| --- | --- |

(6)

I medfør af artikel 1 og 2 i protokollen om Danmarks stilling, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, deltager Danmark ikke i vedtagelsen af denne beslutning, som derfor ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Danmark.

| (7) | Beslutning 2004/246/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(7)

Beslutning 2004/246/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

I beslutning 2004/246/EF foretages følgende ændringer:

| 1) | Artikel 1, stk. 2, affattes således:
  »2.   Den Tjekkiske Republik, Estland, Luxembourg, Ungarn, Østrig og Slovakiet bemyndiges endvidere til at tiltræde de underliggende instrumenter.« |
| --- | --- |

1)

Artikel 1, stk. 2, affattes således:

»2.   Den Tjekkiske Republik, Estland, Luxembourg, Ungarn, Østrig og Slovakiet bemyndiges endvidere til at tiltræde de underliggende instrumenter.«

| 2) | I artikel 2 foretages følgende ændringer:






  a) | Stk. 1 affattes således:
  »1.   Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger til inden for en rimelig frist og om muligt inden den 30. juni 2004 at give deres tilslutning til at blive bundet af protokollen om den supplerende fond i medfør af dennes artikel 19, stk. 2, med undtagelse af Den Tjekkiske Republik, Estland, Luxembourg, Ungarn, Østrig og Slovakiet, som giver deres tilslutning til at blive bundet af protokollen om den supplerende fond på de betingelser, der er fastsat i stk. 3 i nærværende artikel.« |
| --- | --- | --- |

2)

I artikel 2 foretages følgende ændringer:

a)

Stk. 1 affattes således:

»1.   Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger til inden for en rimelig frist og om muligt inden den 30. juni 2004 at give deres tilslutning til at blive bundet af protokollen om den supplerende fond i medfør af dennes artikel 19, stk. 2, med undtagelse af Den Tjekkiske Republik, Estland, Luxembourg, Ungarn, Østrig og Slovakiet, som giver deres tilslutning til at blive bundet af protokollen om den supplerende fond på de betingelser, der er fastsat i stk. 3 i nærværende artikel.«

| b) | Stk. 3 affattes således:
  »3.   Den Tjekkiske Republik, Estland, Luxembourg, Ungarn, Østrig og Slovakiet træffer de nødvendige foranstaltninger til at give deres tilslutning til at blive bundet af de underliggende instrumenter og protokollen om den supplerende fond, så vidt muligt inden den 31. december 2005.« |
| --- | --- |

b)

Stk. 3 affattes således:

»3.   Den Tjekkiske Republik, Estland, Luxembourg, Ungarn, Østrig og Slovakiet træffer de nødvendige foranstaltninger til at give deres tilslutning til at blive bundet af de underliggende instrumenter og protokollen om den supplerende fond, så vidt muligt inden den 31. december 2005.«

Artikel 2

Denne beslutning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra den 1. maj 2004.

Artikel 3

Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne i overensstemmelse med traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab.

Udfærdiget i Bruxelles, den 24. september 2004.

På Rådets vegne

L. J. BRINKHORST

Formand

---

(1)  EUT L 78 af 16.3.2004, s. 22.

1

(2)  EFT L 12 af 16.1.2001, s. 1.

2

---

Kommissionen

| 30.9.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 303/30 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 303/30

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 22. september 2004

om en referenceundersøgelse af forekomsten af salmonella i æglæggerflokke af arten Gallus gallus

(meddelt under nummer K(2004) 3512)

(2004/665/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets beslutning 90/424/EØF af 26. juni 1990 om visse udgifter på veterinærområdet (1), særlig artikel 19 og 20, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2160/2003 af 17. november 2003 om bekæmpelse af salmonella og andre bestemte fødevarebårne zoonotiske agenser (2) skal der senest den 12. december 2005 opstilles et EF-mål for mindskelse af forekomsten af salmonella i populationer af æglæggende høner. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2160/2003 af 17. november 2003 om bekæmpelse af salmonella og andre bestemte fødevarebårne zoonotiske agenser (2) skal der senest den 12. december 2005 opstilles et EF-mål for mindskelse af forekomsten af salmonella i populationer af æglæggende høner.

| (2) | Med henblik på opstilling af et sådant mål er der behov for sammenlignelige oplysninger om forekomsten af salmonella i populationer af æglæggende høner i medlemsstaterne. Sådanne oplysninger foreligger ikke, og der bør derfor gennemføres en særlig undersøgelse for at registrere forekomsten af salmonella i æglæggende høner, idet undersøgelsen skal dække et passende tidsrum, så der tages hensyn til eventuelle sæsonbetingede udsving. |
| --- | --- |

(2)

Med henblik på opstilling af et sådant mål er der behov for sammenlignelige oplysninger om forekomsten af salmonella i populationer af æglæggende høner i medlemsstaterne. Sådanne oplysninger foreligger ikke, og der bør derfor gennemføres en særlig undersøgelse for at registrere forekomsten af salmonella i æglæggende høner, idet undersøgelsen skal dække et passende tidsrum, så der tages hensyn til eventuelle sæsonbetingede udsving.

| (3) | I henhold til artikel 19 i beslutning 90/424/EØF skal Kommissionen iværksætte eller bistå medlemsstaterne ved iværksættelsen af de tekniske og videnskabelige foranstaltninger, der er nødvendige for at udvikle Fællesskabets veterinærbestemmelser og for at udvikle undervisning og uddannelse på veterinærområdet. |
| --- | --- |

(3)

I henhold til artikel 19 i beslutning 90/424/EØF skal Kommissionen iværksætte eller bistå medlemsstaterne ved iværksættelsen af de tekniske og videnskabelige foranstaltninger, der er nødvendige for at udvikle Fællesskabets veterinærbestemmelser og for at udvikle undervisning og uddannelse på veterinærområdet.

| (4) | Undersøgelsen vil tilvejebringe de tekniske data, der er nødvendige for at udvikle Fællesskabets veterinærbestemmelser. I betragtning af hvor vigtigt det er, at der indsamles sammenlignelige oplysninger om forekomsten af salmonella i medlemsstaterne, bør Fællesskabet yde finansiel støtte til medlemsstaterne til gennemførelsen af de specifikke opgaver, der skal udføres som led i undersøgelsen. Udgifter til laboratorieprøver bør godtgøres 100 % op til et vist maksimumsbeløb pr. prøve. |
| --- | --- |

(4)

Undersøgelsen vil tilvejebringe de tekniske data, der er nødvendige for at udvikle Fællesskabets veterinærbestemmelser. I betragtning af hvor vigtigt det er, at der indsamles sammenlignelige oplysninger om forekomsten af salmonella i medlemsstaterne, bør Fællesskabet yde finansiel støtte til medlemsstaterne til gennemførelsen af de specifikke opgaver, der skal udføres som led i undersøgelsen. Udgifter til laboratorieprøver bør godtgøres 100 % op til et vist maksimumsbeløb pr. prøve.

| (5) | I medfør af artikel 3, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1258/1999 (3) finansieres veterinær- og plantesundhedsforanstaltninger, som foretages efter Fællesskabets regler, via Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget, Garantisektionen; hvad angår finanskontrollen finder artikel 8 og 9 i forordning (EF) nr. 1258/1999 anvendelse. |
| --- | --- |

(5)

I medfør af artikel 3, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1258/1999 (3) finansieres veterinær- og plantesundhedsforanstaltninger, som foretages efter Fællesskabets regler, via Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget, Garantisektionen; hvad angår finanskontrollen finder artikel 8 og 9 i forordning (EF) nr. 1258/1999 anvendelse.

| (6) | Finansiel støtte fra Fællesskabet bør ydes, under forudsætning af at de planlagte foranstaltninger gennemføres som planlagt og at myndighederne fremlægger alle nødvendige oplysninger inden for de fastsatte frister. |
| --- | --- |

(6)

Finansiel støtte fra Fællesskabet bør ydes, under forudsætning af at de planlagte foranstaltninger gennemføres som planlagt og at myndighederne fremlægger alle nødvendige oplysninger inden for de fastsatte frister.

| (7) | Det er nødvendigt at fastlægge, hvilken omregningskurs der skal anvendes for de betalingsanmodninger, der indgives i national valuta som defineret i artikel 1, litra d), i Rådets forordning (EF) nr. 2799/98 af 15. december 1998 om den agromonetære ordning for euroen (4). |
| --- | --- |

(7)

Det er nødvendigt at fastlægge, hvilken omregningskurs der skal anvendes for de betalingsanmodninger, der indgives i national valuta som defineret i artikel 1, litra d), i Rådets forordning (EF) nr. 2799/98 af 15. december 1998 om den agromonetære ordning for euroen (4).

| (8) | De i denne beslutning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed — |
| --- | --- |

(8)

De i denne beslutning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Formål med undersøgelsen og almindelige bestemmelser

1.   Fællesskabet iværksætter en teknisk undersøgelse med det formål at vurdere forekomsten i Den Europæiske Union af Salmonella spp. i flokke af æglæggende høner (Gallus gallus) til produktion af konsumæg i slutningen af produktionsperioden (i det følgende benævnt »undersøgelsen«).

2.   Resultaterne benyttes som grundlag for opstilling af EF-mål i overensstemmelse med artikel 4 i forordning (EF) nr. 2160/2003.

3.   Undersøgelsen gennemføres over en etårig periode og indledes den 1. oktober 2004.

4.   I denne beslutning forstås ved »kompetent myndighed« en medlemsstats myndighed eller myndigheder efter betydningen i artikel 3 i forordning (EF) nr. 2160/2003.

5.   Kommissionen og medlemsstaterne samarbejder om at gennemføre stk. 1 i overensstemmelse med artikel 2-6.

Artikel 2

Prøveudtagning

1.   Prøveudtagning som led i gennemførelsen af undersøgelsen tilrettelægges af medlemsstaterne og foretages fra den 1. oktober 2004 på bedrifter med mindst 1 000 æglæggende høner. I det omfang det er hensigtsmæssigt, udtages der også prøver på mindre bedrifter i overensstemmelse med de tekniske specifikationer i artikel 5, idet der fortrinsvis skal være tale om bedrifter med over 350 høner.

2.   På hver af de udvalgte bedrifter udtages der prøver af én flok med høner i en passende alder.

3.   Prøveudtagningen foretages af den kompetente myndighed eller, under dennes tilsyn, af organer, som myndigheden har bemyndiget hertil.

4.   Der udtages prøver på mindst 172 bedrifter i hver medlemsstat. I medlemsstater med mindre end 172 bedrifter udtages der dog prøver på samtlige bedrifter. I alle tilfælde udtages der fortrinsvis prøver af bedrifter med over 1 000 høner.

Artikel 3

Påvisning af Salmonella spp. og serotypning

1.   Påvisning og serotypning foretages på de nationale referencelaboratorier for salmonella.

2.   Hvis det nationale referencelaboratorium ikke råder over den nødvendige kapacitet til at foretage alle analyser, eller hvis det ikke er referencelaboratoriet, der rutinemæssigt foretager påvisning, kan de kompetente myndigheder som undtagelse fra stk. 1 beslutte at udpege et begrænset antal andre laboratorier, som tager del i den offentlige salmonellakontrol, til at foretage analyserne. Disse laboratorier skal have dokumenteret erfaring med anvendelse af den krævede påvisningsmetode, de skal have etableret et kvalitetssikringssystem, som er i overensstemmelse med ISO 17025-standarden, og de skal arbejde under det nationale referencelaboratoriums tilsyn.

3.   Påvisningen af Salmonella spp. foretages efter den metode, der anbefales af EF-referencelaboratoriet for salmonella.

4.   Serotypning foretages efter Kaufmann-White-skemaet.

Artikel 4

Indsamling af data, evaluering og rapportering

1.   Den nationale myndighed med ansvar for udarbejdelse af den årlige nationale rapport om overvågningen af salmonella hos dyr, jf. artikel 9 i direktiv 2003/99/EF, indsamler og evaluerer resultaterne af det påvisningsarbejde, der er udført i henhold til artikel 3 på grundlag af den i artikel 2 omhandlede prøveudtagning, og meddeler Kommissionen resultatet af denne evaluering.

2.   Alle relevante oplysninger, der indsamles som led i undersøgelsen, forelægges for Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet efter anmodning fra Kommissionen.

3.   Nationale aggregerede data og resultater gøres offentligt tilgængelige på en måde, der sikrer overholdelse af princippet om fortrolighed.

Artikel 5

Tekniske specifikationer

De i artikel 3 og 4 omhandlede opgaver og aktiviteter udføres i overensstemmelse med de tekniske specifikationer, der blev fremlagt på mødet i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed den 15. juli 2004, som offentliggjort på Kommissionens websted.

Artikel 6

Rammerne for den finansielle støtte fra Fællesskabet

1.   Fællesskabet yder finansiel støtte til visse udgifter afholdt af medlemsstaterne i forbindelse med laboratorieprøver, dvs. bakteriologisk påvisning af Salmonella spp. og serotypning af Salmonella-isolater.

2.   Den finansielle støtte fra Fællesskabet fastsættes til højst 20 EUR pr. prøve til bakteriologisk påvisning af Salmonella spp. og højst 30 EUR til serotypning af Salmonella-isolater.

3.   Fællesskabets finansielle støtte kan ikke overstige de i bilag I angivne beløb i den periode, hvor undersøgelsen gennemføres.

Artikel 7

Betingelser for finansiel støtte fra Fællesskabet

1.   Finansiel støtte til de enkelte medlemsstater i henhold til artikel 6 ydes, under forudsætning af at undersøgelsen gennemføres i overensstemmelse med de relevante EF forskrifter, herunder konkurrencereglerne og bestemmelserne om indgåelse af offentlige kontrakter, og på de betingelser, der er fastsat i litra a)-d).

| a) | De love og administrative bestemmelser, der er nødvendige for undersøgelsens gennemførelse, sættes i kraft senest den 1. oktober 2004. |
| --- | --- |

a)

De love og administrative bestemmelser, der er nødvendige for undersøgelsens gennemførelse, sættes i kraft senest den 1. oktober 2004.

| b) | Der fremsendes en statusrapport, der dækker de første tre måneder af undersøgelsen, senest fire uger efter referenceperiodens slutning. |
| --- | --- |

b)

Der fremsendes en statusrapport, der dækker de første tre måneder af undersøgelsen, senest fire uger efter referenceperiodens slutning.

| c) | Der fremsendes senest den 15. oktober 2005 en endelig rapport om den tekniske gennemførelse af undersøgelsen, ledsaget af dokumentation for de afholdte udgifter og de opnåede resultater i perioden 1. oktober 2004 til 30. september 2005. Dokumentationen for de afholdte udgifter skal som et minimum indeholde de i bilag II angivne oplysninger. |
| --- | --- |

c)

Der fremsendes senest den 15. oktober 2005 en endelig rapport om den tekniske gennemførelse af undersøgelsen, ledsaget af dokumentation for de afholdte udgifter og de opnåede resultater i perioden 1. oktober 2004 til 30. september 2005. Dokumentationen for de afholdte udgifter skal som et minimum indeholde de i bilag II angivne oplysninger.

| d) | Undersøgelsen gennemføres som planlagt. |
| --- | --- |

d)

Undersøgelsen gennemføres som planlagt.

2.   Et forskud på 50 % af det samlede beløb kan udbetales efter anmodning herom fra den enkelte medlemsstat.

3.   Manglende overholdelse af den i stk. 1, litra c), angivne tidsfrist medfører en gradvis, kumulativ nedsættelse af den finansielle støtte med 25 % af det samlede beløb for hver forsinkelse på to uger regnet fra den 15. oktober 2005.

Artikel 8

Omregningskurs for betalingsanmodninger i national valuta

Omregningskursen for betalingsanmodninger i national valuta, der indsendes i måneden »n«, er kursen den 10. dag i måneden »n+1« eller kursen den første forudgående dag, for hvilken man råder over en generel kursnotering.

Artikel 9

Anvendelse

Denne beslutning anvendes fra den 1. oktober 2004.

Artikel 10

Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 22. september 2004.

På Kommissionens vegne

David BYRNE

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 224 af 18.8.1990, s. 19. Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/99/EF (EUT L 325 af 12.12.2003, s. 31).

1

(2)  EUT L 325 af 12.12.2003, s. 1.

2

(3)  EFT L 160 af 26.6.1999, s. 103.

3

(4)  EFT L 349 af 24.12.1998, s. 1.

4

---

BILAG I

Maksimal finansiel støtte fra Fællesskabet til medlemsstaterne

| (EUR) |
| --- |
| Medlemsstat | Beløb |
| Belgien — BE | 42 312 |
| Cypern — CY | 5 412 |
| Danmark — DK | 31 160 |
| Estland — EE | 4 920 |
| Finland — FI | 55 432 |
| Det Forenede Kongerige — UK | 71 504 |
| Frankrig — FR | 81 672 |
| Grækenland — EL | 38 048 |
| Irland — IE | 28 208 |
| Italien — IT | 70 684 |
| Letland — LV | 3 280 |
| Litauen — LT | 3 280 |
| Luxembourg — LU | 3 280 |
| Malta — MT | 3 280 |
| Nederlandene — NL | 77 736 |
| Polen — PL | 72 160 |
| Portugal — PT | 28 208 |
| Slovakiet — SK | 6 560 |
| Slovenien — SI | 17 056 |
| Spanien — ES | 80 360 |
| Sverige — SE | 34 440 |
| Tjekkiet — CZ | 14 760 |
| Tyskland — DE | 87 412 |
| Ungarn — HU | 45 264 |
| Østrig — AT | 59 368 |
| I alt | 965 796 |

(EUR)

Medlemsstat

Beløb

Belgien — BE

42 312

Cypern — CY

5 412

Danmark — DK

31 160

Estland — EE

4 920

Finland — FI

55 432

Det Forenede Kongerige — UK

71 504

Frankrig — FR

81 672

Grækenland — EL

38 048

Irland — IE

28 208

Italien — IT

70 684

Letland — LV

3 280

Litauen — LT

3 280

Luxembourg — LU

3 280

Malta — MT

3 280

Nederlandene — NL

77 736

Polen — PL

72 160

Portugal — PT

28 208

Slovakiet — SK

6 560

Slovenien — SI

17 056

Spanien — ES

80 360

Sverige — SE

34 440

Tjekkiet — CZ

14 760

Tyskland — DE

87 412

Ungarn — HU

45 264

Østrig — AT

59 368

I alt

965 796

---

BILAG II

Attesteret finansielt regnskab for gennemførelsen af en referenceundersøgelse af forekomsten af Salmonella spp. i æglæggerflokke af arten Gallus gallus

Referenceperiode: fra til

Opgørelse over afholdte udgifter til undersøgelsen, som er omfattet af EF-støtte

Nummeret på Kommissionens beslutning om bevilling af finansiel støtte:

| Udgifter i forbindelse med opgaver udført hos/af | Antal prøver | Udgifter til prøver i referenceperioden i alt (national valuta) |
| --- | --- | --- |
| Bakteriologisk påvisning af Salmonella spp. | | |
| Serotypning af Salmonella-isolater | | |

Udgifter i forbindelse med opgaver udført hos/af

Antal prøver

Udgifter til prøver i referenceperioden i alt (national valuta)

Bakteriologisk påvisning af Salmonella spp.

Serotypning af Salmonella-isolater

Støttemodtagerens bekræftelse

VI ATTESTERER, AT:

| — | ovenstående udgifter er påløbet i forbindelse med de i beslutningen fastsatte opgaver, og at de har været nødvendige for en tilfredsstillende udførelse af disse opgaver |
| --- | --- |

—

ovenstående udgifter er påløbet i forbindelse med de i beslutningen fastsatte opgaver, og at de har været nødvendige for en tilfredsstillende udførelse af disse opgaver

| — | alle bilag for udgifterne er til rådighed til revisionsformål. |
| --- | --- |

—

alle bilag for udgifterne er til rådighed til revisionsformål.

Dato:

Den økonomisk ansvarliges navn:

Underskrift:

---

| 30.9.2004 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 303/35 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2004

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 303/35

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 29. september 2004

om indførelse af vaccination som supplement til foranstaltningerne til bekæmpelse af infektioner med lavpatogen aviær influenza i Italien og om særlige foranstaltninger til kontrol af flytninger samt om ophævelse af beslutning 2002/975/EF

(meddelt under nummer K(2004) 3581)

(EØS-relevant tekst)

(2004/666/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets direktiv 89/662/EØF af 11. december 1989 om veterinærkontrol i samhandelen i Fællesskabet med henblik på gennemførelse af det indre marked (1), særlig artikel 9, stk. 4,

under henvisning til Rådets direktiv 90/425/EØF af 26. juni 1990 om veterinærkontrol og zooteknisk kontrol i samhandelen med visse levende dyr og produkter inden for Fællesskabet med henblik på gennemførelse af det indre marked (2), særlig artikel 10, stk. 4,

under henvisning til Rådets direktiv 92/40/EØF af 19. maj 1992 om fællesskabsforanstaltninger til bekæmpelse af aviær influenza (3), særlig artikel 16,

under henvisning til Rådets direktiv 2002/99/EF af 16. december 2002 om dyresundhedsbestemmelser for produktion, tilvirkning, distribution og indførsel af animalske produkter til konsum (4), særlig artikel 13, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I oktober 2002 underrettede Italien Kommissionen om, at der havde været tilfælde af infektioner med lavpatogen aviær influenzavirus af subtype H7N3 i regionerne Veneto og Lombardia, og at sygdommen spredte sig hurtigt. |
| --- | --- |

(1)

I oktober 2002 underrettede Italien Kommissionen om, at der havde været tilfælde af infektioner med lavpatogen aviær influenzavirus af subtype H7N3 i regionerne Veneto og Lombardia, og at sygdommen spredte sig hurtigt.

| (2) | De italienske myndigheder traf omgående foranstaltninger, bl.a. nedslagtning af inficerede fjerkræflokke, med henblik på at bekæmpe spredningen af infektionen. Som en supplerende foranstaltning anmodede de italienske myndigheder endvidere om godkendelse af et program for vaccination mod aviær influenza i mindst 18 måneder med henblik på at undgå yderligere spredning af infektionen. |
| --- | --- |

(2)

De italienske myndigheder traf omgående foranstaltninger, bl.a. nedslagtning af inficerede fjerkræflokke, med henblik på at bekæmpe spredningen af infektionen. Som en supplerende foranstaltning anmodede de italienske myndigheder endvidere om godkendelse af et program for vaccination mod aviær influenza i mindst 18 måneder med henblik på at undgå yderligere spredning af infektionen.

| (3) | Vaccinationsprogrammet blev godkendt ved Kommissionens beslutning 2002/975/EF af 12. december 2002 om indførelse af vaccination som supplement til foranstaltningerne til bekæmpelse af infektioner med lavpatogen aviær influenza i Italien og om særlige foranstaltninger til kontrol af flytninger (5), hvori der fastsattes bestemmelser om vaccination mod aviær influenza i et bestemt geografisk område. Beslutningen omfatter endvidere særlige bekæmpelsesforanstaltninger, f.eks. restriktioner for flytning af levende fjerkræ, rugeæg og konsumæg i forbindelse med samhandel inden for Fællesskabet. |
| --- | --- |

(3)

Vaccinationsprogrammet blev godkendt ved Kommissionens beslutning 2002/975/EF af 12. december 2002 om indførelse af vaccination som supplement til foranstaltningerne til bekæmpelse af infektioner med lavpatogen aviær influenza i Italien og om særlige foranstaltninger til kontrol af flytninger (5), hvori der fastsattes bestemmelser om vaccination mod aviær influenza i et bestemt geografisk område. Beslutningen omfatter endvidere særlige bekæmpelsesforanstaltninger, f.eks. restriktioner for flytning af levende fjerkræ, rugeæg og konsumæg i forbindelse med samhandel inden for Fællesskabet.

| (4) | De resultater af vaccinationsprogrammet, som blev forelagt på flere møder i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, var stort set positive med hensyn til kontrol af sygdommen i vaccinationsområdet. Infektionerne havde dog spredt sig til flere områder, som støder op til vaccinationsområdet. I overensstemmelse med beslutning 2002/975/EF, som ændret ved beslutning 2003/436/EF (6), blev vaccinationsområdet udvidet til at omfatte disse tilstødende områder. |
| --- | --- |

(4)

De resultater af vaccinationsprogrammet, som blev forelagt på flere møder i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, var stort set positive med hensyn til kontrol af sygdommen i vaccinationsområdet. Infektionerne havde dog spredt sig til flere områder, som støder op til vaccinationsområdet. I overensstemmelse med beslutning 2002/975/EF, som ændret ved beslutning 2003/436/EF (6), blev vaccinationsområdet udvidet til at omfatte disse tilstødende områder.

| (5) | Siden slutningen af september 2003 er der ikke konstateret yderligere spredning af aviær influenza af den vilde virussubtype H7N3 under den intensive overvågning i vaccinationsområdet. Derfor har Italien anmodet om tilladelse til at foretage visse ændringer af vaccinationsprogrammet og restriktionerne i forbindelse med samhandel inden for Fællesskabet. Disse ændringer og restriktioner blev således godkendt ved, at beslutning 2002/975/EF ændredes ved beslutning 2004/159/EF. |
| --- | --- |

(5)

Siden slutningen af september 2003 er der ikke konstateret yderligere spredning af aviær influenza af den vilde virussubtype H7N3 under den intensive overvågning i vaccinationsområdet. Derfor har Italien anmodet om tilladelse til at foretage visse ændringer af vaccinationsprogrammet og restriktionerne i forbindelse med samhandel inden for Fællesskabet. Disse ændringer og restriktioner blev således godkendt ved, at beslutning 2002/975/EF ændredes ved beslutning 2004/159/EF.

| (6) | I februar 2004 blev der isoleret en lavpatogen aviær influenzavirusstamme af subtype H5N3 i en andeflok i regionen Lombardia inden for vaccinationsområdet. Ifølge de epidemiologiske undersøgelser er der ikke sket en spredning, men der er risiko for indførelse af aviær influenza af subtype H5. På indeværende tidspunkt er hverken fjerkræ vaccineret mod subtype H7 under den nuværende vaccinationskampagne eller den ikke-vaccinerede fjerkræpopulation beskyttet mod sygdom, som kan være forårsaget af aviær influenza af subtype H5. Derfor har Italien anmodet om tilladelse til at ændre det nuværende vaccinationsprogram med henblik på at tillade vaccination af fjerkræ inden for vaccinationsområdet med en bivalent vaccine, som beskytter mod infektioner med aviær influenza af både subtype H7 og H5, og til at foretage denne form for vaccination under alle omstændigheder indtil den 31. december 2005. |
| --- | --- |

(6)

I februar 2004 blev der isoleret en lavpatogen aviær influenzavirusstamme af subtype H5N3 i en andeflok i regionen Lombardia inden for vaccinationsområdet. Ifølge de epidemiologiske undersøgelser er der ikke sket en spredning, men der er risiko for indførelse af aviær influenza af subtype H5. På indeværende tidspunkt er hverken fjerkræ vaccineret mod subtype H7 under den nuværende vaccinationskampagne eller den ikke-vaccinerede fjerkræpopulation beskyttet mod sygdom, som kan være forårsaget af aviær influenza af subtype H5. Derfor har Italien anmodet om tilladelse til at ændre det nuværende vaccinationsprogram med henblik på at tillade vaccination af fjerkræ inden for vaccinationsområdet med en bivalent vaccine, som beskytter mod infektioner med aviær influenza af både subtype H7 og H5, og til at foretage denne form for vaccination under alle omstændigheder indtil den 31. december 2005.

| (7) | Da beslutning 2002/975/EF allerede er ændret to gange, bør den nu af hensyn til klarheden i fællesskabslovgivningen ophæves og erstattes med nærværende beslutning. |
| --- | --- |

(7)

Da beslutning 2002/975/EF allerede er ændret to gange, bør den nu af hensyn til klarheden i fællesskabslovgivningen ophæves og erstattes med nærværende beslutning.

| (8) | De i denne beslutning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed — |
| --- | --- |

(8)

De i denne beslutning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

1.   Det ændrede vaccinationsprogram mod aviær influenza, som Italien har forelagt for Kommissionen, godkendes og gennemføres i det vaccinationsområde, der er beskrevet i bilag I.

2.   Der foretages intensiv monitorering og overvågning som fastsat i det i stk. 1 omhandlede vaccinationsprogram i det vaccinationsområde, der er beskrevet i bilag I, og i det tilstødende område, der er beskrevet i bilag II.

Artikel 2

Restriktionerne med hensyn til flytning af levende fjerkræ, rugeæg og fersk kød af fjerkræ til, fra og inden for det område, der er beskrevet i bilag I, anvendes som fastsat i det i artikel 1 og følgende artikler omhandlede vaccinationsprogram.

Artikel 3

Fra Italien må der ikke sendes levende fjerkræ og rugeæg, som kommer fra og/eller har oprindelse i fjerkræbedrifter fra det område, som er beskrevet i bilag I.

Artikel 4

I dyresundhedscertifikater, der ledsager sendinger af levende fjerkræ eller rugeæg fra Italien, anføres følgende: »Dyresundhedsbetingelserne for denne sending er i overensstemmelse med beslutning 2004/666/EF«.

Artikel 5

1.   Fersk kød af fjerkræ mærkes i overensstemmelse med bilag II i Rådet direktiv 2002/99/EF og må ikke afsendes fra Italien, hvis det kommer fra:

| a) | fjerkræ vaccineret mod aviær influenza |
| --- | --- |

a)

fjerkræ vaccineret mod aviær influenza

| b) | fjerkræ fra fjerkræflokke, der er testet seropositive for aviær influenza, og som er bestemt til slagtning under officiel kontrol i overensstemmelse med det i artikel 1 omhandlede vaccinationsprogram |
| --- | --- |

b)

fjerkræ fra fjerkræflokke, der er testet seropositive for aviær influenza, og som er bestemt til slagtning under officiel kontrol i overensstemmelse med det i artikel 1 omhandlede vaccinationsprogram

| c) | fjerkræ med oprindelse i bedrifter i en restriktionszone, der er oprettet i overensstemmelse med forskrifterne i det i artikel 1 omhandlede vaccinationsprogram. |
| --- | --- |

c)

fjerkræ med oprindelse i bedrifter i en restriktionszone, der er oprettet i overensstemmelse med forskrifterne i det i artikel 1 omhandlede vaccinationsprogram.

2.   Uanset stk. 1, litra a), mærkes fersk kød fra kalkuner og kyllinger, der er vaccineret mod aviær influenza med en heterolog vaccine af subtype H7N1 og H5N9, ikke i overensstemmelse med bilag II i Rådets direktiv 2002/99/EF, og det ferske kød kan afsendes til andre medlemsstater, hvis det kommer fra kalkun- og kyllingeflokke, der:

| i) | regelmæssigt er blevet kontrolleret og testet for aviær influenza med negativt resultat i henhold til det godkendte vaccinationsprogram, idet kontroldyr undersøges med særlig opmærksomhed.Ved testning af:






  — | vaccinerede dyr anvendes iIFA-prøven |
| --- | --- | --- |

i)

regelmæssigt er blevet kontrolleret og testet for aviær influenza med negativt resultat i henhold til det godkendte vaccinationsprogram, idet kontroldyr undersøges med særlig opmærksomhed.Ved testning af:

—

vaccinerede dyr anvendes iIFA-prøven

| — | kontroldyr anvendes enten Hæmagglutination-Inhibitionstesten (HI), AGID-testen eller ELISA-testen. Hvis det er nødvendigt, kan iIFA-testen dog også anvendes |
| --- | --- |

—

kontroldyr anvendes enten Hæmagglutination-Inhibitionstesten (HI), AGID-testen eller ELISA-testen. Hvis det er nødvendigt, kan iIFA-testen dog også anvendes

| ii) | er blevet klinisk undersøgt af en embedsdyrlæge inden for de sidste 48 timer før pålæsning, idet kontroldyr undersøges med særlig opmærksomhed |
| --- | --- |

ii)

er blevet klinisk undersøgt af en embedsdyrlæge inden for de sidste 48 timer før pålæsning, idet kontroldyr undersøges med særlig opmærksomhed

| iii) | er blevet serologisk testet med negativt resultat på det nationale laboratorium for aviær influenza, idet prøver udtages og testes efter proceduren i bilag III til denne beslutning |
| --- | --- |

iii)

er blevet serologisk testet med negativt resultat på det nationale laboratorium for aviær influenza, idet prøver udtages og testes efter proceduren i bilag III til denne beslutning

| iv) | sendes direkte til et af myndighederne udpeget slagteri og slagtes straks efter ankomsten. Dyrene holdes adskilt fra flokke, som ikke opfylder disse krav. |
| --- | --- |

iv)

sendes direkte til et af myndighederne udpeget slagteri og slagtes straks efter ankomsten. Dyrene holdes adskilt fra flokke, som ikke opfylder disse krav.

3.   Fersk kalkun- og kyllingekød, som opfylder betingelserne i stk. 2, ledsages af det sundhedscertifikat, der er vist i bilag VI til direktiv 71/118/EØF (7), og som i punkt IV (a) indeholder følgende attestering fra embedsdyrlægen:

»Det ovenfor beskrevne kalkunkød/kyllingekød (8) opfylder kravene i beslutning 2004/666/EF.

Artikel 6

Italien sørger for følgende i det vaccinationsområde, der er beskrevet i bilag I:

| a) | Der anvendes kun engangsemballage eller emballage, der effektivt kan vaskes og desinficeres, til indsamling, opbevaring og transport af konsumæg. |
| --- | --- |

a)

Der anvendes kun engangsemballage eller emballage, der effektivt kan vaskes og desinficeres, til indsamling, opbevaring og transport af konsumæg.

| b) | Alle transportmidler, der anvendes til transport af levende fjerkræ, rugeæg, fersk fjerkrækød, konsumæg og fjerkræfoder, skal rengøres og desinficeres umiddelbart før og efter hver transport med desinfektionsmidler i overensstemmelse med de metoder, der er godkendt af myndighederne. |
| --- | --- |

b)

Alle transportmidler, der anvendes til transport af levende fjerkræ, rugeæg, fersk fjerkrækød, konsumæg og fjerkræfoder, skal rengøres og desinficeres umiddelbart før og efter hver transport med desinfektionsmidler i overensstemmelse med de metoder, der er godkendt af myndighederne.

Artikel 7

1.   Italien underretter mindst en dag i forvejen Kommissionen og de øvrige medlemsstater om det tidspunkt, hvor vaccinationsprogrammet med bivalent vaccine påbegyndes.

2.   Bestemmelserne i artikel 2 til 6 håndhæves fra det tidspunkt, hvor vaccinationen påbegyndes.

Artikel 8

1.   Italien forelægger hver sjette måned en rapport for Kommissionen med oplysninger om, hvor effektivt vaccinationsprogrammet i artikel 1 har været.

2.   Denne beslutning, og navnlig den periode, hvor de i artikel 2 til 6 fastsatte flytningsrestriktioner fortsat anvendes, efter at vaccinationsprogrammet er afsluttet, tages op til fornyet behandling.

Artikel 9

Beslutning 2002/975/EF ophæves.

Artikel 10

Denne beslutning anvendes fra den 1. oktober 2004.

Artikel 11

Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 29. september 2004.

På Kommissionens vegne

David BYRNE

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 395 af 30.12.1989, s. 13. Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/41/EF (EUT L 157 af 30.4.2004, s. 33).

1

(2)  EFT L 224 af 18.8.1990, s. 29. Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/33/EF (EFT L 315 af 19.11.2002, s. 14).

2

(3)  EFT L 167 af 22.6.1992, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 806/2003 (EUT L 122 af 16.5.2003, s. 1).

3

(4)  EFT L 18 af 23.1.2003, s. 11.

4

(5)  EFT L 337 af 13.12.2002, s. 87. Senest ændret ved beslutning 2004/159/EF (EUT L 50 af 20.2.2004, s. 63).

5

(6)  EUT L 149 af 17.6.2003, s. 33.

6

(7)  EFT L 55 af 8.3.1971, s. 23. Senest ændret ved direktiv 2004/41/EF.

7

(8)  Det ikke gældende overstreges.«

8

---

BILAG I

VACCINATIONSOMRÅDE

Regionen Veneto

Provinsen Verona

| ALBAREDO D'ADIGE | |
| --- | --- |
| ANGIARI | |
| ARCOLE | |
| BELFIORE | |
| BONAVIGO | |
| BOVOLONE | |
| BUTTAPIETRA | |
| CALDIERO | området syd for motorvej A4 |
| CASALEONE | |
| CASTEL D'AZZANO | |
| CASTELNUOVO DEL GARDA | området syd for motorvej A4 |
| CEREA | |
| COLOGNA VENETA | |
| COLOGNOLA AI COLLI | området syd for motorvej A4 |
| CONCAMARISE | |
| ERBÈ | |
| GAZZO VERONESE | |
| ISOLA DELLA SCALA | |
| ISOLA RIZZA | |
| LAVAGNO | området syd for motorvej A4 |
| MINERBE | |
| MONTEFORTE D'ALPONE | området syd for motorvej A4 |
| MOZZECANE | |
| NOGARA | |
| NOGAROLE ROCCA | |
| OPPEANO | |
| PALÙ | |
| PESCHIERA DEL GARDA | området syd for motorvej A4 |
| POVEGLIANO VERONESE | |
| PRESSANA | |
| RONCO ALL'ADIGE | |
| ROVERCHIARA | |
| ROVEREDO DI GUÀ | |
| SALIZZOLE | |
| SAN BONIFACIO | området syd for motorvej A4 |
| SAN GIOVANNI LUPATOTO | området syd for motorvej A4 |
| SANGUINETTO | |
| SAN MARTINO BUON ALBERGO | området syd for motorvej A4 |
| SAN PIETRO DI MORUBIO | |
| SOAVE | området syd for motorvej A4 |
| SOMMACAMPAGNA | området syd for motorvej A4 |
| SONA | området syd for motorvej A4 |
| SORGÀ | |
| TREVENZUOLO | |
| VALEGGIO SUL MINCIO | |
| VERONA | området syd for motorvej A4 |
| VERONELLA | |
| VIGASIO | |
| VILLAFRANCA DI VERONA | |
| ZEVIO | |
| ZIMELLA | |

ALBAREDO D'ADIGE

ANGIARI

ARCOLE

BELFIORE

BONAVIGO

BOVOLONE

BUTTAPIETRA

CALDIERO

området syd for motorvej A4

CASALEONE

CASTEL D'AZZANO

CASTELNUOVO DEL GARDA

området syd for motorvej A4

CEREA

COLOGNA VENETA

COLOGNOLA AI COLLI

området syd for motorvej A4

CONCAMARISE

ERBÈ

GAZZO VERONESE

ISOLA DELLA SCALA

ISOLA RIZZA

LAVAGNO

området syd for motorvej A4

MINERBE

MONTEFORTE D'ALPONE

området syd for motorvej A4

MOZZECANE

NOGARA

NOGAROLE ROCCA

OPPEANO

PALÙ

PESCHIERA DEL GARDA

området syd for motorvej A4

POVEGLIANO VERONESE

PRESSANA

RONCO ALL'ADIGE

ROVERCHIARA

ROVEREDO DI GUÀ

SALIZZOLE

SAN BONIFACIO

området syd for motorvej A4

SAN GIOVANNI LUPATOTO

området syd for motorvej A4

SANGUINETTO

SAN MARTINO BUON ALBERGO

området syd for motorvej A4

SAN PIETRO DI MORUBIO

SOAVE

området syd for motorvej A4

SOMMACAMPAGNA

området syd for motorvej A4

SONA

området syd for motorvej A4

SORGÀ

TREVENZUOLO

VALEGGIO SUL MINCIO

VERONA

området syd for motorvej A4

VERONELLA

VIGASIO

VILLAFRANCA DI VERONA

ZEVIO

ZIMELLA

Regionen Lombardia

Provinsen Brescia

| ACQUAFREDDA | |
| --- | --- |
| ALFIANELLO | |
| BAGNOLO MELLA | |
| BASSANO BRESCIANO | |
| BORGOSATOLLO | |
| BRESCIA | området syd for motorvej A4 |
| CALCINATO | området syd for motorvej A4 |
| CALVISANO | |
| CAPRIANO DEL COLLE | |
| CARPENEDOLO | |
| CASTENEDOLO | området syd for motorvej A4 |
| CIGOLE | |
| DELLO | |
| DESENZANO DEL GARDA | området syd for motorvej A4 |
| FIESSE | |
| FLERO | |
| GAMBARA | |
| GHEDI | |
| GOTTOLENGO | |
| ISORELLA | |
| LENO | |
| LONATO | området syd for motorvej A4 |
| MANERBIO | |
| MILZANO | |
| MONTICHIARI | |
| MONTIRONE | |
| OFFLAGA | |
| PAVONE DEL MELLA | |
| PONCARALE | |
| PONTEVICO | |
| POZZOLENGO | området syd for motorvej A4 |
| PRALBOINO | |
| QUINZANO D'OGLIO | |
| REMEDELLO | |
| REZZATO | området syd for motorvej A4 |
| SAN GERVASIO BRESCIANO | |
| SAN ZENO NAVIGLIO | |
| SENIGA | |
| VEROLANUOVA | |
| VEROLAVECCHIA | |
| VISANO | |

ACQUAFREDDA

ALFIANELLO

BAGNOLO MELLA

BASSANO BRESCIANO

BORGOSATOLLO

BRESCIA

området syd for motorvej A4

CALCINATO

området syd for motorvej A4

CALVISANO

CAPRIANO DEL COLLE

CARPENEDOLO

CASTENEDOLO

området syd for motorvej A4

CIGOLE

DELLO

DESENZANO DEL GARDA

området syd for motorvej A4

FIESSE

FLERO

GAMBARA

GHEDI

GOTTOLENGO

ISORELLA

LENO

LONATO

området syd for motorvej A4

MANERBIO

MILZANO

MONTICHIARI

MONTIRONE

OFFLAGA

PAVONE DEL MELLA

PONCARALE

PONTEVICO

POZZOLENGO

området syd for motorvej A4

PRALBOINO

QUINZANO D'OGLIO

REMEDELLO

REZZATO

området syd for motorvej A4

SAN GERVASIO BRESCIANO

SAN ZENO NAVIGLIO

SENIGA

VEROLANUOVA

VEROLAVECCHIA

VISANO

Provinsen Mantova

| CASTIGLIONE DELLE STIVIERE | |
| --- | --- |
| CAVRIANA | |
| CERESARA | |
| GOITO | |
| GUIDIZZOLO | |
| MARMIROLO | |
| MEDOLE | |
| MONZAMBANO | |
| PONTI SUL MINCIO | |
| ROVERBELLA | |
| SOLFERINO | |
| VOLTA MANTOVANA | |

CASTIGLIONE DELLE STIVIERE

CAVRIANA

CERESARA

GOITO

GUIDIZZOLO

MARMIROLO

MEDOLE

MONZAMBANO

PONTI SUL MINCIO

ROVERBELLA

SOLFERINO

VOLTA MANTOVANA

---

BILAG II

OMRÅDE, SOM STØDER OP TIL VACCINATIONSOMRÅDET, OG HVOR DER FORETAGES INTENSIV OVERVÅGNING

Regionen Lombardia

Provinsen Bergamo

| ANTEGNATE | |
| --- | --- |
| BAGNATICA | området syd for motorvej A4 |
| BARBATA | |
| BARIANO | |
| BOLGARE | området syd for motorvej A4 |
| CALCINATE | |
| CALCIO | |
| CASTELLI CALEPIO | området syd for motorvej A4 |
| CAVERNAGO | |
| CIVIDATE AL PIANO | |
| COLOGNO AL SERIO | |
| CORTENUOVA | |
| COSTA DI MEZZATE | området syd for motorvej A4 |
| COVO | |
| FARA OLIVANA CON SOLA | |
| FONTANELLA | |
| GHISALBA | |
| GRUMELLO DEL MONTE | området syd for motorvej A4 |
| ISSO | |
| MARTINENGO | |
| MORENGO | |
| MORNICO AL SERIO | |
| PAGAZZANO | |
| PALOSCO | |
| PUMENENGO | |
| ROMANO DI LOMBARDIA | |
| SERIATE | området syd for motorvej A4 |
| TELGATE | området syd for motorvej A4 |
| TORRE PALLAVICINA | |

ANTEGNATE

BAGNATICA

området syd for motorvej A4

BARBATA

BARIANO

BOLGARE

området syd for motorvej A4

CALCINATE

CALCIO

CASTELLI CALEPIO

området syd for motorvej A4

CAVERNAGO

CIVIDATE AL PIANO

COLOGNO AL SERIO

CORTENUOVA

COSTA DI MEZZATE

området syd for motorvej A4

COVO

FARA OLIVANA CON SOLA

FONTANELLA

GHISALBA

GRUMELLO DEL MONTE

området syd for motorvej A4

ISSO

MARTINENGO

MORENGO

MORNICO AL SERIO

PAGAZZANO

PALOSCO

PUMENENGO

ROMANO DI LOMBARDIA

SERIATE

området syd for motorvej A4

TELGATE

området syd for motorvej A4

TORRE PALLAVICINA

Provinsen Brescia

| AZZANO MELLA | |
| --- | --- |
| BARBARIGA | |
| BASSANO BRESCIANO | |
| BERLINGO | |
| BORGO SAN GIACOMO | |
| BRANDICO | |
| CASTEGNATO | området syd for motorvej A4 |
| CASTEL MELLA | |
| CASTELCOVATI | |
| CASTREZZATO | |
| CAZZAGO SAN MARTINO | området syd for motorvej A4 |
| CHIARI | |
| COCCAGLIO | |
| COLOGNE | |
| COMEZZANO-CIZZAGO | |
| CORZANO | |
| ERBUSCO | området syd for motorvej A4 |
| LOGRATO | |
| LONGHENA | |
| MACLODIO | |
| MAIRANO | |
| ORZINUOVI | |
| ORZIVECCHI | |
| OSPITALETTO | området syd for motorvej A4 |
| PALAZZOLO SULL'OGLIO | området syd for motorvej A4 |
| POMPIANO | |
| PONTOGLIO | |
| ROCCAFRANCA | |
| RONCADELLE | området syd for motorvej A4 |
| ROVATO | området syd for motorvej A4 |
| RUDIANO | |
| SAN PAOLO | |
| TORBOLE CASAGLIA | |
| TRAVAGLIATO | |
| TRENZANO | |
| URAGO D'OGLIO | |
| VILLACHIARA | |

AZZANO MELLA

BARBARIGA

BASSANO BRESCIANO

BERLINGO

BORGO SAN GIACOMO

BRANDICO

CASTEGNATO

området syd for motorvej A4

CASTEL MELLA

CASTELCOVATI

CASTREZZATO

CAZZAGO SAN MARTINO

området syd for motorvej A4

CHIARI

COCCAGLIO

COLOGNE

COMEZZANO-CIZZAGO

CORZANO

ERBUSCO

området syd for motorvej A4

LOGRATO

LONGHENA

MACLODIO

MAIRANO

ORZINUOVI

ORZIVECCHI

OSPITALETTO

området syd for motorvej A4

PALAZZOLO SULL'OGLIO

området syd for motorvej A4

POMPIANO

PONTOGLIO

ROCCAFRANCA

RONCADELLE

området syd for motorvej A4

ROVATO

området syd for motorvej A4

RUDIANO

SAN PAOLO

TORBOLE CASAGLIA

TRAVAGLIATO

TRENZANO

URAGO D'OGLIO

VILLACHIARA

Provinsen Cremona

| CAMISANO | |
| --- | --- |
| CASALE CREMASCO-VIDOLASCO | |
| CASALETTO DI SOPRA | |
| CASTEL GABBIANO | |
| SONCINO | |

CAMISANO

CASALE CREMASCO-VIDOLASCO

CASALETTO DI SOPRA

CASTEL GABBIANO

SONCINO

Provinsen Mantova

| ACQUANEGRA SUL CHIESE | |
| --- | --- |
| ASOLA | |
| BIGARELLO | |
| CANNETO SULL'OGLIO | |
| CASALMORO | |
| CASALOLDO | |
| CASALROMANO | |
| CASTEL D'ARIO | |
| CASTEL GOFFREDO | |
| CASTELBELFORTE | |
| GAZOLDO DEGLI IPPOLITI | |
| MARIANA MANTOVANA | |
| PIUBEGA | |
| PORTO MANTOVANO | |
| REDONDESCO | |
| RODIGO | |
| RONCOFERRARO | |
| SAN GIORGIO DI MANTOVA | |
| VILLIMPENTA | |

ACQUANEGRA SUL CHIESE

ASOLA

BIGARELLO

CANNETO SULL'OGLIO

CASALMORO

CASALOLDO

CASALROMANO

CASTEL D'ARIO

CASTEL GOFFREDO

CASTELBELFORTE

GAZOLDO DEGLI IPPOLITI

MARIANA MANTOVANA

PIUBEGA

PORTO MANTOVANO

REDONDESCO

RODIGO

RONCOFERRARO

SAN GIORGIO DI MANTOVA

VILLIMPENTA

Regionen Veneto

Provinsen Padova

| CARCERI | |
| --- | --- |
| CASALE DI SCODOSIA | |
| ESTE | |
| LOZZO ATESTINO | |
| MEGLIADINO SAN FIDENZIO | |
| MEGLIADINO SAN VITALE | |
| MONTAGNANA | |
| OSPEDALETTO EUGANEO | |
| PONSO | |
| SALETTO | |
| SANTA MARGHERITA D’ADIGE | |
| URBANA | |

CARCERI

CASALE DI SCODOSIA

ESTE

LOZZO ATESTINO

MEGLIADINO SAN FIDENZIO

MEGLIADINO SAN VITALE

MONTAGNANA

OSPEDALETTO EUGANEO

PONSO

SALETTO

SANTA MARGHERITA D’ADIGE

URBANA

Provinsen Verona

| BEVILACQUA | |
| --- | --- |
| BOSCHI SANT'ANNA | |
| BUSSOLENGO | |
| PESCANTINA | |
| SOMMACAMPAGNA | området nord for motorvej A4 |
| SONA | området nord for motorvej A4 |

BEVILACQUA

BOSCHI SANT'ANNA

BUSSOLENGO

PESCANTINA

SOMMACAMPAGNA

området nord for motorvej A4

SONA

området nord for motorvej A4

Provinsen Vicenza

| AGUGLIARO | |
| --- | --- |
| ALBETTONE | |
| ALONTE | |
| ASIGLIANO VENETO | |
| BARBARANO VICENTINO | |
| CAMPIGLIA DEI BERICI | |
| CASTEGNERO | |
| LONIGO | |
| MONTEGALDA | |
| MONTEGALDELLA | |
| MOSSANO | |
| NANTO | |
| NOVENTA VICENTINA | |
| ORGIANO | |
| POIANA MAGGIORE | |
| SAN GERMANO DEI BERICI | |
| SOSSANO | |
| VILLAGA | |

AGUGLIARO

ALBETTONE

ALONTE

ASIGLIANO VENETO

BARBARANO VICENTINO

CAMPIGLIA DEI BERICI

CASTEGNERO

LONIGO

MONTEGALDA

MONTEGALDELLA

MOSSANO

NANTO

NOVENTA VICENTINA

ORGIANO

POIANA MAGGIORE

SAN GERMANO DEI BERICI

SOSSANO

VILLAGA

---

BILAG III

PRØVEUDTAGNINGS- OG TESTPROCEDURE

1)   Indledning og generel anvendelse

Den udviklede indirekte Immunofluorescens Assay (iIFA-test) anvendes til at skelne mellem kalkuner og kyllinger, som er vaccineret med en inaktiveret influenzavaccine, og kalkuner og kyllinger, som er naturligt inficeret med en vild virusstamme, i forbindelse med en »DIVA« (Differentiating Infected from Vaccinated Animals) vaccinationsstrategi med anvendelse af en heterolog subtypevaccine fra den vilde virussubtype.

2)   Anvendelse af testen ved afsendelse af fersk kalkun- og kyllingekød fra vaccinationsområdet i Italien til medlemsstaterne

Kød fra kalkun- og kyllingeflokke, der er vaccineret mod aviær influenza, kan afsendes til andre medlemsstater, forudsat at alle fuglene holdes i én bygning, at en embedsdyrlæge har taget blodprøver inden for de sidste syv dage før slagtningen fra mindst 10 vaccinerede kalkuner eller kyllinger bestemt til slagtning. Hvis fjerkræ holdes i mere end én gruppe eller bygning, udtages der dog prøver fra mindst 20 vaccinerede fugle, der er udvalgt tilfældigt blandt alle grupper eller bygninger på bedriften.

---