# Euroopa Liidu L 223/24.

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 223 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 47. köide24. juuni 2004 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 223

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

47. köide24. juuni 2004

---

| Sisukord | | I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1150/2004, 23. juuni 2004, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1151/2004, 23. juuni 2004, mis käsitleb impordilitsentside andmist määrusega (EÜ) nr 1077/2004 avatud autonoomse tariifikvoodi alusel imporditava küüslaugu jaoks | 3 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1152/2004, 23. juuni 2004, millega süsteemi A1 raames kehtestatakse eksporditoetused pähklitelt (kooritud mandlid, kooritud ja koorimata sarapuupähklid, koorimata kreeka pähklid) | 4 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1153/2004, 23. juuni 2004, millega kehtestatakse A 1 ja B süsteemide raames puu- ja köögivilja eksporditoetused (tomatid, apelsinid, lauaviinamarjad, õunad ja virsikud) | 6 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1154/2004, 23. juuni 2004, millega määratakse kindlaks töödeldud puu- ja köögiviljasaaduste (lühiajaliseks säilitamiseks konserveeritud kirsid, kooritud tomatid, konserveeritud kirsid, sarapuupähklitooted, teatavad apelsinimahlad), v.a suhkrulisandiga toodete puhul makstavad eksporditoetused | 9 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1155/2004, 23. juuni 2004, roosuhkru impordilitsentside andmise kohta teatavate tariifikvootide ja sooduslepingute alusel | 11 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1156/2004, 23. juuni 2004, süsteemi A3 ekspordilitsentside väljaandmise kohta puu- ja köögiviljasektoris (tomatid, apelsinid ja õunad) | 15 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1157/2004, 23. juuni 2004, millega kehtestatakse riisisektori imporditollimaksud | 17 |

Sisukord

I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1150/2004, 23. juuni 2004, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1151/2004, 23. juuni 2004, mis käsitleb impordilitsentside andmist määrusega (EÜ) nr 1077/2004 avatud autonoomse tariifikvoodi alusel imporditava küüslaugu jaoks

3

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1152/2004, 23. juuni 2004, millega süsteemi A1 raames kehtestatakse eksporditoetused pähklitelt (kooritud mandlid, kooritud ja koorimata sarapuupähklid, koorimata kreeka pähklid)

4

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1153/2004, 23. juuni 2004, millega kehtestatakse A 1 ja B süsteemide raames puu- ja köögivilja eksporditoetused (tomatid, apelsinid, lauaviinamarjad, õunad ja virsikud)

6

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1154/2004, 23. juuni 2004, millega määratakse kindlaks töödeldud puu- ja köögiviljasaaduste (lühiajaliseks säilitamiseks konserveeritud kirsid, kooritud tomatid, konserveeritud kirsid, sarapuupähklitooted, teatavad apelsinimahlad), v.a suhkrulisandiga toodete puhul makstavad eksporditoetused

9

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1155/2004, 23. juuni 2004, roosuhkru impordilitsentside andmise kohta teatavate tariifikvootide ja sooduslepingute alusel

11

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1156/2004, 23. juuni 2004, süsteemi A3 ekspordilitsentside väljaandmise kohta puu- ja köögiviljasektoris (tomatid, apelsinid ja õunad)

15

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1157/2004, 23. juuni 2004, millega kehtestatakse riisisektori imporditollimaksud

17

| | | II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | Nõukogu |
| | * | 2004/519/EÜ:Nõukogu otsus, 14. juuni 2004, millega sätestatakse Albaania Euroopa partnerluse põhimõtted, prioriteedid ja tingimused | 20 |

II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Nõukogu

*

2004/519/EÜ:Nõukogu otsus, 14. juuni 2004, millega sätestatakse Albaania Euroopa partnerluse põhimõtted, prioriteedid ja tingimused

20

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

| 24.6.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 223/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.6.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 223/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1150/2004,

23. juuni 2004,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 24. juunil 2004.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. juuni 2004

Komisjoni nimel

põllumajanduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1947/2002 (EÜT L 299, 1.11.2002, lk 17).

1

---

LISA

Komisjoni 23. juuni 2004. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | 052 | 62,9 |
| 999 | 62,9 |
| 0707 00 05 | 052 | 104,1 |
| 999 | 104,1 |
| 0709 90 70 | 052 | 88,0 |
| 999 | 88,0 |
| 0805 50 10 | 388 | 66,3 |
| 508 | 51,4 |
| 528 | 55,9 |
| 999 | 57,9 |
| 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 | 388 | 77,7 |
| 400 | 112,6 |
| 404 | 82,4 |
| 508 | 61,5 |
| 512 | 73,8 |
| 524 | 65,1 |
| 528 | 71,7 |
| 720 | 63,2 |
| 804 | 97,3 |
| 999 | 78,4 |
| 0809 10 00 | 052 | 291,0 |
| 624 | 203,0 |
| 999 | 247,0 |
| 0809 20 95 | 052 | 371,7 |
| 068 | 148,4 |
| 400 | 369,0 |
| 616 | 190,1 |
| 999 | 269,8 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | 052 | 155,1 |
| 624 | 151,6 |
| 999 | 153,4 |
| 0809 40 05 | 052 | 102,5 |
| 624 | 207,9 |
| 999 | 155,2 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

052

62,9

999

62,9

0707 00 05

052

104,1

999

104,1

0709 90 70

052

88,0

999

88,0

0805 50 10

388

66,3

508

51,4

528

55,9

999

57,9

0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90

388

77,7

400

112,6

404

82,4

508

61,5

512

73,8

524

65,1

528

71,7

720

63,2

804

97,3

999

78,4

0809 10 00

052

291,0

624

203,0

999

247,0

0809 20 95

052

371,7

068

148,4

400

369,0

616

190,1

999

269,8

0809 30 10, 0809 30 90

052

155,1

624

151,6

999

153,4

0809 40 05

052

102,5

624

207,9

999

155,2

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11). Kood 999 tähistab “muud päritolu”.

---

| 24.6.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 223/3 |
| --- | --- | --- | --- |

24.6.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 223/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1151/2004,

23. juuni 2004,

mis käsitleb impordilitsentside andmist määrusega (EÜ) nr 1077/2004 avatud autonoomse tariifikvoodi alusel imporditava küüslaugu jaoks

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2004. aasta määrust (EÜ) nr 1077/2004, millega avatakse autonoomne tariifikvoot küüslaugu jaoks ja sätestatakse selle haldamine, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| | |
| --- | --- |

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Impordilitsentsid, mida senised importijad on taotlenud määruse (EÜ) nr 1077/2004 artikli 4 lõike 1 alusel ja mida käsitlevad taotlused on liikmesriigid komisjonile esitanud 17. ja 18. juunil 2004. aastal antakse välja 3,143 % ulatuses taotletud kogusest.

2.   Impordilitsentsid, mida uued importijad on taotlenud määruse (EÜ) nr 1077/2004 artikli 4 lõike 1 alusel ja mida käsitlevad taotlused on liikmesriigid komisjonile esitanud 17. ja 18. juunil 2004. aastal antakse välja 1,061 % ulatuses taotletud kogusest.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 24. juunil 2004 aastal.

Käesolevat määrust kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2004.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. juuni 2004

Komisjoni nimel

põllumajanduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 203, 8.6.2004, lk 7.

1

---

| 24.6.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 223/4 |
| --- | --- | --- | --- |

24.6.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 223/4

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1152/2004,

23. juuni 2004,

millega süsteemi A1 raames kehtestatakse eksporditoetused pähklitelt (kooritud mandlid, kooritud ja koorimata sarapuupähklid, koorimata kreeka pähklid)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

Hvõttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 28. oktoobri 1996. aasta määrust (EÜ) nr 2200/96 puu- ja köögiviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 35 lõike 3 kolmandat lõiget,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruses (EÜ) nr 1961/2001, (2) on sätestatud puu- ja köögivilja eksporditoetuste üksikasjalikud rakenduseeskirjad. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruses (EÜ) nr 1961/2001, (2) on sätestatud puu- ja köögivilja eksporditoetuste üksikasjalikud rakenduseeskirjad.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 35 lõike 1 kohaselt võib selles artiklis loetletud toodetele ühendusest eksportimisel määrata eksporditoetust määral, mis on vajalik nende toodete majanduslikult oluliste koguste eksportimiseks, võttes arvesse asutamislepingu artikli 300 kohaselt sõlmitud kokkulepetest tulenevaid piiranguid. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 35 lõike 1 kohaselt võib selles artiklis loetletud toodetele ühendusest eksportimisel määrata eksporditoetust määral, mis on vajalik nende toodete majanduslikult oluliste koguste eksportimiseks, võttes arvesse asutamislepingu artikli 300 kohaselt sõlmitud kokkulepetest tulenevaid piiranguid.

| (3) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 35 lõikele 2 tuleks hoolitseda selle eest, et ei häiritaks varasema eksporditoetuste korra tulemusel kujunenud kaubavoogude kulgu. Seetõttu ning seoses puu- ja juurviljaekspordi hooajalise iseloomuga tuleks komisjoni määrusega (EMÜ) nr 3846/87, (3) eksporditoetuste jaoks kehtestatud toodete nomenklatuuri alusel kindlaks määrata igale tootele ettenähtud kogused. Need kogused tuleb jaotada iga asjaomase toote säilivust arvestades. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 35 lõikele 2 tuleks hoolitseda selle eest, et ei häiritaks varasema eksporditoetuste korra tulemusel kujunenud kaubavoogude kulgu. Seetõttu ning seoses puu- ja juurviljaekspordi hooajalise iseloomuga tuleks komisjoni määrusega (EMÜ) nr 3846/87, (3) eksporditoetuste jaoks kehtestatud toodete nomenklatuuri alusel kindlaks määrata igale tootele ettenähtud kogused. Need kogused tuleb jaotada iga asjaomase toote säilivust arvestades.

| (4) | Määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 35 lõikes 4 on sätestatud, et toetuste kehtestamisel tuleb ühelt poolt arvesse võtta hetkeolukorda ning turusuundumusi puu- ja köögivilja hindade ja nende kättesaadavuse osas ühenduse turul ning teiselt poolt puu- ja köögivilja hindu rahvusvahelises kaubanduses. Arvesse tuleb võtta ka turustamis- ja transpordikulusid ning kavandatava ekspordi majanduslikku aspekti. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 35 lõikes 4 on sätestatud, et toetuste kehtestamisel tuleb ühelt poolt arvesse võtta hetkeolukorda ning turusuundumusi puu- ja köögivilja hindade ja nende kättesaadavuse osas ühenduse turul ning teiselt poolt puu- ja köögivilja hindu rahvusvahelises kaubanduses. Arvesse tuleb võtta ka turustamis- ja transpordikulusid ning kavandatava ekspordi majanduslikku aspekti.

| (5) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 35 lõikele 5 võetakse ühenduse turul hindade määramisel aluseks hinnad, mis on ekspordi seisukohast kõige soodsamad. |
| --- | --- |

(5)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 35 lõikele 5 võetakse ühenduse turul hindade määramisel aluseks hinnad, mis on ekspordi seisukohast kõige soodsamad.

| (6) | Rahvusvahelise kaubanduse olukord ja eritingimused teatavatel turgudel võivad mõnede toodete puhul nõuda eri toetusmäärade kehtestamist vastavalt toote sihtkohale. |
| --- | --- |

(6)

Rahvusvahelise kaubanduse olukord ja eritingimused teatavatel turgudel võivad mõnede toodete puhul nõuda eri toetusmäärade kehtestamist vastavalt toote sihtkohale.

| (7) | Kooritud mandlite, koorimata sarapuupähklite ning koorimata kreeka pähklite ekspordikogused võivad praegu olla majanduslikult olulised. |
| --- | --- |

(7)

Kooritud mandlite, koorimata sarapuupähklite ning koorimata kreeka pähklite ekspordikogused võivad praegu olla majanduslikult olulised.

| (8) | Kuna pähkleid on suhteliselt lihtne ladustada, võib eksporditoetusi määrata pikemaks ajaks. |
| --- | --- |

(8)

Kuna pähkleid on suhteliselt lihtne ladustada, võib eksporditoetusi määrata pikemaks ajaks.

| (9) | Pidades silmas olemasolevate ressursside kõige tõhusamat kasutamist ja ühenduse ekspordi struktuuri, on asjakohane pähklite eksporditoetused kindlaks määrata vastavalt süsteemile A1. |
| --- | --- |

(9)

Pidades silmas olemasolevate ressursside kõige tõhusamat kasutamist ja ühenduse ekspordi struktuuri, on asjakohane pähklite eksporditoetused kindlaks määrata vastavalt süsteemile A1.

| (10) | Käesoleva määruses sätestatud meetmed on kooskõlas värske puu- ja köögivilja turu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva määruses sätestatud meetmed on kooskõlas värske puu- ja köögivilja turu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Pähklite eksporditoetuse määrad, litsentsitaotluste esitamise tähtajad ning ettenähtud kogused määratakse kindlaks käesoleva määruse lisas.

2.   Komisjoni määruse (EÜ) nr 1291/2000, (4) artiklis 16 osutatud toiduabiks väljaantud litsentsidega hõlmatud koguseid ei võeta arvesse käesoleva määruse lisas esitatud koguste arvestamisel.

3.   Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1961/2001 artikli 5 lõike 6 kohaldamist, on süsteemi A1 litsentside kehtivusaeg kolm kuud.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 24. juunil 2004.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. juuni 2004

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Franz FISCHLER

---

(1)  EÜT L 297, 21.11.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 47/2003 (EÜT L 7, 11.1.2003, lk 64).

1

(2)  EÜT L 268, 9.10.2001, lk 8. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 498/2004 (EÜT L 80, 18.3.2004, lk 20).

2

(3)  EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2180/2003 (EÜT L 335, 22.12.2003, lk 1).

3

(4)  EÜT L 152, 24.6.2000, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 636/2004 (ELT L 100, 6.4.2004, lk 25).

4

---

LISA

komisjoni 23. juuni 2004. aasta määrusele, millega kehtestatakse pähklite eksporditoetused (süsteem A1)

Litsentsitaotlusi võetakse vastu 24. juuni 2004 kuni 7. jaanuar 2005.

| Tootekood (1) | Sihtkoht (2) | Toetuse määr
  (euro/netokaalu tonn) | Kavandatav kogus
  (tonnides) |
| --- | --- | --- | --- |
| 0802 12 90 9000 | A00 | 45 | 1 426 |
| 0802 21 00 9000 | A00 | 53 | 569 |
| 0802 22 00 9000 | A00 | 103 | 3 929 |
| 0802 31 00 9000 | A00 | 66 | 588 |

Tootekood (1)

Sihtkoht (2)

Toetuse määr

(euro/netokaalu tonn)

Kavandatav kogus

(tonnides)

0802 12 90 9000

A00

45

1 426

0802 21 00 9000

A00

53

569

0802 22 00 9000

A00

103

3 929

0802 31 00 9000

A00

66

588

---

(1)  Tootekoodid on sätestatud komisjoni määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

(2)  A-rea sihtkohakoodid on sätestatud määruse (EMÜ) nr 3846/87 II lisas. Numbrilised sihtkohakoodid on sätestatud määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11).

---

| 24.6.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 223/6 |
| --- | --- | --- | --- |

24.6.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 223/6

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1153/2004,

23. juuni 2004,

millega kehtestatakse A 1 ja B süsteemide raames puu- ja köögivilja eksporditoetused (tomatid, apelsinid, lauaviinamarjad, õunad ja virsikud)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 28. oktoobri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 2200/96 puu- ja köögiviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 35 lõike 3 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruses (EÜ) nr 1961/2001, (2) on sätestatud puu- ja köögivilja eksporditoetuste üksikasjalikud eeskirjad. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruses (EÜ) nr 1961/2001, (2) on sätestatud puu- ja köögivilja eksporditoetuste üksikasjalikud eeskirjad.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 35 lõikes 1 on sätestatud, et määral, mis on vajalik majanduslikult oluliste koguste eksportimiseks, võib ühenduse poolt eksporditavate toodete eest anda eksporditoetusi, võttes arvesse asutamislepingu artikli 300 alusel sõlmitud lepingutest tulenevaid piiranguid. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 35 lõikes 1 on sätestatud, et määral, mis on vajalik majanduslikult oluliste koguste eksportimiseks, võib ühenduse poolt eksporditavate toodete eest anda eksporditoetusi, võttes arvesse asutamislepingu artikli 300 alusel sõlmitud lepingutest tulenevaid piiranguid.

| (3) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 35 lõikele 2 tuleks tagada, et ei häirita eksporditoetuste korra raames varem eksisteerinud kaubavoogusid. Seepärast ning puu- ja köögivilja ekspordi hooajalise iseloomu tõttu tuleks kehtestada iga toote puhul kavandatavad kogused, võttes arvesse komisjoni määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (3) kehtestatud põllumajandustoodete nomenklatuuri eksporditoetuste jaoks. Need kogused tuleb jaotada, võttes arvesse asjaomaste toodete riknemisohtu. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 35 lõikele 2 tuleks tagada, et ei häirita eksporditoetuste korra raames varem eksisteerinud kaubavoogusid. Seepärast ning puu- ja köögivilja ekspordi hooajalise iseloomu tõttu tuleks kehtestada iga toote puhul kavandatavad kogused, võttes arvesse komisjoni määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (3) kehtestatud põllumajandustoodete nomenklatuuri eksporditoetuste jaoks. Need kogused tuleb jaotada, võttes arvesse asjaomaste toodete riknemisohtu.

| (4) | Määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 35 lõikes 4 on sätestatud, et toetused tuleb kehtestada, võttes arvesse hetkeolukorda ja arengusuundi seoses puu- ja köögivilja hindade ja kättesaadavusega ühenduse turul ühelt poolt ning puu- ja köögivilja hindadega rahvusvahelises kaubanduses teiselt poolt. Arvesse tuleb võtta ka turustus- ja transpordikulusid ning kavandatava ekspordi majandusaspekti. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 35 lõikes 4 on sätestatud, et toetused tuleb kehtestada, võttes arvesse hetkeolukorda ja arengusuundi seoses puu- ja köögivilja hindade ja kättesaadavusega ühenduse turul ühelt poolt ning puu- ja köögivilja hindadega rahvusvahelises kaubanduses teiselt poolt. Arvesse tuleb võtta ka turustus- ja transpordikulusid ning kavandatava ekspordi majandusaspekti.

| (5) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 35 lõikele 5 tuleb ühenduse turu hinnad määrata kindlaks, võttes arvesse hindu, mis on ekspordi seisukohast kõige soodsamad. |
| --- | --- |

(5)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 35 lõikele 5 tuleb ühenduse turu hinnad määrata kindlaks, võttes arvesse hindu, mis on ekspordi seisukohast kõige soodsamad.

| (6) | Olukord rahvusvahelises kaubanduses või teatavate turgude erinõudmised võivad nõuda toetuse muutmist vastavalt asjaomase toote sihtkohale. |
| --- | --- |

(6)

Olukord rahvusvahelises kaubanduses või teatavate turgude erinõudmised võivad nõuda toetuse muutmist vastavalt asjaomase toote sihtkohale.

| (7) | Ekstraklassi, I ja II klassi ühiste kvaliteedistandarditega tomateid, apelsine, lauaviinamarju, õunu ja virsikuid võib praegu eksportida majanduslikult olulistes kogustes. |
| --- | --- |

(7)

Ekstraklassi, I ja II klassi ühiste kvaliteedistandarditega tomateid, apelsine, lauaviinamarju, õunu ja virsikuid võib praegu eksportida majanduslikult olulistes kogustes.

| (8) | Olemasolevate vahendite võimalikult tõhusaks kasutamiseks ning ühenduse ekspordi struktuuri silmas pidades tuleks eksporditoetused kehtestada süsteemide A1 ja B raames. |
| --- | --- |

(8)

Olemasolevate vahendite võimalikult tõhusaks kasutamiseks ning ühenduse ekspordi struktuuri silmas pidades tuleks eksporditoetused kehtestada süsteemide A1 ja B raames.

| (9) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskōlas värske puu- ja köögivilja korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskōlas värske puu- ja köögivilja korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   A1 süsteemi puhul on toetusemäärad, toetuse taotlemise tähtaeg ja asjaomaste toodete kavandatavad kogused kehtestatud käesoleva määruse lisas.

Süsteemi B puhul on soovituslikud toetusemäärad, litsentsi taotlemise tähtaeg ja asjaomaste toodete kavandatavad kogused kehtestatud käesoleva määruse lisas.

2.   Komisjoni määruse (EÜ) nr 1291/2000 (4) artiklis 16 osutatud toiduabiks väljaantud litsentsidega hõlmatud koguseid ei võeta arvesse käesoleva määruse lisas esitatud toetuse saamise tingimustele vastavate koguste puhul.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 24. juunil 2004.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. juuni 2004

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Franz FISCHLER

---

(1)  EÜT L 297, 21.11.1996, lk 1, viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 47/2002 (EÜT L 7, 11.1.2003, lk 64).

1

(2)  EÜT L 268, 9.10.2001, lk 8, viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1176/2002 (EÜT L 170, 29.6.2002, lk 69).

2

(3)  EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1, viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2180/2003 (ELT L 335, 22.12.2003, lk 1).

3

(4)  EÜT L 152, 24.6.2000, lk 1, viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 636/2004 (ELT L 100, 6.4.2004, lk 25).

4

---

LISA

komisjoni 23. juuni 2004. aasta määrusele, millega kehtestatakse puu- ja köögivilja eksporditoetused (tomatid, apelsinid, lauaviinamarjad, õunad ja virsikud)

| Tootekood (1) | Sihtkoht (2) | Süsteem A1
  Toetuse taotlemise tähtaeg: 24.6.2004–9.9.2004 | Süsteem B
  Litsentsitaotluste esitamise tähtaeg: 1.7.2004–16.9.2004 |
| --- | --- | --- | --- |
| Toetuse määr
  (euro/netokaalu) | Kavandatav kogus
  (tonnides) | Soovituslik toetuse määr
  (euro/netokaalu) | Kavandatav kogus
  (tonnides) |
| 0702 00 00 9100 | F08 | 30 | | 30 | 3 747 |
| 0805 10 10 9100
  0805 10 30 9100
  0805 10 50 9100 | A00 | 25 | | 25 | 1 229 |
| 0806 10 10 9100 | A00 | 19 | | 19 | 13 255 |
| 0808 10 20 9100
  0808 10 50 9100
  0808 10 90 9100 | F04, F09 | 30 | | 30 | 5 158 |
| 0808 30 10 9100
  0809 30 90 9100 | F03 | 13 | | 13 | 19 415 |

Tootekood (1)

Sihtkoht (2)

Süsteem A1

Toetuse taotlemise tähtaeg: 24.6.2004–9.9.2004

Süsteem B

Litsentsitaotluste esitamise tähtaeg: 1.7.2004–16.9.2004

Toetuse määr

(euro/netokaalu)

Kavandatav kogus

(tonnides)

Soovituslik toetuse määr

(euro/netokaalu)

Kavandatav kogus

(tonnides)

0702 00 00 9100

F08

30

30

3 747

0805 10 10 9100

0805 10 30 9100

0805 10 50 9100

A00

25

25

1 229

0806 10 10 9100

A00

19

19

13 255

0808 10 20 9100

0808 10 50 9100

0808 10 90 9100

F04, F09

30

30

5 158

0808 30 10 9100

0809 30 90 9100

F03

13

13

19 415

---

(1)  Tootekoodid on sätestatud komisjoni määruses (EMÜ) nr 3846/87EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

(2)  A-rea sihtkohakoodid on sätestatud määruse (EMÜ) nr 3846/87 II lisas.

Numbrilised sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 2081/2003 (EÜT L 313, 28.11.2003, lk 11).

Muud sihtkohad on määratletud järgmiselt:

| F03 | : | kõik sihtkohad, välja arvatud Šveits; |
| --- | --- | --- |
| F04 | : | Hongkong, Singapur, Malaisia, Sri Lanka, Indoneesia, Tai, Taiwan, Paapua Uus-Guinea, Laos, Kambodža, Vietnam, Jaapan, Uruguay, Paraguay, Argentina, Mehhiko, Costa Rica; |
| F08 | : | kõik sihtkohad, välja arvatud Bulgaaria; |
| F09 | : | järgmised sihtkohad:






  — | Norra, Island, Gröönimaa, Fääri saared, Rumeenia, Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Serbia ja Montenegro, Armeenia, Aserbaidžaan, Valgevene, Gruusia, Kasahstan, Kõrgõzstan, Moldova, Venemaa, Tadžikistan, Türkmenistan, Usbekistan, Ukraina, Saudi Araabia, Bahrein, Katar, Omaan, Araabia Ühendemiraadid (Abu Dhabi, Dubai, Sharjah, Ajman, Umm al-Qaywayn, Ra's al Khaymah ja Fujayrah), Kuveit, Jeemen, Süüria, Iraan, Jordaania, Boliivia, Brasiilia, Venezuela, Peruu, Panama, Ecuador ja Colombia; |

F03

:

kõik sihtkohad, välja arvatud Šveits;

F04

:

Hongkong, Singapur, Malaisia, Sri Lanka, Indoneesia, Tai, Taiwan, Paapua Uus-Guinea, Laos, Kambodža, Vietnam, Jaapan, Uruguay, Paraguay, Argentina, Mehhiko, Costa Rica;

F08

:

kõik sihtkohad, välja arvatud Bulgaaria;

F09

:

järgmised sihtkohad:

—

Norra, Island, Gröönimaa, Fääri saared, Rumeenia, Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Serbia ja Montenegro, Armeenia, Aserbaidžaan, Valgevene, Gruusia, Kasahstan, Kõrgõzstan, Moldova, Venemaa, Tadžikistan, Türkmenistan, Usbekistan, Ukraina, Saudi Araabia, Bahrein, Katar, Omaan, Araabia Ühendemiraadid (Abu Dhabi, Dubai, Sharjah, Ajman, Umm al-Qaywayn, Ra's al Khaymah ja Fujayrah), Kuveit, Jeemen, Süüria, Iraan, Jordaania, Boliivia, Brasiilia, Venezuela, Peruu, Panama, Ecuador ja Colombia;

| — | Aafrika riigid ja territooriumid, välja arvatud Lõuna-Aafrika Vabariik; |
| --- | --- |

—

Aafrika riigid ja territooriumid, välja arvatud Lõuna-Aafrika Vabariik;

| — | komisjoni määruse (EÜ) nr 800/1999 (EÜT L 102, 17.4.1999, lk 11) artiklis 36 määratletud sihtkohad. |
| --- | --- |

—

komisjoni määruse (EÜ) nr 800/1999 (EÜT L 102, 17.4.1999, lk 11) artiklis 36 määratletud sihtkohad.

---

| 24.6.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 223/9 |
| --- | --- | --- | --- |

24.6.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 223/9

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1154/2004,

23. juuni 2004,

millega määratakse kindlaks töödeldud puu- ja köögiviljasaaduste (lühiajaliseks säilitamiseks konserveeritud kirsid, kooritud tomatid, konserveeritud kirsid, sarapuupähklitooted, teatavad apelsinimahlad), v.a suhkrulisandiga toodete puhul makstavad eksporditoetused

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 28. oktoobri 1996. aasta määrust (EÜ) nr 2201/96 töödeldud puu- ja köögiviljasaaduste turu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 16 lõike 3 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruses (EÜ) nr 1429/95, (2) on sätestatud töödeldud puu- ja köögiviljasaaduste (välja arvatud suhkrulisandiga tooted) eksporditoetuste üksikasjalikud rakenduseeskirjad. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruses (EÜ) nr 1429/95, (2) on sätestatud töödeldud puu- ja köögiviljasaaduste (välja arvatud suhkrulisandiga tooted) eksporditoetuste üksikasjalikud rakenduseeskirjad.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 2201/96 artikli 16 lõike 1 sätestatakse, et sel määral, mis on vajalik kõnealuse määruse artikli 1 lõike 2 punktis a nimetatud toodete majanduslikult oluliste koguste eksportimiseks, võib nendelt toodetelt maksta eksporditoetust, võttes seejuures arvesse kooskõlas asutamislepingu artikliga 300 sõlmitud kokkulepetest tulenevaid piiranguid. Määruse (EÜ) nr 2201/96 artikli 18 lõikega 4 nähakse ette, et kui artikli 1 lõike 2 punktis b nimetatud toodetes sisalduva suhkru eksporditoetus ei ole nende toodete ekspordi võimaldamiseks piisav, kohaldatakse kõnealuste toodete suhtes nimetatud määruse artikli 17 kohaselt kindlaksmääratud toetust. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 2201/96 artikli 16 lõike 1 sätestatakse, et sel määral, mis on vajalik kõnealuse määruse artikli 1 lõike 2 punktis a nimetatud toodete majanduslikult oluliste koguste eksportimiseks, võib nendelt toodetelt maksta eksporditoetust, võttes seejuures arvesse kooskõlas asutamislepingu artikliga 300 sõlmitud kokkulepetest tulenevaid piiranguid. Määruse (EÜ) nr 2201/96 artikli 18 lõikega 4 nähakse ette, et kui artikli 1 lõike 2 punktis b nimetatud toodetes sisalduva suhkru eksporditoetus ei ole nende toodete ekspordi võimaldamiseks piisav, kohaldatakse kõnealuste toodete suhtes nimetatud määruse artikli 17 kohaselt kindlaksmääratud toetust.

| (3) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 2201/96 artikli 16 lõikele 2 tuleb hoolitseda selle eest, et ei häiritaks varasema eksporditoetuse korra tulemusel kujunenud kaubavoogude kulgu. Seetõttu tuleks määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (3) eksporditoetuste jaoks kehtestatud toodete nomenklatuuri alusel kindlaks määrata igale tootele ettenähtud kogused. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 2201/96 artikli 16 lõikele 2 tuleb hoolitseda selle eest, et ei häiritaks varasema eksporditoetuse korra tulemusel kujunenud kaubavoogude kulgu. Seetõttu tuleks määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (3) eksporditoetuste jaoks kehtestatud toodete nomenklatuuri alusel kindlaks määrata igale tootele ettenähtud kogused.

| (4) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 2201/96 artikli 17 lõikele 2 tuleb toetuste kehtestamisel arvesse võtta ühelt poolt töödeldud puu- ja köögiviljasaaduste hindade ja kättesaadavuse hetkeolukorda ja suundumusi ühenduse turul ning teiselt poolt rahvusvahelises kaubanduses kehtivaid hindu. Arvesse tuleb võtta ka turustamis- ja transpordikulusid ning kavandatava ekspordi majanduslikku aspekti. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 2201/96 artikli 17 lõikele 2 tuleb toetuste kehtestamisel arvesse võtta ühelt poolt töödeldud puu- ja köögiviljasaaduste hindade ja kättesaadavuse hetkeolukorda ja suundumusi ühenduse turul ning teiselt poolt rahvusvahelises kaubanduses kehtivaid hindu. Arvesse tuleb võtta ka turustamis- ja transpordikulusid ning kavandatava ekspordi majanduslikku aspekti.

| (5) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 2201/96 artikli 17 lõikele 3 võetakse ühenduse turul hindade määramisel aluseks hinnad, mis on ekspordi seisukohast kõige soodsamad. |
| --- | --- |

(5)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 2201/96 artikli 17 lõikele 3 võetakse ühenduse turul hindade määramisel aluseks hinnad, mis on ekspordi seisukohast kõige soodsamad.

| (6) | Rahvusvahelises kaubanduse olukord ja eritingimused teatavatel turgudel võivad nõuda eri toetuste kehtestamist vastavalt asjaomase toote sihtkohale. |
| --- | --- |

(6)

Rahvusvahelises kaubanduse olukord ja eritingimused teatavatel turgudel võivad nõuda eri toetuste kehtestamist vastavalt asjaomase toote sihtkohale.

| (7) | Lühiajaliseks säilitamiseks konserveeritud kirsside, kooritud tomatite, konserveeritud kirsside, sarapuupähklitoodete ja mõne apelsinimahla ekspordikogused võivad praegusel ajal olla majanduslikult olulised. |
| --- | --- |

(7)

Lühiajaliseks säilitamiseks konserveeritud kirsside, kooritud tomatite, konserveeritud kirsside, sarapuupähklitoodete ja mõne apelsinimahla ekspordikogused võivad praegusel ajal olla majanduslikult olulised.

| (8) | Seetõttu oleks asjakohane kindlaks määrata eksporditoetuste määrad ja ettenähtud kogused. |
| --- | --- |

(8)

Seetõttu oleks asjakohane kindlaks määrata eksporditoetuste määrad ja ettenähtud kogused.

| (9) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas töödeldud puu- ja köögivilja turu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas töödeldud puu- ja köögivilja turu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Töödeldud puu- ja köögiviljasaaduste sektori eksporditoetuste määrad, litsentsitaotluste vastuvõtmise ja litsentside esitamise tähtajad ning ettenähtud kogused on kehtestatud lisas.

2.   Komisjoni määruse (EÜ) nr 1291/2000 (4) artiklis 16 osutatud toiduabiks väljaantud litsentsidega hõlmatud koguseid ei võeta arvesse käesoleva määruse lisas esitatud koguste arvestamisel.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 24. juuni 2004.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. juuni 2004.

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Franz FISCHLER

---

(1)  EÜT L 297, 21.11.1996, lk 29. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 386/2004 (ELT L 64, 2.3.2004, lk 25).

1

(2)  EÜT L 141, 24.6.1995, lk 28. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 498/2004 (ELT L 80, 18.3.2004, lk 20).

2

(3)  EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2180/2003 (ELT L 335, 22.12.2003, lk 1).

3

(4)  EÜT L 152, 24.6.2000, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2180/2003.

4

---

LISA

komisjoni 23. juuni 2004. aasta määrusele, millega määratakse kindlaks töödeldud puu- ja köögiviljasaaduste (lühiajaliseks säilitamiseks konserveeritud kirsid, kooritud tomatid, konserveeritud kirsid, sarapuupähklitooted, teatavad apelsinimahlad), v.a suhkrulisandiga toodete puhul makstavad eksporditoetused

Litsentsitaotlusi võetakse vastu 24. juuni 2004 kuni 22. oktoober 2004.

Litsentse antakse välja juuli 2004 kuni oktoober 2004.

| Tootekood (1) | Sihtkoha kood (2) | Toetusemäär
  (euro/netokaalu tonn) | Kavandatav kogus
  (tonnides) |
| --- | --- | --- | --- |
| 0812 10 00 9100 | F06 | 50 | 2 853 |
| 2002 10 10 9100 | F10 | 45 | 42 477 |
| 2006 00 31 9000
  2006 00 99 9100 | F06 | 153 | 595 |
| 2008 19 19 9100
  2008 19 99 9100 | A00 | 59 | 344 |
| 2009 11 99 9110
  2009 12 00 9111
  2009 19 98 9112 | A00 | 5 | 300 |
| 2009 11 99 9150
  2009 19 98 9150 | A00 | 29 | 301 |

Tootekood (1)

Sihtkoha kood (2)

Toetusemäär

(euro/netokaalu tonn)

Kavandatav kogus

(tonnides)

0812 10 00 9100

F06

50

2 853

2002 10 10 9100

F10

45

42 477

2006 00 31 9000

2006 00 99 9100

F06

153

595

2008 19 19 9100

2008 19 99 9100

A00

59

344

2009 11 99 9110

2009 12 00 9111

2009 19 98 9112

A00

5

300

2009 11 99 9150

2009 19 98 9150

A00

29

301

---

(1)  Tootekoodid on sätestatud komisjoni määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

(2)  A-rea sihtkohakoodid on sätestatud määruse (EMÜ) nr 3846/87 II lisas.

Numbrilised sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11).

Muud sihtkohad on määratletud järgmiselt:

| F06 | kõik sihtkohad, välja arvatud Põhja-Ameerika riigid. |
| --- | --- |
| F10 | kõik sihtkohad, välja arvatud Ameerika Ühendriigid ja Bulgaaria. |

F06

kõik sihtkohad, välja arvatud Põhja-Ameerika riigid.

F10

kõik sihtkohad, välja arvatud Ameerika Ühendriigid ja Bulgaaria.

---

| 24.6.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 223/11 |
| --- | --- | --- | --- |

24.6.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 223/11

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1155/2004,

23. juuni 2004,

roosuhkru impordilitsentside andmise kohta teatavate tariifikvootide ja sooduslepingute alusel

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. juuni 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1260/2001 suhkruturu ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse nõukogu 18. juuni 1996. aasta määrust (EÜ) nr 1095/96 vastavalt GATTi artikli XXIV lõikele 6 toimunud läbirääkimiste tulemusel koostatud CXL-loendis sätestatud kontsessioonide rakendamise kohta, (2)

võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1159/2003, millega sätestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad toorsuhkru impordi jaoks teatavate tariifikvootide ja sooduslepingute alusel turustusaastatel 2003/2004, 2004/2005 ja 2005/2006 ja muudetakse määrusi (EÜ) nr 1464/95 ja (EÜ) nr 779/96, (3) ning eriti selle artikli 5 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) 1159/2003 artiklis 9 sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad, mis käsitlevad AKV protokollile ja Indiaga sõlmitud kokkuleppele alla kirjutanud riikidest imporditavate valge suhkru ekvivalendina väljendatud, CN-koodi 1701 alla kuuluvate toodete tollimaksu nullmääraga tarnimise kohustuse kehtestamist. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) 1159/2003 artiklis 9 sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad, mis käsitlevad AKV protokollile ja Indiaga sõlmitud kokkuleppele alla kirjutanud riikidest imporditavate valge suhkru ekvivalendina väljendatud, CN-koodi 1701 alla kuuluvate toodete tollimaksu nullmääraga tarnimise kohustuse kehtestamist.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1159/2003 artiklis 16 sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad tollimaksu nullmääraga tariifikvootide kehtestamiseks valge suhkru ekvivalendina väljendatud, CN-koodi 1701 11 10 alla kuuluvate toodete impordiks AKV protokollile ja Indiaga sõlmitud kokkuleppele alla kirjutanud riikidest. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1159/2003 artiklis 16 sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad tollimaksu nullmääraga tariifikvootide kehtestamiseks valge suhkru ekvivalendina väljendatud, CN-koodi 1701 11 10 alla kuuluvate toodete impordiks AKV protokollile ja Indiaga sõlmitud kokkuleppele alla kirjutanud riikidest.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1159/2003 artiklis 22 kehtestatakse tariifikvoodid tollimaksumääraga 98 eurot tonni kohta CN-koodi 1701 11 10 alla kuuluvate toodete impordi jaoks Brasiiliast, Kuubast ja muudest kolmandatest riikidest. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1159/2003 artiklis 22 kehtestatakse tariifikvoodid tollimaksumääraga 98 eurot tonni kohta CN-koodi 1701 11 10 alla kuuluvate toodete impordi jaoks Brasiiliast, Kuubast ja muudest kolmandatest riikidest.

| (4) | Ajavahemikus 14.–18. juuni 2004 esitati pädevatele asutustele määruse (EÜ) nr 1159/2003 artikli 5 lõike 1 kohaselt impordilitsentside taotlusi, milles osutatud üldkogus ületab asjaomase riigi jaoks määruse (EÜ) nr 1159/2003 artikli 9 alusel kehtestatud AKV-India soodussuhkru tarnekohustuse kogust. |
| --- | --- |

(4)

Ajavahemikus 14.–18. juuni 2004 esitati pädevatele asutustele määruse (EÜ) nr 1159/2003 artikli 5 lõike 1 kohaselt impordilitsentside taotlusi, milles osutatud üldkogus ületab asjaomase riigi jaoks määruse (EÜ) nr 1159/2003 artikli 9 alusel kehtestatud AKV-India soodussuhkru tarnekohustuse kogust.

| (5) | Ajavahemikus 14.–18. juuni 2004 esitati pädevatele asutustele määruse (EÜ) nr 1159/2003 artikli 5 lõike 1 kohaselt impordilitsentside taotlusi, milles osutatud üldkogus ületab määruse (EÜ) nr 1159/2003 artiklis 16 ettenähtud erisoodussuhkru kogust. |
| --- | --- |

(5)

Ajavahemikus 14.–18. juuni 2004 esitati pädevatele asutustele määruse (EÜ) nr 1159/2003 artikli 5 lõike 1 kohaselt impordilitsentside taotlusi, milles osutatud üldkogus ületab määruse (EÜ) nr 1159/2003 artiklis 16 ettenähtud erisoodussuhkru kogust.

| (6) | Ülalmainitud asjaolusid arvestades peab komisjon kehtestama vähenduskoefitsiendi, mis võimaldab litsentse väljastada võrdeliselt saadaoleva üldkogusega ning teatama, et vastav piirmäär on saavutatud, |
| --- | --- |

(6)

Ülalmainitud asjaolusid arvestades peab komisjon kehtestama vähenduskoefitsiendi, mis võimaldab litsentse väljastada võrdeliselt saadaoleva üldkogusega ning teatama, et vastav piirmäär on saavutatud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Impordilitsentsid, mille taotlused on esitatud 14.–18. juuni 2004 määruse (EÜ) nr 1159/2003 artikli 5 lõike 1 kohaselt, antakse välja käesoleva määruse lisas märgitud koguste piires.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 24. juunil 2004.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. juuni 2004

Komisjoni nimel

põllumajanduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 178, 30.6.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 39/2004 (ELT L 6, 10.1.2004, lk 2).

1

(2)  EÜT L 146, 20.6.1996, lk 1.

2

(3)  ELT L 162, 1.7.2003, lk 25. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 96/2004 (ELT L 15, 22.1.2004, lk 3).

3

---

LISA

AKV – INDIA soodussuhkur

Määruse (EÜ) nr 1159/2003 II jaotis

Turustusaasta 2003/2004

| Riik | 14. juunist–18. juunist 2004: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents | Piirmäär |
| --- | --- | --- |
| Barbados | 100 | |
| Belize | 0 | Saavutatud |
| Kongo | 0 | Saavutatud |
| Fidži | 0 | Saavutatud |
| Guyana | 100 | Saavutatud |
| Inde | 0 | Saavutatud |
| Côté d’Ivoire | 0 | Saavutatud |
| Jamaica | 100 | |
| Keenia | 100 | |
| Madagaskar | 100 | |
| Malawi | 0 | Saavutatud |
| Mauritius | 0 | Saavutatud |
| Saint Kitts ja Nevis | 18,9211 | Saavutatud |
| Svaasimaa | 0 | Saavutatud |
| Tansaania | 100 | |
| Trinidad ja Tobago | 100 | |
| Sambia | 100 | |
| Zimbabwe | 0 | Saavutatud |

Riik

14. juunist–18. juunist 2004: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents

Piirmäär

Barbados

100

Belize

0

Saavutatud

Kongo

0

Saavutatud

Fidži

0

Saavutatud

Guyana

100

Saavutatud

Inde

0

Saavutatud

Côté d’Ivoire

0

Saavutatud

Jamaica

100

Keenia

100

Madagaskar

100

Malawi

0

Saavutatud

Mauritius

0

Saavutatud

Saint Kitts ja Nevis

18,9211

Saavutatud

Svaasimaa

0

Saavutatud

Tansaania

100

Trinidad ja Tobago

100

Sambia

100

Zimbabwe

0

Saavutatud

Turustusaasta 2004/2005

| Riik | 14. juunist–18. juunist 2004: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents | Piirmäär |
| --- | --- | --- |
| Barbados | 100 | |
| Belize | 100 | |
| Kongo | 100 | |
| Fidži | 100 | |
| Guyana | 100 | |
| Inde | 0 | Saavutatud |
| Côté d’Ivoire | 100 | |
| Jamaica | 100 | |
| Keenia | 100 | |
| Madagaskar | 100 | |
| Malawi | 100 | |
| Mauritius | 100 | |
| Saint Kitts ja Nevis | 100 | |
| Svaasimaa | 100 | |
| Tansaania | 100 | |
| Trinidad ja Tobago | 100 | |
| Sambia | 100 | |
| Zimbabwe | 100 | |

Riik

14. juunist–18. juunist 2004: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents

Piirmäär

Barbados

100

Belize

100

Kongo

100

Fidži

100

Guyana

100

Inde

0

Saavutatud

Côté d’Ivoire

100

Jamaica

100

Keenia

100

Madagaskar

100

Malawi

100

Mauritius

100

Saint Kitts ja Nevis

100

Svaasimaa

100

Tansaania

100

Trinidad ja Tobago

100

Sambia

100

Zimbabwe

100

Erisoodussuhkur

Määruse (EÜ) nr 1159/2003 III jaotis

Turustusaasta 2003/2004

Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artiklis 39 nimetatud lükmesrükidele (v.a Sloveenia) avatud kvoodid

| Riik | 14. juunist–18. juunist 2004: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents | Piirmäär |
| --- | --- | --- |
| India | 100 | |
| Muud | 73,2645 | Saavutatud |

Riik

14. juunist–18. juunist 2004: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents

Piirmäär

India

100

Muud

73,2645

Saavutatud

Erisoodussuhkur

Määruse (EÜ) nr 1159/2003 III jaotis

Turustusaasta 2003/2004

Sloveeniale avatud kvoodid

| Riik | 14. juunist–18. juunist 2004: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents | Piirmäär |
| --- | --- | --- |
| Muud | 100 | |

Riik

14. juunist–18. juunist 2004: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents

Piirmäär

Muud

100

CXL kontsessioonisuhkur

Määruse (EÜ) nr 1159/2003 IV jaotis

Turustusaasta 2003/2004

| Riik | 14. juunist–18. juunist 2004: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents | Piirmäär |
| --- | --- | --- |
| Brasiilia | 0 | Saavutatud |
| Kuuba | 100 | Saavutatud |
| Muud kolmandad riigid | 0 | Saavutatud |

Riik

14. juunist–18. juunist 2004: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents

Piirmäär

Brasiilia

0

Saavutatud

Kuuba

100

Saavutatud

Muud kolmandad riigid

0

Saavutatud

---

| 24.6.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 223/15 |
| --- | --- | --- | --- |

24.6.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 223/15

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1156/2004,

23. juuni 2004,

süsteemi A3 ekspordilitsentside väljaandmise kohta puu- ja köögiviljasektoris (tomatid, apelsinid ja õunad)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 28. oktoobri 1996. aasta määrust (EÜ) nr 2200/96, millega sätestatakse puu- ja köögiviljaturu ühine korraldus, (1) eriti selle artikli 35 lõike 3 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 904/2004 (2) avatakse pakkumiskutse, et kehtestada soovituslikud toetusemäärad ja A3 süsteemi soovituslikud kogused, mille jaoks võib välja anda ekspordilitsentsid. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 904/2004 (2) avatakse pakkumiskutse, et kehtestada soovituslikud toetusemäärad ja A3 süsteemi soovituslikud kogused, mille jaoks võib välja anda ekspordilitsentsid.

| (2) | Pidades silmas esitatud pakkumisi tuleks kehtestada suurimad toetusemäärad ja koguste protsendimäärad, mida kohaldatakse suurimale toetusemäärale vastavate pakkumiste puhul. |
| --- | --- |

(2)

Pidades silmas esitatud pakkumisi tuleks kehtestada suurimad toetusemäärad ja koguste protsendimäärad, mida kohaldatakse suurimale toetusemäärale vastavate pakkumiste puhul.

| (3) | Tomatite, apelsinide ja õunte puhul ei ületa suurim toetusemäär, mis on vajalik litsentside andmiseks soovituslike koguste jaoks ja pakutud koguste piires, soovituslikku toetusemäära rohkem kui 1,5 korda, |
| --- | --- |

(3)

Tomatite, apelsinide ja õunte puhul ei ületa suurim toetusemäär, mis on vajalik litsentside andmiseks soovituslike koguste jaoks ja pakutud koguste piires, soovituslikku toetusemäära rohkem kui 1,5 korda,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Tomatite, apelsinide ja õunte puhul kohaldatavad suurimad toetusemäärad ning määrusega (EÜ) nr 904/2004 avatud pakkumiskutse alusel lubatud koguste vähendamise protsendimäärad on kehtestatud lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 24. juunil 2004.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. juuni 2004

Komisjoni nimel

põllumajanduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 297, 21.11.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 47/2003 (EÜT L 7, 11.1.2003, lk 64).

1

(2)  ELT L 163, 30.4.2004, lk 43.

2

---

LISA

Süsteemi A3 ekspordilitsentside väljaandmine puu- ja köögiviljasektoris (tomatid, apelsinid ja õunad)

| Toode | Suurim toetusemäär
  (euro/netokaalu kg) | Suurima toetusemäära kehtestamiseks taotletud koguste protsendimäärad |
| --- | --- | --- |
| Tomatid | 0 | — |
| Apelsinid | 30 | 100 % |
| Õunad | 30 | 100 % |

Toode

Suurim toetusemäär

(euro/netokaalu kg)

Suurima toetusemäära kehtestamiseks taotletud koguste protsendimäärad

Tomatid

0

—

Apelsinid

30

100 %

Õunad

30

100 %

---

| 24.6.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 223/17 |
| --- | --- | --- | --- |

24.6.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 223/17

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1157/2004,

23. juuni 2004,

millega kehtestatakse riisisektori imporditollimaksud

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 3072/95 riisituru ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 29. juuli 1996. aasta määrust (EÜ) nr 1503/96, millega sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 3072/95 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses riisisektori imporditollimaksudega, (2) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 3072/95 artiklis 11 on sätestatud, et kõnealuse määruse artiklis 1 osutatud toodete import maksustatakse ühise tollitariifistiku tollimaksumääradega. Nimetatud artikli lõikes 2 osutatud toodete puhul peab imporditollimaks olema siiski võrdne nende toodete impordil kehtiva sekkumishinnaga ning seda tuleb suurendada teatava protsendi võrra olenevalt sellest, kas tegemist on kooritud või kroovitud riisiga, ja sellest tuleb lahutada impordihind, tingimusel et see tollimaks ei ületa ühise tollitariifistiku tollimaksumäära. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 3072/95 artiklis 11 on sätestatud, et kõnealuse määruse artiklis 1 osutatud toodete import maksustatakse ühise tollitariifistiku tollimaksumääradega. Nimetatud artikli lõikes 2 osutatud toodete puhul peab imporditollimaks olema siiski võrdne nende toodete impordil kehtiva sekkumishinnaga ning seda tuleb suurendada teatava protsendi võrra olenevalt sellest, kas tegemist on kooritud või kroovitud riisiga, ja sellest tuleb lahutada impordihind, tingimusel et see tollimaks ei ületa ühise tollitariifistiku tollimaksumäära.

| (2) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 3072/95 artikli 12 lõikele 3 arvutatakse CIF-impordihinnad asjaomaste toodete maailmaturu või toote ühenduse impordituru tüüpiliste hindade põhjal. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 3072/95 artikli 12 lõikele 3 arvutatakse CIF-impordihinnad asjaomaste toodete maailmaturu või toote ühenduse impordituru tüüpiliste hindade põhjal.

| (3) | Määruses (EÜ) nr 1503/96 on sätestatud määruse (EÜ) nr 3072/95 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses riisisektori imporditollimaksudega. |
| --- | --- |

(3)

Määruses (EÜ) nr 1503/96 on sätestatud määruse (EÜ) nr 3072/95 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses riisisektori imporditollimaksudega.

| (4) | Imporditollimakse kohaldatakse, kuni kehtestatakse ja jõustuvad uued tollimaksud. Need tollimaksud jäävad jõusse ka juhul, kui määruse (EÜ) nr 1503/96 artiklis 5 osutatud allikast ei ole võimalik saada noteeringut järgmisele perioodilisele kehtestamisele eelneva kahe nädala jooksul. |
| --- | --- |

(4)

Imporditollimakse kohaldatakse, kuni kehtestatakse ja jõustuvad uued tollimaksud. Need tollimaksud jäävad jõusse ka juhul, kui määruse (EÜ) nr 1503/96 artiklis 5 osutatud allikast ei ole võimalik saada noteeringut järgmisele perioodilisele kehtestamisele eelneva kahe nädala jooksul.

| (5) | Imporditollimaksude süsteemi tavapärase toimimise võimaldamiseks tuleks tollimaksude arvutamisel kasutada võrdlusperioodil registreeritud turukursse. |
| --- | --- |

(5)

Imporditollimaksude süsteemi tavapärase toimimise võimaldamiseks tuleks tollimaksude arvutamisel kasutada võrdlusperioodil registreeritud turukursse.

| (6) | Määruse (EÜ) nr 1503/96 kohaldamine tingib imporditollimaksude kohandamise vastavalt käesoleva määruse lisadele, |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EÜ) nr 1503/96 kohaldamine tingib imporditollimaksude kohandamise vastavalt käesoleva määruse lisadele,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3072/95 artikli 11 lõigetes 1 ja 2 osutatud riisisektori imporditollimaksud kehtestatakse käesoleva määruse I lisas sama määruse II lisas esitatud teabe põhjal.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 24. juunil 2004.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. juuni 2004

Komisjoni nimel

põllumajanduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 329, 30.12.1995, lk 18. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 411/2002 (EÜT L 62, 5.3.2002, lk 27).

1

(2)  EÜT L 189, 30.7.1996, lk 71. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 2294/2003 (ELT L 340, 24.12.2003, lk 12).

2

---

I LISA

Riisi ja purustatud riisi imporditollimaksud

| (eurot tonni kohta) |
| --- |
| CN-kood | Imporditollimaks (5) |
| Kolmandad riigid (v.a AKV riigid ja Bangladesh (3) | AKV (1)
   (2)
   (3) | Bangladesh (4) | Basmati riis
  India ja Pakistan (6) | Egiptus (8) |
| 1006 10 21 | (7) | 69,51 | 101,16 | | 158,25 |
| 1006 10 23 | (7) | 69,51 | 101,16 | | 158,25 |
| 1006 10 25 | (7) | 69,51 | 101,16 | | 158,25 |
| 1006 10 27 | (7) | 69,51 | 101,16 | | 158,25 |
| 1006 10 92 | (7) | 69,51 | 101,16 | | 158,25 |
| 1006 10 94 | (7) | 69,51 | 101,16 | | 158,25 |
| 1006 10 96 | (7) | 69,51 | 101,16 | | 158,25 |
| 1006 10 98 | (7) | 69,51 | 101,16 | | 158,25 |
| 1006 20 11 | 264,00 | 88,06 | 127,66 | | 198,00 |
| 1006 20 13 | 264,00 | 88,06 | 127,66 | | 198,00 |
| 1006 20 15 | 264,00 | 88,06 | 127,66 | | 198,00 |
| 1006 20 17 | 170,87 | 55,46 | 81,09 | 0,00 | 128,15 |
| 1006 20 92 | 264,00 | 88,06 | 127,66 | | 198,00 |
| 1006 20 94 | 264,00 | 88,06 | 127,66 | | 198,00 |
| 1006 20 96 | 264,00 | 88,06 | 127,66 | | 198,00 |
| 1006 20 98 | 170,87 | 55,46 | 81,09 | 0,00 | 128,15 |
| 1006 30 21 | 416,00 | 133,21 | 193,09 | | 312,00 |
| 1006 30 23 | 416,00 | 133,21 | 193,09 | | 312,00 |
| 1006 30 25 | 416,00 | 133,21 | 193,09 | | 312,00 |
| 1006 30 27 | (7) | 133,21 | 193,09 | | 312,00 |
| 1006 30 42 | 416,00 | 133,21 | 193,09 | | 312,00 |
| 1006 30 44 | 416,00 | 133,21 | 193,09 | | 312,00 |
| 1006 30 46 | 416,00 | 133,21 | 193,09 | | 312,00 |
| 1006 30 48 | (7) | 133,21 | 193,09 | | 312,00 |
| 1006 30 61 | 416,00 | 133,21 | 193,09 | | 312,00 |
| 1006 30 63 | 416,00 | 133,21 | 193,09 | | 312,00 |
| 1006 30 65 | 416,00 | 133,21 | 193,09 | | 312,00 |
| 1006 30 67 | (7) | 133,21 | 193,09 | | 312,00 |
| 1006 30 92 | 416,00 | 133,21 | 193,09 | | 312,00 |
| 1006 30 94 | 416,00 | 133,21 | 193,09 | | 312,00 |
| 1006 30 96 | 416,00 | 133,21 | 193,09 | | 312,00 |
| 1006 30 98 | (7) | 133,21 | 193,09 | | 312,00 |
| 1006 40 00 | (7) | 41,18 | (7) | | 96,00 |

(eurot tonni kohta)

CN-kood

Imporditollimaks (5)

Kolmandad riigid (v.a AKV riigid ja Bangladesh (3)

AKV (1)
   (2)
   (3)

Bangladesh (4)

Basmati riis

India ja Pakistan (6)

Egiptus (8)

1006 10 21

(7)

69,51

101,16

158,25

1006 10 23

(7)

69,51

101,16

158,25

1006 10 25

(7)

69,51

101,16

158,25

1006 10 27

(7)

69,51

101,16

158,25

1006 10 92

(7)

69,51

101,16

158,25

1006 10 94

(7)

69,51

101,16

158,25

1006 10 96

(7)

69,51

101,16

158,25

1006 10 98

(7)

69,51

101,16

158,25

1006 20 11

264,00

88,06

127,66

198,00

1006 20 13

264,00

88,06

127,66

198,00

1006 20 15

264,00

88,06

127,66

198,00

1006 20 17

170,87

55,46

81,09

0,00

128,15

1006 20 92

264,00

88,06

127,66

198,00

1006 20 94

264,00

88,06

127,66

198,00

1006 20 96

264,00

88,06

127,66

198,00

1006 20 98

170,87

55,46

81,09

0,00

128,15

1006 30 21

416,00

133,21

193,09

312,00

1006 30 23

416,00

133,21

193,09

312,00

1006 30 25

416,00

133,21

193,09

312,00

1006 30 27

(7)

133,21

193,09

312,00

1006 30 42

416,00

133,21

193,09

312,00

1006 30 44

416,00

133,21

193,09

312,00

1006 30 46

416,00

133,21

193,09

312,00

1006 30 48

(7)

133,21

193,09

312,00

1006 30 61

416,00

133,21

193,09

312,00

1006 30 63

416,00

133,21

193,09

312,00

1006 30 65

416,00

133,21

193,09

312,00

1006 30 67

(7)

133,21

193,09

312,00

1006 30 92

416,00

133,21

193,09

312,00

1006 30 94

416,00

133,21

193,09

312,00

1006 30 96

416,00

133,21

193,09

312,00

1006 30 98

(7)

133,21

193,09

312,00

1006 40 00

(7)

41,18

(7)

96,00

---

(1)  AKV riikidest pärit riisi impordil kohaldatakse imporditollimaksu nõukogu määruses (EÜ) nr 2286/2002 (EÜT L 348, 21.12.2002, lk 5) ja komisjoni muudetud määruses (EÜ) nr 638/2003 (ELT L 93, 10.4.2003, lk 3) sätestatud korras.

(2)  Vastavalt määrusele (EÜ) nr 1706/98 ei kohaldata imporditollimakse Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikidest pärit ja otse Réunioni ülemeredepartemangu imporditavate toodete puhul.

(3)  Réunioni ülemeredepartemangu saabuva riisi impordimaks on sätestatud määruse (EÜ) nr 3072/95 artikli 11 lõikes 3.

(4)  Bangladeshist pärit riisi (CN-kood 1006 40 00), v.a purustatud riisi, impordil kohaldatakse imporditollimaksu nõukogu määruses (EMÜ) nr 3491/90 (EÜT L 337, 4.12.1990, lk 1) ja komisjoni muudetud määruses (EMÜ) nr 862/91 (EÜT L 88, 9.4.1991, lk 7) sätestatud korras.

(5)  Ülemeremaadest ja -territooriumidelt pärit toodete import on tollimaksust vabastatud vastavalt nõukogu muudetud otsuse 91/482/EMÜ (EÜT L 263, 19.9.1991, lk 1) artikli 101 lõikele 1.

(6)  Indiast ja Pakistanist pärit kooritud basmati riisi puhul kohaldatakse vähendust 250 eurot tonni kohta (muudetud määruse (EÜ) nr 1503/96 artikkel 4a).

(7)  Tollimaksud on kehtestatud ühises tollitariifistikus.

(8)  Egiptusest pärit ja sealt saabuva riisi impordil kohaldatakse imporditollimaksu nõukogu määruses (EÜ) nr 2184/96 (EÜT L 292, 15.11.1996, lk 1) ja komisjoni määruses (EÜ) nr 196/97 (EÜT L 31, 1.2.1997, lk 53) sätestatud korras.

---

II LISA

Riisisektori imporditollimaksude arvutamine

| | koorimata | Indica-tüüp | Japonica-tüüp | purustatud |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| kooritud | kroovitud | kooritud | kroovitud |
| 1. | Imporditollimaks (eurot tonni kohta) |

koorimata

Indica-tüüp

Japonica-tüüp

purustatud

kooritud

kroovitud

kooritud

kroovitud

1.

Imporditollimaks (eurot tonni kohta)

(1)

170,87

416,00

264,00

416,00

(1)

Arvutamisel kasutatud tegurid:

| a) | ARAG CIF-hind (eurot tonni kohta) |
| --- | --- |

a)

ARAG CIF-hind (eurot tonni kohta)

—

376,96

224,56

301,88

384,58

—

| b) | FOB-hind (eurot tonni kohta) |
| --- | --- |

b)

FOB-hind (eurot tonni kohta)

—

—

—

277,07

359,77

—

| c) | Mereveohind (eurot tonni kohta) |
| --- | --- |

c)

Mereveohind (eurot tonni kohta)

—

—

—

24,81

24,81

—

| d) | Allikas |
| --- | --- |

d)

Allikas

—

Ühendriikide põllumajandusministeerium ja ettevõtjaduzņēmēji

Ühendriikide põllumajandusministeerium ja ettevõtjaduzņēmēji

Ettevõtjad

Ettevõtjad

—

---

(1)  Tollimaksud on kehtestatud ühises tollitariifistikus.

---

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Nõukogu

| 24.6.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 223/20 |
| --- | --- | --- | --- |

24.6.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 223/20

---

NÕUKOGU OTSUS,

14. juuni 2004,

millega sätestatakse Albaania Euroopa partnerluse põhimõtted, prioriteedid ja tingimused

(2004/519/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. märtsi 2004. aasta määrust (EÜ) nr 533/2004 Euroopa partnerluste loomise kohta stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi raames (1) ning eriti selle artiklit 2,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | 19. ja 20. juunil 2003 Thessalonikis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu kiitis heaks “Thessaloniki arengukava Lääne-Balkani piirkonna jaoks: liikudes Euroopa integratsiooni poole”, milles Euroopa partnerluste väljatöötamist käsitletakse ühe stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi intensiivistamise vahendina. |
| --- | --- |

(1)

19. ja 20. juunil 2003 Thessalonikis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu kiitis heaks “Thessaloniki arengukava Lääne-Balkani piirkonna jaoks: liikudes Euroopa integratsiooni poole”, milles Euroopa partnerluste väljatöötamist käsitletakse ühe stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi intensiivistamise vahendina.

| (2) | Määruses (EÜ) nr 533/2004 sätestatakse, et nõukogu peab kvalifitseeritud häälteenamusega komisjoni ettepaneku põhjal otsustama Euroopa partnerlustes sisalduvad põhimõtted, prioriteedid ja tingimused ning samuti nende hilisemad kohandused. Ühtlasi sätestatakse määruses, et Euroopa partnerluste edasine rakendamine tagatakse stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi raames loodud mehhanismide, eelkõige aastaaruannete abil. |
| --- | --- |

(2)

Määruses (EÜ) nr 533/2004 sätestatakse, et nõukogu peab kvalifitseeritud häälteenamusega komisjoni ettepaneku põhjal otsustama Euroopa partnerlustes sisalduvad põhimõtted, prioriteedid ja tingimused ning samuti nende hilisemad kohandused. Ühtlasi sätestatakse määruses, et Euroopa partnerluste edasine rakendamine tagatakse stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi raames loodud mehhanismide, eelkõige aastaaruannete abil.

| (3) | Komisjoni 2004. aasta aastaaruandes esitatakse Albaania Euroopa Liitu edasise integreerumise ettevalmistamisest ning määratletakse edasise töö prioriteetsed valdkonnad. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni 2004. aasta aastaaruandes esitatakse Albaania Euroopa Liitu edasise integreerumise ettevalmistamisest ning määratletakse edasise töö prioriteetsed valdkonnad.

| (4) | Euroopa Liitu edasise integreerumise ettevalmistamiseks peaks Albaania töötama välja plaani, mis sisaldab ajakava ning üksikasjalikke andmeid meetmete kohta, mida Albaania kavatseb võtta selle eesmärgi saavutamiseks, |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Liitu edasise integreerumise ettevalmistamiseks peaks Albaania töötama välja plaani, mis sisaldab ajakava ning üksikasjalikke andmeid meetmete kohta, mida Albaania kavatseb võtta selle eesmärgi saavutamiseks,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Vastavalt määruse (EÜ) nr 533/2004 artiklile 1 on Albaania Euroopa partnerluse põhimõtted, prioriteedid ja tingimused sätestatud käesoleva otsuse lisas, mis moodustab käesoleva otsuse lahutamatu osa.

Artikkel 2

Euroopa partnerluse rakendamist kontrollitakse stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi raames loodud mehhanismide abil.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Luksemburg, 14. juuni 2004

Nõukogu nimel

eesistuja

B. COWEN

---

(1)  ELT L 86, 24.3.2004, lk 1.

1

---

LISA

1.   SISSEJUHATUS

Thessaloniki arengukavas määratletakse stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi (SAP) intensiivistamise viisid ja vahendid, muuhulgas Euroopa partnerluste kasutuselevõtmise kaudu.

Komisjoni aastaaruande kohaselt on Albaania Euroopa partnerluse eesmärk määratleda tegevusprioriteedid, et toetada jõupingutusi Euroopa Liidule lähenemiseks ühtse raamistiku alusel. Need prioriteedid on kohandatud Albaania erivajadustele ja ettevalmistatuse tasemele ning neid ajakohastatakse vastavalt vajadusele. Euroopa partnerlus sisaldab samuti juhiseid Albaaniale antava finantsabi kohta.

Albaanialt eeldatakse plaani vastuvõtmist, mis sisaldaks ajakava ja üksikasjalikke andmeid selle kohta, kuidas kavatsetakse Euroopa partnerluse prioriteete saavutada. Plaanis tuleks samuti märkida, mil viisil püütakse saavutada Thessaloniki arengukavas püstitatud eesmärgid, organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooni vastu võitlemise prioriteedid, mis määratleti 2002 Londonis toimunud konverentsil ja 28. novembril 2003 Brüsselis EL ja Lääne-Balkani Foorumi raames toimunud ministrite kohtumisel, ning meetmed, mida iga Lääne-Balkani riik tutvustas Ohridis toimunud ühtset piirikontrolli käsitlevale konverentsile järgnenud kohtumisel Belgradis 5. novembril 2003.

2.   PÕHIMÕTTED

SAP jääb Lääne-Balkani riikide Euroopa suunalise arengu raamistikuks kuni nende ühinemiseni tulevikus.

Albaania jaoks määratletud põhiprioriteedid vastavad tema suutlikkusele täita 1993. aastal Kopenhaagenis toimunud Euroopa Ülemkogul püstitatud kriteeriume ning SAP nõudeid, mis nõukogu on määratlenud oma 29. aprilli 1997. aasta ja 21.–22. juuni 1999. aasta järeldustes, Zagrebis 24. novembril 2000. aastal toimunud tippkohtumise lõppdeklaratsioonis ning Thessaloniki arengukavas.

3.   PRIORITEEDID

Komisjoni aastaaruandes hinnatakse tehtud edusamme ja märgitakse valdkonnad, milles riik peab oma jõupingutusi suurendama. Käesolevas Euroopa partnerluses loetletud prioriteedid on valitud selle põhjal, et nende täitmine või nende oluline edendamine lähiaastatel oleks Albaaniale jõukohane. Eristatakse lühiajalisi prioriteete, mille täitmist eeldatakse ühe kuni kahe aasta jooksul ja keskmise tähtajaga prioriteete, mille täitmist eeldatakse kolme kuni nelja aasta jooksul.

Euroopa partnerluses sätestatakse 2004. aasta aastaaruandes sisalduva analüüsi põhjal Albaania edasise integreerumise ettevalmistamise peamised prioriteetsed valdkonnad. Tuleks meeles pidada, et õigusaktide ühtlustamise korral ei piisa ainult EL acquis’ inkorporeerimisest õigusaktidesse; selle täielik rakendamine tuleb samuti ette valmistada.

3.1.   LÜHIAJALISED PRIORITEEDID

Poliitiline olukord

Demokraatia ja õigusriik

Reformidele keskendumine ja demokraatlike institutsioonide nõuetekohase toimimise tagamine– tagada poliitiline keskendumine SAP raames edu saavutamiseks vajalike reformide elluviimisel. Parlamendi komiteede ja uurimiskomisjonide tööd reguleerivate sätete tõhustamine. Põhiseaduse täielik järgimine ning konstitutsioonikohtu otsuste austamine ja täitmine. Kodanikuühiskonna arengu edendamine ja selle kaasamine otsustelangetamise protsessi.

Avaliku halduse toimimise parandamine– tagada avaliku teenistuse seaduse täitmine ja astuda samme selle parandamiseks. Võtta meetmeid kohatu poliitilise sekkumise tõkestamiseks avaliku halduse toimimisel. Töötada välja selged juhised (kõigi) riigiteenistujate töölevõtmiseks, teisele töökohale üleviimiseks ja töölt vabastamiseks ning rakendada need. Tagada, et riigiteenistujate komisjon täidaks oma kohustusi vastavalt seadusele. Tugevdada kantsleri ametipositsiooni ministeeriumides, ministrite nõukogus ja assamblees. Parandada ministeeriumide omavahelist koostööd ning nende koostööd Euroopa integratsiooni ministeeriumiga. Tugevdada avaliku halduse koolitusasutuse rahanduslikku suutlikkust ning koolitussuutlikkust. Valmistada ette erikoolitusprogrammid kohaliku halduse jaoks. Tagada, et Albaania olemasolevate territoriaalüksuste kavandatud ülevaatamine ning uute territoriaalüksuste loomine toimuks nõuetekohaselt sidusrühmade osavõtul.

Järgmiste parlamendi- ja kohalike valimiste nõuetekohane ja õigeaegne ettevalmistamine– rakendada õigeaegselt OSCE/demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo (ODIHR) soovitused, mis anti pärast 2003. aasta kohalikke valimisi.

Kohtusüsteemi tugevdamine– võtta meetmeid kriminaal- ja tsiviilkohtumenetluse läbipaistvuse suurendamiseks ja selle paremaks juhtimiseks. Tugevdada kohtuniku staatust, sõltumatust ja põhiseaduslikku kaitset. Tagada, et kohtunikustaatusega kaasneks kohtunike ja prokuröride õigus esialgsele ja kutseõppele. Tagada raskeid kuritegusid menetleva kohtu tõhus toimimine. Tagada, et kohtunikud ja prokurörid oleksid valitud ja määratud konkursi teel ning põhiseaduse ja õigusnormide kohaselt. Tagada, et kohtunike ja prokuröride edutamine toimuks piisavate tagatiste alusel ja erapooletu protseduuri kaudu. Parandada nii kõrgema kohtunõukogu kui peaprokuratuuri inspektsioonide toimimist ja tagada, et kohtunikud ning prokurörid ei oleks karistamatud; anda selged suunised justiitsministeeriumi ja kõrgema kohtunõukogu erinevate inspektsioonide rollide osas. Võtta vastu adekvaatsed tunnistajakaitset käsitlevad õigusaktid. Saavutada kohtuotsuste täideviimise arvu pidev suurenemine. Arendada välja kohtunike kooli usaldusväärne keskmise tähtajaga/pikaajaline strateegiline kava eesmärgiga tõhustada kõnealuse kooli toimimist ja rahanduslikku järjepidevust. Tagada teatud isikute kriminaalse käitumise suhtes algatatud avalike kohtumenetluste (uurimise ja võimaliku kohtu alla andmise) nõuetekohane kontroll.

Korruptsioonivastase võitluse parandamine– võtta vastu vajalikud õigusnormid, et ühtlustada Albaania õigusraamistikku Albaania poolt ratifitseeritud Euroopa korruptsioonivastast võitlust käsitlevate konventsioonidega (nii kriminaal- kui ka tsiviilasjades). Parandada ja rakendada olemasolevaid altkäemaksu tõkestamist käsitlevaid õigusakte. Tagada varade deklareerimist käsitleva seaduse jõustamine. Rakendada 2003.–2004. aasta korruptsiooni tõkestamise tegevuskava ja tagada, et järgmine, 2004.–2005. aasta tegevuskava hõlmaks realistlikke, täpseid ja mõõdetavaid korruptsioonivastaseid meetmeid. Tugevdada institutsionaalset suutlikkust korruptsiooniga seotud juhtumite uurimisel ja nende kohtulikul menetlemisel; tagada, et Tiraana Prokuratuuri juurde moodustatud eriüksus (mis tegeleb üldiselt finantskuritegudega) käsitleks ka korruptsioonijuhtumeid. Vähendada ametnike arvu, kelle suhtes rakendatakse kohtulikku puutumatust ja anda kohtulik puutumatus vaid ranges vastavuses rahvusvaheliste reeglite ja tavadega.

Inimõigused ja vähemuste kaitse

Inimõiguste austamise parandamine õiguskaitseorganite poolt– tagada, et politsei, kohtunikud, prokurörid ja teised õiguskaitseorganid oleksid täiesti teadlikud oma inimõiguste alastest kohustustest ning et nad kohaldaksid inimõigusi Albaania poolt ratifitseeritud rahvusvahelisi konventsioone, eriti Euroopa inimõiguste konventsiooni täites. Õiguskaitseorganite poolt toime pandud halva kohtlemise juhtumite korral võtta vastutusele nende toimepanijad. Parandada vanglates ja politseijaoskondades eelvangistuses viibivate kinnipeetavate tingimusi ning võtta meetmeid selles valdkonnas rahvusvaheliste nõuete järgimiseks.

Sõna- ja ajakirjandusvabaduse tagamine– võtta meetmeid, et vältida ahistamist ja/või ebaõiget poliitilist sekkumist ajakirjanduses. Viia laimu käsitlevad Albaania õigusaktid vastavusse EL standarditega ja rakendada neid. Võtta vastu trükiajakirjandust käsitlevad adekvaatsed õigusnormid ning parandada elektroonilist ajakirjandust käsitlevaid õigusnorme, võttes arvesse EL standardeid. Võtta meetmeid meediaomandi läbipaistvuse tagamiseks. Tagada meediat reguleeriva organi, nimelt riikliku raadio ja televisiooni nõukogu sõltumatus. Viia lõpule raadio- ja teleülekandesagedusi käsitlev riiklik kava. Innustada uurivat ajakirjandust ja võtta meetmeid ajakirjanike sõltumatuse ja professionaalsuse tagamiseks.

Vähemuste õiguste austamise tagamine– esitada täpsed andmed Albaania vähemuste arvu kohta. Parandada vähemuste õigusraamistikku, et see vastaks Euroopa Nõukogu vähemusrahvuste kaitse raamkonventsiooni nõuetele, ja tagada selle rakendamine kogu Albaania territooriumil. Rakendada mustlasi käsitlev riiklik strateegia.

Piirkondlik ja rahvusvaheline koostöö

Piirkondliku koostöö tugevdamine– järgida SAP nõudeid ja Thessaloniki piirkondliku koostöö alaseid kohustusi. Tagada kõigi piirkondlike vabakaubanduslepingute kohustuste täitmine, mis on võetud 2001. aasta vastastikuse mõistmise memorandumi raames stabiilsuspakti kaubanduse hõlbustamisega seotud küsimustes.

Rahvusvaheliste kohustuste täitmine– reguleerida Albaania positsiooni seoses WTO kohustuste täitmisega. Pärast olukorra reguleerimist tagada ülevaadatud ajakava elluviimine ilma edasiste mööndusteta. Tagada Albaania poolt EL suhete raames võetud kohustuste austamine.

Majanduslik olukord

Vaba turumajandus ja struktuurireformid

Jätkuva makromajandusliku stabiilsuse tagamine– säilitada Rahvusvahelise Valuutafondi programmi kontekstis stabiilne makromajanduslik raamistik. Näidata rahvusvaheliste rahandusasutuste soovituste järgimist.

Majanduskeskkonna parandamine– rakendada investeerimisega seotud administratiivsete takistuste kõrvaldamise ja halduskorra lihtsustamise tegevuskava. Võtta vastu kaubanduse täiustatud õigusnormid. Koostada selgesõnalised eeskirjad ja menetlused riiklike ja välismaiste äriühingute asutamise, registreerimise ja tegutsemise nõuete kohta ja tagada nende vastavus stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu (SAL) nõuetele. Tagada ettevõtlusega seotud õigusnormide, eeskirjade ja menetluste laitmatu, ilma diskretsioonita, mittediskrimineeriv rakendamine. Rakendada Euroopa väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete harta, eriti selles 2004. aastaks püstitatud eesmärgid. Tagada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete agentuuri toimimine täies ulatuses. Korraldada ümber ettemaksetega maksusüsteem, et muuta see soodsamaks tegevust alustavatele ettevõtetele. Jätkata riikliku tagatisfondi loomise ettevalmistusi. Laiendada ettevõtte registreerimise võimalusi kogu riigi ulatuses.

Toimiva maa- ja kinnisvaraturu väljaarendamine– võtta vastu kommunismiperioodil konfiskeeritud omandi hüvitamist/kompenseerimist käsitlevad uued õigusnormid. Tagada, et kõnealused õigusnormid annaksid piisava vastuse enamusele nõuetest ning astuda samme nimetatud õigusnormide rakendamiseks koostöös asjaomaste poliitikute ja omanike ühendustega. Eelkõige, koguda informatsiooni, et määrata kindlaks tagastatava või kompenseeritava maa suurus, teha kindlaks maksmata nõuded ja töötada välja usaldusväärne finantseerimiskava kindlustamaks võimalike kompensatsioonide väljamaksmist.

Tööhõive ja sotsiaalse ühtekuuluvuse edendamine– kõiki asjaomaseid pooli kaasates töötada välja tööhõive edendamise ja sotsiaalse ühtekuuluvuse strateegia ja alustada selle elluviimist. Võtta meetmeid sotsiaalse kaitse süsteemide ja sotsiaalsete standardite parandamiseks ning sotsiaalse tõrjutuse ja diskrimineerimise tõkestamiseks. Austada tunnustatud töönorme ja neid tõhusalt jõustada.

Riiklike finantside juhtimine

Riigi rahanduse juhtimise parandamine– parandada eelarvemenetlust tulude realistliku hindamise, kulude parema prioritiseerimise ja sidemete tugevdamisega poliitiliste eesmärkide ning eelarve planeerimise vahel. Töötada välja ulatuslik sotsiaalmajanduslik strateegia, mis hõlmaks olemasolevat riiklikku sotsiaalse ja majandusliku arengu strateegiat ja keskmise tähtajaga kulude raamistikku, millega saaks seejärel ühendada kogu rahalise abi; tagada, et nimetatud kontekstis arvestataks nõuetekohaselt SAP-i prioriteete.

Töötada välja EL nõuetele vastav kõikehõlmav dokument riigisisese finantskontrolli teostamise strateegia kohta.

Jõustada siseauditi seadus. Tagada riikliku auditeerimisasutuse kompetentne töö, samuti selle töö tulemuste ja soovituste jälgimine ning vastutusele võtmine kriminaalasjades.

EL standardid

Siseturg ja kaubandus

Kaupade liikumine– liikuda edasi EL standardite vastuvõtmise suunas. Võtta vastu määruse eelnõu akrediteerimisdirektoraadi organiseerimise ja funktsioneerimise kohta ja tagada hargnemine akrediteerimisfunktsiooni ning standardiseerimis- ja sertifitseerimisfunktsioonide vahel. Võtta meetmeid majandusettevõtjate teadlikkuse suurendamiseks nendes valdkondades ja nende tähtsuse mõistmisel rahvusvahelises kaubanduses.

Järgides EL nõudeid, parandada fütosanitaarseid ja veterinaarseid tingimusi, eriti kõrge ekspordipotentsiaaliga toodete osas.

Toll– stabiliseerida ja parandada Albaania tolliasutuste haldussuutlikkust selle kõigis aspektides. Eriti tagada stabiilne personaliga varustamine ja inimressursside juhtimine järgides täpselt asjakohaseid õigusakte. Tugevdada tolliosakondi, kes tegelevad kaubanduslepingute täitmisega, eriti osakonda, kes vastutab kauba päritolu eest. Tagada administratiivkoostöö tollisektoris. Tagada transiiti, hindamist, tolliladusid, riski hindamist ja selektiivsust, samuti (sise- ja välis-) auditeerimist reguleerivate eeskirjade ja menetluste rakendamine vastavalt EL standarditele ja kus asjakohane, vastavalt rahvusvahelistele konventsioonidele. Tagada, et tolliasutused täidaksid maksukogumiskohustust vastavat seadust järgides. Võtta konkreetseid meetmeid parandamaks võitlust salakaubaveo ja ebaseadusliku kaubandusega. Tirana tolliametis ja Durrese sadamas rakendada ASYCUDA süsteemi. Tagada tolli alaste õigusaktide, tollieeskirjade ja -menetluste mittediskrimineeriv kohaldamine kogu riigis.

Maksustamine– alustada olemasolevate maksualaste õigusaktide ja haldusmenetluste ülevaatamist ning tagada tõhus ja mittediskrimineeriv maksualaste õigusaktide jõustamine. Tugevdada võitlust maksupettustega. Jätkata käimasolevat maksuasutuste reformi, sealhulgas ühendatud arvutisüsteemi arendamist/laiendamist. Lahendada kõik rahuldamata EL finantseeritavate projektide maksuvabastuse nõuded ja seada sisse tõhus süsteem tagamaks tegelik maksuvabastus EL finantseeritavatele projektidele vastavalt 1992. aasta raamlepingule.

Konkurents ja riigiabi– võtta vastu uue konkurentsiseaduse rakendamiseks vajalikud rakenduseeskirjad ja alustada seaduse rakendamist. Tugevdades haldussuutlikkust, valmistuda sõltumatu konkurentsiasutuse loomiseks. Toetades liberaliseerimist, edendada konkurentsipoliitikat parandades avalike riigihangete tava, tagades erastamisele konkurentsieelse lähenemise. Võtta vastu vajalik õiguslik raamistik riigiabi kohta ja edendada riigiabi põhimõtete läbipaistvust ning tagada nende täitmine.

Riigihanked– jõustada kehtiv riigihankeseadustik ja astuda samme selle ühtlustamiseks EL standarditega. Hoiduda erandite tegemisest avalike pakkumiste põhimõtetele ja tagada pakkumismenetluste täpne läbiviimine. Tugevdada riigihangete korraldamise asutust ja ministeeriumide riigihankeüksusi. Võtta meetmeid tagamaks kaebuste käsitlemine piisaval tasemel.

Intellektuaalomandi õigus (IOÕ)– võtta vastu uued õigusaktid tööstusomandi kohta. Ühineda rahvusvahelise uute taimesortide kaitse konventsiooniga. Võtta vastu vajalikud õigusaktid ja tugevdada haldussuutlikkust autoriõiguse kaitse parandamiseks. Astuda samme tõstmaks ettevõtjate, õiguskaitseorganite ja kohtunike teadlikkust intellektuaalomandi-, äri- ja omandiõiguse valdkondades. Võtta meetmeid intellektuaalomandi õiguse jõustamise parandamiseks.

Valdkondade poliitikad

Keskkond– alustada tegelemist keskkonnaohtlike piirkondade Durres’i ja Vlora probleemidega, ning alustada tegelemist radioaktiivsete jäätmete probleemiga Tiranas ja Fieris. Tagada keskkonnamõjude hindamist ning keskkonnamakseid reguleerivate õigusnormide jõustamine. Parandada koostööd keskkonnaministeeriumi ja muude ametiasutuste vahel, mis tegelevad keskkonnaga seotud probleemidega. Kiirendada veevarustuse ja kanalisatsiooni riikliku strateegia ning veevarustuse ja kanalisatsiooni maapiirkondade strateegia elluviimist.

Energeetika– viia ellu 2003–2005 aasta tegevuskava ja alustada Albaania energiastrateegia elluviimist. Täita kohustused, mis on võetud 2003. aasta Ateena vastastikuse mõistmise memorandumi raames, mis käsitleb piirkondlikku energiaturgu Kagu-Euroopas.

Telekommunikatsioon– Tagada elektroonilise side tõhus liberaliseerimine, kaasa arvatud regulatiivorganite tugevdamine ja asjakohaste õigusaktide ja poliitikate kehtestamine kõnealuses valdkonnas.

Justiits- ja siseküsimuste alane koostöö

Piirikontroll– rakendada valituse poolt vastu võetud ja novembris 2003 EL–Lääne-Balkani Foorumi raames toimunud justiits- ja siseministrite kohtumisel esitletud meetmeid, lähtudes 2003. aasta mais toimunud Ohridi piirkondlikust konverentsist riigipiiri turvalisuse ja kontrolli kohta. Arendada kooskõlas EL nõuetega välja ühtne piirikontrolli strateegia (ÜPS). Tugevdada piirikontrolli eest vastutavaid õiguskaitseorganeid ja uuendada nende juhtimisstandardeid. Luua rahuldav riskianalüüsi süsteem, et parandada piirikontrolli piiriületuspunktides ning “rohelistel” ja “sinistel” piirialadel. Laiendada koostööd naaberriikidega ning samuti piirikontrollis osalevate rahvusvaheliste õiguskaitseorganitega nii riigipiiril kui ka selle kontrollimisega seotud valdkonnas. Täiustada Albaania õiguskaitseorganite varustust ja oskusi, et tagada võltsitud/valede reisidokumentide tuvastamine. Võtta koostöös asjaomaste rahvusvaheliste osapooltega vajalikke meetmeid nõuetekohaste turvalisuse standardite, nõuetekohase haldamise ja kontrolli tagamiseks Tirana rahvusvahelisel lennuväljal.

Migratsiooni- ja varjupaigapoliitika– võtta vastu riiklik migratsioonistrateegia ja alustada selle elluviimist. Viia võimalikult kiiresti läbi vajalikud menetlused, et tagada EÜ/Albaania tagasivõtmislepingu allkirjastamine ja ratifitseerimine 2004. aastal.

Võtta ametlikult vastu riiklik tegevuskava varjupaiga andmise kohta. Kõrvaldada Albaania varjupaigaandmist käsitlevates õigusaktides esinevad puudused. Rakendada eriti piirialadel “eelsõelumise” süsteemi, et inimesi erakorralistes olukordades Albaania territooriumil klassifitseerida. Järgida tagasisaatmise keelu põhimõtet. Tagada varjupaigataotluste menetlemine seadusega sätestatud korras ning pidada kinni ajapiirangutest.

Politsei– rakendada seadusi täies ulatuses politsei ametiastmetele. Arendada välja ja viia ellu läbipaistev distsipliini- ja edutamissüsteem. Arendada politsei uurimistöö oskusi. Koostada ühtsed protseduurireeglid kõigile kriminaalpolitseiametnikele. Koostada selge määrustik, et tagada rahuldav koostöö erinevate politseiüksuste ja prokuratuuri vahel. Tugevdada piirkondlikku korrakorrakaitset. Tagada politseiametnike vastutusele võtmine korruptsiooni ja muude kriminaalkuritegude korral.

Organiseeritud kuritegevus, ebaseaduslik kaubandus, uimastid, rahapesu ja terrorism– rakendada organiseeritud kuritegevuse vastased tegevusele suunatud meetmed, mis on valitsuse poolt vastu võetud ja mida esitleti novembris 2003 toimunud EL–Lääne-Balkani justiits- ja siseministrite kohtumisel. Tagada mõiste “organiseeritud kuritegevus” selge ning EL õigusaktide ja üldtunnustatud rahvusvaheliste standarditega kooskõlas olev määratlus Albaania õigusaktides. Võtta vastu ja rakendada seadused varastatud esemete kohta, võttes arvesse rahvusvahelisi standardeid, hõlmates samuti välismaal varastatud esemeid. Tagada koostöö ja infovahetus õiguskaitseorganite, ministeeriumite ja seadusandjate vahel, kes on kaasatud võitlusse organiseeritud kuritegevuse vastu. Laiendada spetsiaalsete uurimisvahendite kasutamist seaduse piirides kõigis organiseeritud kuritegevusega seotud valdkondades, võttes täies ulatuses arvesse rahvusvahelisi standardeid. Viia ellu 2003. aastal vastu võetud ebaseadusliku kaubanduse vastane strateegia. Astuda vajalikud sammud Europoliga kokkuleppe sõlmimise ettevalmistamiseks. Astuda vajalikud sammud kahepoolsete väljaandmislepingute sõlmimise võimaldamiseks EL liikmesriikidega.

Tagada olemasolevate uimasteid käsitlevate õigusaktide täitmine. Tagada pidevad jõupingutused kanepi kasvatamise ja kanepiga kaubitsemise tõkestamiseks. Koostada riiklik uimastistrateegia kooskõlas EL uimastistrateegiaga ja tegevuskavaga.

Suurendada rahapesu vastu võitlemise eest vastutavate institutsioonide suutlikkust; tagada kõnealuste institutsioonide rahuldav koostöö, kehtestada efektiivsed tööprotseduurid ja arendada välja kohane juhtumikorraldamise süsteem. Tagada olemasolevate rahapesu käsitlevate õigusaktide täitmine.

Laiendada rahvusvahelist koostööd ja rakendada asjakohased rahvusvahelised terrorismikonventsioonid. Parandada politsei ja luureteenistuste vahelist koostööd ja infovahetust riigis ja teiste riikidega. Takistada terrorismiaktide finantseerimist ja ettevalmistamist.

3.2.   KESKMISE TÄHTAJAGA PRIORITEEDID

Poliitiline olukord

Demokraatia ja õigusriik

Avaliku halduse edasine arendamine– tagada rahuldav koolitus ning tööülesannete teostamiseks vajalike seadmetega varustamine SAL sätete rakendamise eest vastutavas ning EL finantsabi teostamisse kaasatud administratiivsektorites. Tagada avalikku teenistust reguleerivate õigusaktide ja sellega seotud menetluste, kaasa arvatud edutamise tingimuste täiustamine kooskõlas kaasaegse haldusjuhtimissüsteemi nõuetega ning nende otsekohene kasutuselevõtmine, et toetada hästi ettevalmistatud, professionaalse, läbipaistva ja stabiilse haldusjuhtimise väljaarendamist. Hoolitseda selle eest, et kohalikel haldusüksustel oleks võimalik ellu viia detsentraliseeritud poliitikat.

Järgmiste parlamendi ja kohalike omavalitsuste valimiste läbiviimine kooskõlas rahvusvaheliste standarditega.

Õigussüsteemi edasine tugevdamine– tagada tõsiste kuritegude, eriti organiseeritud kuritegevuse kohtulik menetlemine, pöörates erilist tähelepanu piiriülestele koostöömehhanismidele; edukas kohtupidamine väljendub raskeid kuritegusid toime pannud kurjategijate eduka süüdimõistmise käegakatsutavas ja märkimisväärses suurenemises ning asjakohaste karistuste määramises. Vähendada oluliselt praegust mahajäämust ja tagada kohtuotsuste õigeaegne täideviimine. Tagada kohtuotsuste lai avalikustamine. Tagada kohtunike ja prokuröride pidev ja nõuetekohane koolitus, hõlmates inimõigusi, eetikat ja kaubandusküsimusi ning SAL-küsimustega seotud probleeme. Jõustada tunnistajakaitset käsitlevad õigusnormid. Tugevdada jätkuvalt kohtusüsteemi sõltumatust, kandes kohtunike kohtuteenistusega seotud tegevuste inspekteerimise justiitsministeeriumilt tõhusalt üle kõrgemale kohtunõukogule.

Korruptsioonivastase võitluse edasine arendamine– rakendada Albaania poolt ratifitseeritud Euroopa korruptsioonivastast võitlust käsitlevate konventsioonide (nii kriminaal- kui ka tsiviilasjades) ning samuti korruptsioonivastaste riikide rühma GRECO soovitusi. Saavutada märkimisväärseid tulemusi võitluses korruptsiooniga igal tasandil ja igas valdkonnas, jõustades nõuetekohased õigusnormid. Soodustada EL liikmesriikidest vastavate organiseeritud kuritegevuse vastase võitlusega tegelevate riigiasutuste juurde saadetud kontaktametnike töölevõtmist. Esitada Euroopa Liidule kuue kuu tagant aruandeid käegakatsutavate tulemuste kohta, mis on saavutatud organiseeritud kuritegevusega seotud tegevuste kohtuliku uurimisega, vastavalt sellise tegevuse määratlemisele ÜRO rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise konventsioonis, tuntud ka Palermo konventsiooni nime all.

Inimõigused ja vähemuste kaitse

Inimõiguste austamise tagamine õiguskaitseorganite poolt– tagada kinnipeetavate ja eelvangistuses viibivate isikute kohtlemine kooskõlas rahvusvaheliste standarditega. Tagada inimväärikuse ja eraisiku turvalisuse austamine kinnipidamisasutustes, vanglates ja vaimuhaiglates kooskõlas rahvusvaheliste konventsioonidega. Luua nõuetele vastav alaealisi käsitlev õigussüsteem. Tagada piinamise ja ebainimliku või alandava kohtlemise või karistamise tõkestamist käsitleva Euroopa Nõukogu konventsiooni täitmine.

Sõna- ja ajakirjandusvabaduse tagamine– jõustada uued trüki- ja elektroonilist ajakirjandust käsitlevad õigusnormid, võttes arvesse EL standardeid. Tagada teleülekandesageduste eraldamine õiglasel ja mittediskrimineerival viisil, kooskõlas riikliku arengukavaga, ning asjakohaste nõuete täielik austamine ringhäälinguorganisatsioonide poolt. Viia lõpule Albaania RTV riikliku telekompanii muutumine sõltumatuks avalik-õiguslikuks ringhäälinguorganisatsiooniks. Julgustada ajakirjanduse kvaliteedi pidevat paranemist.

Piirkondlik ja rahvusvaheline koostöö

Piirkondliku koostöö tugevdamine– sõlmida ja rakendada kokkulepped naaberriikidega organiseeritud kuritegevuse, piirikontrolli ja tagasivõtmise osas. Viia ellu Kagu-Euroopa transpordi piirkondliku tuumikvõrgu vastastikuse mõistmise memorandum. Jätkata kohustuste täitmist, mis on võetud 2003. aasta Ateena vastastikuse mõistmise memorandumi raames, mis käsitleb piirkondlikku energiaturgu ja teha edusamme selle turu moodustamisel. Tagada nõuetele vastav piirkondlik koostöö keskkonnakaitseküsimustes.

Rahvusvaheliste kohustuste täitmine– täita täies ulatuses rahvusvaheliselt võetud kohustusi ja Albaania poolt ratifitseeritud konventsioone, eelkõige justiits- ja siseküsimuste, inimõiguste ja vähemuste õiguste ning kaubanduse valdkonnas.

Majanduslik olukord

Vaba turumajandus ja struktuurireformid

Erastamisprotsesside lõpuleviimine– eelkõige INSIG (finantssektor), Albtelecom (telekommunikatsioonisektor), Servcom, Albpetrol, Armo ja KESH (energeetikasektor) erastamine.

Ärikeskkonna edasine arendamine– jõustada täiustatud õigusnormid. Tagada kohtunike hea koolitus kaubanduse ja ettevõtluse õigusnormide valdkonnas. Saavutada märkimisväärseid tulemusi pettuse ja korruptsiooniga võitlemisel. Määratleda strateegia varimajandusega võitlemiseks, et tagada muuhulgas õiglane konkurents ettevõtete vahel.

Toimiva maa- ja kinnisvaraturu saavutamine– jõustada kommunismiperioodil konfiskeeritud omandi hüvitamist/kompenseerimist käsitlevad õigusnormid. Viia lõpule maa kaardistamise ja maa registreerimise protsessid. Tagada kinnisvara üleandmine kooskõlas seadusega ning võtta meetmed eesmärgiga saavutada kõigi protsessi kaasatud asutuste (notarid, kinnisvararegister jne) nõuetekohane toimimine. Tagada maa liigitusega ja maakasutusega seotud sätetest kinnipidamine. Töötada välja ja võtta vastu õigusnormid maa ja kinnisvara maksustamise kohta.

Riigi rahanduse juhtimine

Riigi rahanduse juhtimise edasine arendamine– Viia ellu riiklik rahvusvaheline finantskontrolli strateegia. Tugevdada välisauditit ja tagada, et nii finantskontroll kui ka sisemine audit toimiksid nõuetekohaselt. Kehtestada siseriiklike ja rahvusvaheliste rahaliste vahenditega seotud (võimalike) pettusjuhtumite ja muude eeskirjade rikkumiste tuvastamise, menetlemise ja edasise uurimise tõhus menetlus.

Euroopa standardid

Siseturg ja kaubandus

Kaupade liikumine– tagada haldussuutlikkus SAL nõuete rakendamiseks. Teha edasisi edusamme EL standardite vastuvõtmiseks. Rajada turujärelevalve süsteem. Tagada standardiseerimise, akrediteerimise ja sertifitseerimise ning samuti metroloogia ja kalibreerimise eest vastutavate ametite tõhustatud toimimine, võttes arvesse EL tavasid.

Saavutada kooskõlas EL nõuetega oluline edasiminek toiduohutusküsimuste ja fütosanitaar- ja veterinaartingimuste osas.

Toll– tagada haldussuutlikkus SAL nõuete rakendamiseks. Tagada tollialaste õigusnormide ja menetluste ning nende rakendamise ulatuslik vastavusseviimine EL õigusnormide ja menetlustega. Tagada päritolureeglite nõuetekohane rakendamine. Jätkata stabiilset personalihaldust tolliametis ja parandada selle juhtimise efektiivsust. Suurendada tulemusi võitluses pettuste, salakaubaveo ja ebaseadusliku kaubandusega ning vähendada märkimisväärselt juhtumite arvu, kus ebaseaduslikku tegevusse on kaasatud tolliametnikud. Viia lõpule ASYCUDA rakendamine üle kogu riigi ning jätkata jõupingutusi arvutiseerimisel.

Maksustamine– jätkata maksuhalduse tugevdamist. Tagada käibemaksusüsteemi täieulatuslik ja tõhus rakendamine. Parandada suhtlust maksumaksjatega ja lihtsustada maksustamissüsteemi ning -korda, kaasa arvatud tagasimaksete tegemise kord. Anda maksustamise eesmärgil kõigile maksumaksjatele unikaalne identifitseerimisnumber. Jätkata maksukogumise tugevdamist ja kontrolli ning auditeerimisstrateegia väljaarendamist.

Konkurents ja riigiabi– luua sõltumatu konkurentsiamet kooskõlas SAL nõuetega. Jõustada konkurentsi käsitlevad õigusnormid ja valmistada ette oma tegevuses sõltumatu riigiabi struktuuri loomine. Tugevdada riigiabi eest vastutavaid struktuure ja tagada edusammud nii kõikehõlmava riigiabi loendi koostamise lõpuleviimiseks kui ka SKT andmete edastamiseks NUTS II tasandil.

Riigihanked– tagada Albaania õigusraamistiku ulatuslik vastavusseviimine EL acquis’ga. Saavutada täielikult toimivad riigihangete struktuurid, tagades seadusega ning SAL nõuetega rangelt kooskõlas toimiva riigihangete läbiviimise korra.

Intellektuaalomandi õigused (IOÕ)– rakendada nõuetekohaselt intellektuaal-, kaubandus- ja tööstusomandi õiguse valdkonnas ratifitseeritud rahvusvahelisi konventsioone. Tagada IOÕ kõrgetasemeline kaitsmine ja saavutada tulemusi piraatkoopiate ja toodete võltsimise vastu võitlemisel. Tagada piisav haldussuutlikkus, et saavutada selles valdkonnas vastavus SAL nõuetega.

Valdkondade poliitikad

Keskkond– jätkata jõupingutusi keskkonnaohtlike piirkondade probleemiga tegelemisel. Vähendada tolmu- ja õhusaaste taset linnapiirkondades. Vähendada Balsh’i rafineerimistehase poolt tekitatud reostust, kaasa arvatud reoveeheide Gjanica jõkke, ning võtta meetmed veereostuse probleemidega tegelemiseks üldiselt. Jätkata piirkondlike ja rahvusvaheliste kohustuste täitmist kõnealuses piirkonnas. Tugevdada keskkonnaseireid ja tagada piisavate hoiatavate sanktsioonide olemasolu reostajate suhtes. Tagada veevarustuse ja sanitaaria riikliku strateegia ning veevarustuse ja kanalisatsiooni maapiirkondade strateegia elluviimine. Töötada kõnealuses valdkonnas välja strateegia õigusnormide järkjärguliseks vastavusseviimiseks acquis’ga ja alustada selle elluviimist.

Riiklik tervishoid– tugevdada nakkushaiguste järelvalvet ja nendest teavitamise süsteeme. Hõlbustada tihedamat koostööd riikliku tervishoiuvõrguga.

Transport– viia ellu transpordialane üldplaan. Jätkata jõupingutusi ida-lääne- ning põhja-lõunasuunaliste koridoride lõpuleviimiseks. Teha olulisi edusamme Tirana lennuvälja ning Durres’ ja Vlora sadamate taastamiseks, kaasa arvatud täiustatud julgeoleku ja piirikontrolli tagamine. Viia lõpule Durres’i sadama erastamine. Saavutada paremaid tulemusi liiklusohutuse valdkonnas ja astuda lisasamme selle edasiseks arendamiseks. Viia ellu Kagu-Euroopa transpordi piirkondliku tuumikvõrgu vastastikuse mõistmise memorandum.

Energeetika– jätkata tegevusplaanide nõuetekohase elluviimise tagamist elektrienergia sektoris ning teha edasisi edusamme Albaania energiastrateegia elluviimisel. Tagada elektrienergia tootmise, ülekande ja jaotamise infrastruktuuri parandamiseks mõeldud mitmete projektide õigeaegne elluviimine. Jätkata piirkondlike ja rahvusvaheliste kohustuste täitmist kõnealuses piirkonnas, pidades silmas konkurentsivõimelise piirkondliku energiaturu rajamist.

Telekommunikatsioon– võtta üle ja rakendada uus EL elektroonilise side raamistik.

Justiits- ja siseküsimuste alane koostöö

Piirikontroll– rakendada ühtset piirikontrolli (ÜPK) strateegiat ja täita kõiki Albaania poolt piirikontrolli valdkonnas võetud rahvusvahelisi kohustusi. Rakendada tõhusalt riskianalüüsi seoses piirikontrolliga. Jätkata piirikontrolli suutlikkuse tugevdamist; tagada eelkõige piirikontrolli vastavus rahvusvahelistele standarditele eelkõige Tirana rahvusvahelisel lennuväljal ning Durres’i ja Vlora sadamates. Tagada täiustatud turvaelementide olemasolu Albaania uutel reisidokumentidel. Saavutada märkimisväärseid tulemusi demineerimisprotsessis.

Migratsiooni- ja varjupaigapoliitika– viia ellu Albaania riiklik migratsioonistrateegia. Tagada Albaania valmisolek saavutada vastavus SAL nõuetele, mis puudutavad Albaanias töötavaid ja/või elavaid EL kodanikke. Tagada kõigi Albaania poolt sõlmitud tagasivõtmiskokkulepete jõustamine; püüda sõlmida tagasivõtmislepingud kõigi piirkonna riikidega ja riikidega, kust lähtuvad Albaaniat läbivad migrandid. Järk-järgult sõlmida, ratifitseerida ja rakendada ellu kõik peamised rahvusvahelised konventsioonid migratsiooni valdkonnas.

Rakendada Albaania riiklik tegevuskava varjupaiga andmise kohta. Jõustada varjupaiga andmist käsitlevad õigusnormid ja luua kooskõlas rahvusvaheliste standarditega varjupaiga andmise täielikult väljaarendatud süsteem.

Politsei– jätkata kõigi politseijõudude tugevdamist, nimelt nõuetele vastava koolituse ja varustuse abil. Tagada korraliku juhtumikorraldamise süsteemi toimimine, et juhtumite kulg oleks hästidokumenteerituna jälgitav algsest aruandest kuni vastava otsuseni. Saavutada märkimisväärseid tulemusi võitluses kuritegevusega ja vähendada korruptsiooni ning muud kriminaalset käitumist politseiametites.

Organiseeritud kuritegevus, ebaseaduslik kaubandus, uimastid, rahapesu ja terrorism– suurendada jätkuvalt rahvusvahelist koostööd. Saavutada märkimisväärseid tulemusi kohtupidamise määra, arvu ja kvaliteedi osas seoses õigusrikkumistega organiseeritud kuritegevuse ja ebaseadusliku kaubanduse valdkonnas, ning samuti kuritegelikul teel saadud tulu arestimise osas.

Rakendada uimasteid käsitlev riiklik strateegia. Tagada märkimisväärselt paremaid tulemusi võitluses uimastiäriga, eriti kangete uimastite, nagu näiteks heroiin ja kokaiin, äriga.

Tugevdada võitlust majandus- ja finantskuritegevuse tõkestamisel (kaasa arvatud rahapesu ja rahavõltsimine). Luua ministeeriumitevaheline agentuur kuritegelikul teel saadud tulu arestimiseks. Saavutada käegakatsutavaid tulemusi võitluses rahapesu vastu nii finantssektori sees kui ka sellest väljaspool.

4.   KAVANDAMINE

SAP raames eraldatakse ühenduse abi Lääne-Balkani riikidele vastavate finantsinstrumentidega, eelkõige nõukogu 5. detsembri 2000. aasta määrusega (EÜ) nr 2666/2000, mis käsitleb Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, Jugoslaavia Liitvabariigi ning endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi abistamist; (1) sellest tulenevalt ei oma käesolev otsus finantsmõju. Lisaks on Albaanial tulevikus juurdepääs rahastamisele mitme riigi vaheliste ja horisontaalprogrammide raames. Komisjon teeb koostööd Euroopa Investeerimispangaga ja rahvusvaheliste finantsinstitutsioonidega, eelkõige Euroopa Rekonstruktsiooni ja Arengupangaga ning Maailmapangaga, eesmärgiga hõlbustada SAP-ga seotud projektide kaasfinantseerimist.

5.   TINGIMUSLIKKUS

Ühendus abistab SAP raames Lääne-Balkani riike tingimusel, et toimuvad jätkuvad edusammud Kopenhaageni poliitiliste kriteeriumite täitmisel. Nende üldtingimuste mittetäitmise tulemusena võib nõukogu võtta asjakohaseid meetmeid lähtudes määruse (EÜ) nr 2666/2000 artiklist 5.

Ühenduse abi suhtes kehtivad samuti tingimused, mille nõukogu on määratlenud oma 29. aprilli 1997 järeldustes, eelkõige osas, mis puudutab kasusaaja ettevõtte poolt endale võetud kohustusi teostada demokraatlikke, majanduslikke ja institutsioonilisi reforme, võttes arvesse käesolevas Euroopa partnerluses sätestatud prioriteete.

6.   JÄRELEVALVE

Euroopa partnerluse järelevalve on tagatud SAP raames loodud mehhanismidega, nimelt SAP aastaaruandega.

---

(1)  EÜT L 306, 7.12.2000, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 2415/2001 (EÜT L 327, 12.12.2001, lk 3).

---