# Euroopa Liidu L 267/14.

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 267 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 47. köide14. august 2004 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 267

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

47. köide14. august 2004

---

| Sisukord | | I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1446/2004, 13. august 2004, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1447/2004, 13. august 2004, millega kehtestatakse ajutised kaitsemeetmed tehistingimustes kasvatatud lõhe impordile | 3 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1448/2004, 13. august 2004, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2771/1999, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses sekkumisega või- ja kooreturul | 30 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1449/2004, 13. august 2004, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1609/88 seoses määruste (EMÜ) nr 3143/85 ja (EÜ) nr 2571/97 alusel müüdava või lattu saabumise viimase kuupäevaga | 31 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1450/2004, 13. august 2004, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1608/2003/EÜ innovatsiooni käsitleva ühenduse statistika koostamise ja arendamise kohta (
  1
  ) | 32 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1451/2004, 13. august 2004, millega määratakse kindlaks teraviljasektori imporditollimaksud, mida kohaldatakse alates 16. august 2004 | 36 |

Sisukord

I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1446/2004, 13. august 2004, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1447/2004, 13. august 2004, millega kehtestatakse ajutised kaitsemeetmed tehistingimustes kasvatatud lõhe impordile

3

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1448/2004, 13. august 2004, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2771/1999, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses sekkumisega või- ja kooreturul

30

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1449/2004, 13. august 2004, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1609/88 seoses määruste (EMÜ) nr 3143/85 ja (EÜ) nr 2571/97 alusel müüdava või lattu saabumise viimase kuupäevaga

31

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1450/2004, 13. august 2004, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1608/2003/EÜ innovatsiooni käsitleva ühenduse statistika koostamise ja arendamise kohta (
  1
  )

1

32

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1451/2004, 13. august 2004, millega määratakse kindlaks teraviljasektori imporditollimaksud, mida kohaldatakse alates 16. august 2004

36

| | | II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | Nõukogu |
| | * | 2004/597/EÜ:Nõukogu otsus, 19. juuli 2004, millega kiidetakse heaks Euroopa Ühenduse ühinemine rahvusvahelise taimekaitsekonventsiooniga, nagu see on üle vaadatud ja heaks kiidetud 1997. aasta novembri FAO konverentsi 29. istungi resolutsiooniga 12/97 | 39 |
| | | Komisjon |
| | * | 2004/598/EÜ:Komisjoni otsus, 13. august 2004, ühenduse rahalise toetuse kohta sigade katku likvideerimiseks Luksemburgis 2003. aastal
  (teatavaks tehtud numbri K(2004) 3084 all) | 54 |

II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Nõukogu

*

2004/597/EÜ:Nõukogu otsus, 19. juuli 2004, millega kiidetakse heaks Euroopa Ühenduse ühinemine rahvusvahelise taimekaitsekonventsiooniga, nagu see on üle vaadatud ja heaks kiidetud 1997. aasta novembri FAO konverentsi 29. istungi resolutsiooniga 12/97

39

Komisjon

*

2004/598/EÜ:Komisjoni otsus, 13. august 2004, ühenduse rahalise toetuse kohta sigade katku likvideerimiseks Luksemburgis 2003. aastal
  (teatavaks tehtud numbri K(2004) 3084 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 3084 all)

54

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

| 14.8.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 267/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 267/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1446/2004,

13. august 2004,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 14. augustil 2004.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. august 2004

Komisjoni nimel

põllumajanduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1947/2002 (EÜT L 299, 1.11.2002, lk 17).

1

---

LISA

Komisjoni 13. augusti 2004. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0707 00 05 | 052 | 92,6 |
| 999 | 92,6 |
| 0709 90 70 | 052 | 78,8 |
| 999 | 78,8 |
| 0805 50 10 | 382 | 55,0 |
| 388 | 51,3 |
| 508 | 46,6 |
| 524 | 62,3 |
| 528 | 60,2 |
| 999 | 55,1 |
| 0806 10 10 | 052 | 95,4 |
| 204 | 87,5 |
| 220 | 100,7 |
| 400 | 179,8 |
| 624 | 139,6 |
| 628 | 137,6 |
| 999 | 123,4 |
| 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 | 388 | 76,7 |
| 400 | 104,4 |
| 404 | 117,3 |
| 508 | 69,7 |
| 512 | 88,3 |
| 528 | 108,5 |
| 720 | 46,7 |
| 800 | 167,5 |
| 804 | 77,2 |
| 999 | 95,1 |
| 0808 20 50 | 052 | 141,8 |
| 388 | 95,3 |
| 528 | 87,0 |
| 999 | 108,0 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | 052 | 150,2 |
| 999 | 150,2 |
| 0809 40 05 | 052 | 101,8 |
| 066 | 32,0 |
| 093 | 41,6 |
| 094 | 33,4 |
| 400 | 240,6 |
| 624 | 135,6 |
| 999 | 97,5 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0707 00 05

052

92,6

999

92,6

0709 90 70

052

78,8

999

78,8

0805 50 10

382

55,0

388

51,3

508

46,6

524

62,3

528

60,2

999

55,1

0806 10 10

052

95,4

204

87,5

220

100,7

400

179,8

624

139,6

628

137,6

999

123,4

0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90

388

76,7

400

104,4

404

117,3

508

69,7

512

88,3

528

108,5

720

46,7

800

167,5

804

77,2

999

95,1

0808 20 50

052

141,8

388

95,3

528

87,0

999

108,0

0809 30 10, 0809 30 90

052

150,2

999

150,2

0809 40 05

052

101,8

066

32,0

093

41,6

094

33,4

400

240,6

624

135,6

999

97,5

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11). Kood 999 tähistab “muud päritolu”.

---

| 14.8.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 267/3 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 267/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1447/2004,

13. august 2004,

millega kehtestatakse ajutised kaitsemeetmed tehistingimustes kasvatatud lõhe impordile

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3285/94 impordi ühiste eeskirjade ja määruse (EÜ) nr 518/94 (1) kehtetuks tunnistamise kohta, viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 2474/2000, (2) ja eriti selle artikleid 6 ja 8,

võttes arvesse nõukogu 7. märtsi 1994. aasta määrust (EÜ) 519/94 teatavatest kolmandatest riikidest pärit impordi ühiste eeskirjade ja määruste (EMÜ) nr 1765/82, (EMÜ) nr 1766/82 ja (EMÜ) nr 3420/83 (3) (viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 427/2003 (4)) kehtetuks tunnistamise kohta, ja eriti selle artikleid 5 ja 6,

pärast konsulteerimist määruse (EÜ) nr 3285/94 ja määruse (EÜ) nr 519/94 artikli 4 kohaselt moodustatud nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

| (1) | 6. veebruaril 2004. aastal teavitasid Iirimaa ja Ühendkuningriik komisjoni asjaolust, et tehistingimustes kasvatatud Atlandi väärislõhe impordisuundumused näitavad, et on vaja kehtestada kaitsemeetmed määruste (EÜ) nr 3285/94 ja 519/94 alusel; nad esitasid informatsiooni, mis sisaldas vastavalt määruse (EÜ) nr 3285/94 artiklile 10 ja määruse (EÜ) nr 519/94 artiklile 8 määratletud kättesaadavaid tõendeid ja soovisid, et komisjon võtaks nende dokumentide alusel kaitsemeetmed. |
| --- | --- |

(1)

6. veebruaril 2004. aastal teavitasid Iirimaa ja Ühendkuningriik komisjoni asjaolust, et tehistingimustes kasvatatud Atlandi väärislõhe impordisuundumused näitavad, et on vaja kehtestada kaitsemeetmed määruste (EÜ) nr 3285/94 ja 519/94 alusel; nad esitasid informatsiooni, mis sisaldas vastavalt määruse (EÜ) nr 3285/94 artiklile 10 ja määruse (EÜ) nr 519/94 artiklile 8 määratletud kättesaadavaid tõendeid ja soovisid, et komisjon võtaks nende dokumentide alusel kaitsemeetmed.

| (2) | Iirimaa ja Ühendkuningriik esitasid tõendid, et tehistingimustes kasvatatud Atlandi väärislõhe import Euroopa Ühendusse kasvab kiiresti nii absoluutarvudes kui ka võrreldes ühenduse tootmise ja tarbimisega. |
| --- | --- |

(2)

Iirimaa ja Ühendkuningriik esitasid tõendid, et tehistingimustes kasvatatud Atlandi väärislõhe import Euroopa Ühendusse kasvab kiiresti nii absoluutarvudes kui ka võrreldes ühenduse tootmise ja tarbimisega.

| (3) | Nad väitsid, et tehistingimustes kasvatatud Atlandi väärislõhe impordi mahu kasvul on muude tagajärgede hulgas negatiivne mõju samasuguste või otseselt konkureerivate toodete hindadele ühenduses ning ühenduse tootjate turuosale, mille tulemuseks on kahju tekitamine ühenduse tootjatele. |
| --- | --- |

(3)

Nad väitsid, et tehistingimustes kasvatatud Atlandi väärislõhe impordi mahu kasvul on muude tagajärgede hulgas negatiivne mõju samasuguste või otseselt konkureerivate toodete hindadele ühenduses ning ühenduse tootjate turuosale, mille tulemuseks on kahju tekitamine ühenduse tootjatele.

| (4) | Võttes aluseks ühenduse tootjatelt saadud informatsiooni väitsid Iirimaa ja Ühendkuningriik ka, et igasugune viivitus Euroopa Ühenduse poolt kaitsemeetmete võtmisel põhjustaks kahju, mida oleks raske korvata, ja seepärast peaks meetmed võtma viivitamata. |
| --- | --- |

(4)

Võttes aluseks ühenduse tootjatelt saadud informatsiooni väitsid Iirimaa ja Ühendkuningriik ka, et igasugune viivitus Euroopa Ühenduse poolt kaitsemeetmete võtmisel põhjustaks kahju, mida oleks raske korvata, ja seepärast peaks meetmed võtma viivitamata.

| (5) | Komisjon informeeris olukorrast kõiki liikmesriike ja konsulteeris nendega kõnealust ühenduse toodet puudutavate imporditingimuste, -suundumuste ja märgatavat kahju näitavate tõendite ning majanduse ja kaubanduse olukorra erinevate aspektide suhtes. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon informeeris olukorrast kõiki liikmesriike ja konsulteeris nendega kõnealust ühenduse toodet puudutavate imporditingimuste, -suundumuste ja märgatavat kahju näitavate tõendite ning majanduse ja kaubanduse olukorra erinevate aspektide suhtes.

| (6) | 6. märtsil 2004 algatas komisjon uurimise ühenduse samasuguse toote või otseselt konkureeriva toote tootjatele märgatava kahju tekitamise või selle ohu suhtes imporditava toote poolt, mis on määratletud tehistingimustes kasvatatud fileeritud või fileerimata, värske, jahutatud või külmutatud väärislõhena (“vaatlusalune toode”), (5) nagu on selgitatud allpool. |
| --- | --- |

(6)

6. märtsil 2004 algatas komisjon uurimise ühenduse samasuguse toote või otseselt konkureeriva toote tootjatele märgatava kahju tekitamise või selle ohu suhtes imporditava toote poolt, mis on määratletud tehistingimustes kasvatatud fileeritud või fileerimata, värske, jahutatud või külmutatud väärislõhena (“vaatlusalune toode”), (5) nagu on selgitatud allpool.

| (7) | Komisjon teavitas uurimisest ametlikult teadaolevalt asjassepuutuvaid eksportivaid tootjaid ja importijaid ning neid esindavaid liite, eksportivate riikide esindajaid ja ühenduse tootjaid. Komisjon saatis küsimustikud kõikidele nendele osapooltele, ühenduse lõhekasvatajaid esindavatele liitudele ning kõikidele, kes teatasid endast algatamisteates toodud aja jooksul. Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 519/94 artiklile 5 ja nõukogu määruse (EÜ) nr 3285/94 artiklile 6 andis komisjon otseselt asjassepuutuvatele isikutele võimaluse teatada oma seisukohtadest kirjalikult ning taotleda ärakuulamist. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon teavitas uurimisest ametlikult teadaolevalt asjassepuutuvaid eksportivaid tootjaid ja importijaid ning neid esindavaid liite, eksportivate riikide esindajaid ja ühenduse tootjaid. Komisjon saatis küsimustikud kõikidele nendele osapooltele, ühenduse lõhekasvatajaid esindavatele liitudele ning kõikidele, kes teatasid endast algatamisteates toodud aja jooksul. Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 519/94 artiklile 5 ja nõukogu määruse (EÜ) nr 3285/94 artiklile 6 andis komisjon otseselt asjassepuutuvatele isikutele võimaluse teatada oma seisukohtadest kirjalikult ning taotleda ärakuulamist.

| (8) | Mõningad valitsused, eksportivad tootjad ja neid esindavad liidud, ühenduse tootjad, tarnijad, töötlejad ja importijad ning neid esindavad liidud esitasid oma märkused kirjalikult. Nende esitatud suulisi ja kirjalikke märkusi vaagiti ja võeti arvesse esialgsete järelduste tegemisel. Kogu esialgsete järelduste tegemiseks vajalikuks peetav informatsioon koguti kokku ja kontrolliti. Kaheksa ühenduse tootja juures viidi läbi kontrollkäigud. |
| --- | --- |

(8)

Mõningad valitsused, eksportivad tootjad ja neid esindavad liidud, ühenduse tootjad, tarnijad, töötlejad ja importijad ning neid esindavad liidud esitasid oma märkused kirjalikult. Nende esitatud suulisi ja kirjalikke märkusi vaagiti ja võeti arvesse esialgsete järelduste tegemisel. Kogu esialgsete järelduste tegemiseks vajalikuks peetav informatsioon koguti kokku ja kontrolliti. Kaheksa ühenduse tootja juures viidi läbi kontrollkäigud.

| (9) | Kõiki huvitatud osapooli informeeriti põhilistest faktidest ja kaalutlustest, mille alusel kavandati ajutiste kaitsemeetmete kehtestamist, ja kavandatavate ajutiste meetmete vormist. Neile anti võimalus esitada märkusi, mida kaaluti, ning võeti seal, kus seda peeti kohaseks, arvesse esialgsete järelduste tegemisel. |
| --- | --- |

(9)

Kõiki huvitatud osapooli informeeriti põhilistest faktidest ja kaalutlustest, mille alusel kavandati ajutiste kaitsemeetmete kehtestamist, ja kavandatavate ajutiste meetmete vormist. Neile anti võimalus esitada märkusi, mida kaaluti, ning võeti seal, kus seda peeti kohaseks, arvesse esialgsete järelduste tegemisel.

2.   KOOSTÖÖD TEGEVATE OSAPOOLTE NIMEKIRI

3.   VAATLUSALUNE TOODE

| (10) | Toode, mille suhtes komisjoni teavitati, et impordisuundumused näivad nõudvat kaitsemeetmete kehtestamist, on tehistingimustes kasvatatud fileeritud või fileerimata, värske, jahutatud või külmutatud Atlandi väärislõhe. |
| --- | --- |

(10)

Toode, mille suhtes komisjoni teavitati, et impordisuundumused näivad nõudvat kaitsemeetmete kehtestamist, on tehistingimustes kasvatatud fileeritud või fileerimata, värske, jahutatud või külmutatud Atlandi väärislõhe.

| (11) | Jõuti järeldusele, et kui piirduda vaatlusaluse toote puhul tehistingimustes kasvatatud Atlandi väärislõhega, oleks see vaatlusaluse toote liiga kitsas määratlus. Lõhe erinevate liikide füüsiliste tunnuste (suurus, kuju, maitse jne), tootmisprotsessi ja lõhe liikide asendatavuse põhjal tarbija seisukohast peetakse kõiki tehistingimustes kasvatatud lõhesid on üheks ja samaks tooteks. Samamoodi, kuigi tehistingimustes kasvatatud lõhet müüakse erinevate toodetena (roogitud terve kala, roogitud ja ilma peata terve kala, filee), on nendel erinevatel toodetel sama lõppotstarve ja neid saab kergesti üksteisega asendada. |
| --- | --- |

(11)

Jõuti järeldusele, et kui piirduda vaatlusaluse toote puhul tehistingimustes kasvatatud Atlandi väärislõhega, oleks see vaatlusaluse toote liiga kitsas määratlus. Lõhe erinevate liikide füüsiliste tunnuste (suurus, kuju, maitse jne), tootmisprotsessi ja lõhe liikide asendatavuse põhjal tarbija seisukohast peetakse kõiki tehistingimustes kasvatatud lõhesid on üheks ja samaks tooteks. Samamoodi, kuigi tehistingimustes kasvatatud lõhet müüakse erinevate toodetena (roogitud terve kala, roogitud ja ilma peata terve kala, filee), on nendel erinevatel toodetel sama lõppotstarve ja neid saab kergesti üksteisega asendada.

| (12) | Mõned huvitatud pooled väitsid, et külmutatud lõhe ja värske lõhe on erinevad tooted ning et külmutatud lõhet ei peaks käsitlema vaatlusaluse tootena. Üks osapool väitis, et töötlejad eelistavad külmutatud, tarbijad aga värsket lõhet. Teine osapool väitis, et külmutatud lõhe on suitsetamiseks ebasobiv toormaterjal. Neid väiteid peeti põhjendamatuteks. Töötlejad kasutavad nii värsket kui külmutatud tehistingimustes kasvatatud lõhet ja leiti, et erinevused on minimaalsed. Pealegi on mõlemal tootel sama lõppotstarve. Seepärast lükati see argument tagasi. |
| --- | --- |

(12)

Mõned huvitatud pooled väitsid, et külmutatud lõhe ja värske lõhe on erinevad tooted ning et külmutatud lõhet ei peaks käsitlema vaatlusaluse tootena. Üks osapool väitis, et töötlejad eelistavad külmutatud, tarbijad aga värsket lõhet. Teine osapool väitis, et külmutatud lõhe on suitsetamiseks ebasobiv toormaterjal. Neid väiteid peeti põhjendamatuteks. Töötlejad kasutavad nii värsket kui külmutatud tehistingimustes kasvatatud lõhet ja leiti, et erinevused on minimaalsed. Pealegi on mõlemal tootel sama lõppotstarve. Seepärast lükati see argument tagasi.

| (13) | Seepärast leitakse, et tehistingimustes kasvatatud (mitte looduslik; värske, jahutatud või külmutatud) lõhe on ülalkirjeldatud erinevate toodetena üks ja sama toode. See on klassifitseeritud CN koodide ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 10 13 ja ex 0304 20 13 all. |
| --- | --- |

(13)

Seepärast leitakse, et tehistingimustes kasvatatud (mitte looduslik; värske, jahutatud või külmutatud) lõhe on ülalkirjeldatud erinevate toodetena üks ja sama toode. See on klassifitseeritud CN koodide ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 10 13 ja ex 0304 20 13 all.

4.   SAMASUGUSED VÕI OTSESELT KONKUREERIVAD TOOTED

| (14) | Viidi läbi esialgne uurimine, et teha kindlaks, kas ühenduse tootjate toodetav toode (edaspidi “samasugune toode”) on samasugune või otseselt konkureeriv vaatlusaluse imporditava tootega. |
| --- | --- |

(14)

Viidi läbi esialgne uurimine, et teha kindlaks, kas ühenduse tootjate toodetav toode (edaspidi “samasugune toode”) on samasugune või otseselt konkureeriv vaatlusaluse imporditava tootega.

| (15) | Esialgsel määratlemisel võeti eelkõige arvesse järgmisi esialgseid uurimistulemusi. |
| --- | --- |

(15)

Esialgsel määratlemisel võeti eelkõige arvesse järgmisi esialgseid uurimistulemusi.

| (16) | a) | Importtootel ja ühenduse tootel on HS-koodi tasemel sama rahvusvaheline (6kohaline) tariifne klassifikatsioon. Lisaks on neil samad füüsilised omadused nagu maitse, suurus, kuju ja faktuur. Kodumaist toodet turustatakse tihti kõrgkvaliteetse tootena ning seda müüakse jaekaubanduses tihti hinnalisandiga. “Samasugune” ei tähenda siiski, et tooted oleksid täiesti identsed ning väikesed erinevused kvaliteedis ei ole piisavad, et muuta kogu uurimistulemust, mille kohaselt import- ja kodumaised tooted on samasugused; |
| --- | --- | --- |

(16)

a)

Importtootel ja ühenduse tootel on HS-koodi tasemel sama rahvusvaheline (6kohaline) tariifne klassifikatsioon. Lisaks on neil samad füüsilised omadused nagu maitse, suurus, kuju ja faktuur. Kodumaist toodet turustatakse tihti kõrgkvaliteetse tootena ning seda müüakse jaekaubanduses tihti hinnalisandiga. “Samasugune” ei tähenda siiski, et tooted oleksid täiesti identsed ning väikesed erinevused kvaliteedis ei ole piisavad, et muuta kogu uurimistulemust, mille kohaselt import- ja kodumaised tooted on samasugused;

| b) | import- ja ühenduse toodet müüdi sarnaste või samade müügikanalite kaudu, hinnainfo oli ostjatele hästi kättesaadav ning vaatlusalune toode ja ühenduse tootjate toode konkureerisid omavahel peamiselt hinna osas; |
| --- | --- |

b)

import- ja ühenduse toodet müüdi sarnaste või samade müügikanalite kaudu, hinnainfo oli ostjatele hästi kättesaadav ning vaatlusalune toode ja ühenduse tootjate toode konkureerisid omavahel peamiselt hinna osas;

| c) | nii importtootel kui ühenduse tootel on sama või sarnane lõppotstarve, seega olid need alternatiiv- või asendustooted ning on omavahel kergesti asendatavad; |
| --- | --- |

c)

nii importtootel kui ühenduse tootel on sama või sarnane lõppotstarve, seega olid need alternatiiv- või asendustooted ning on omavahel kergesti asendatavad;

| d) | tarbijad käsitasid nii importtoodet kui ka ühenduse toodet alternatiivina konkreetse vajaduse või nõudluse rahuldamiseks ning seetõttu oli mõnede eksportijate ja importijate tuvastatud erinevuste puhul tegemist üksnes väikeste erinevustega. |
| --- | --- |

d)

tarbijad käsitasid nii importtoodet kui ka ühenduse toodet alternatiivina konkreetse vajaduse või nõudluse rahuldamiseks ning seetõttu oli mõnede eksportijate ja importijate tuvastatud erinevuste puhul tegemist üksnes väikeste erinevustega.

| (17) | Seepärast on jõutud järeldusele, et importtoode ja ühenduse toode on “samasugused või otseselt konkureerivad tooted”. |
| --- | --- |

(17)

Seepärast on jõutud järeldusele, et importtoode ja ühenduse toode on “samasugused või otseselt konkureerivad tooted”.

5.   IMPORT

5.1.   Impordi kasv

5.1.1.   Sissejuhatus

| (18) | Esialgses uurimises kasutati andmeid aastate 2000–2003 kohta, keskendudes impordile kõige viimasel ajal, mille kohta on andmed kättesaadavad, et teha kindlaks, kas vaatlusalust toodet imporditakse ühendusse niisuguses absoluutselt või ühenduse toodanguga võrreldes suhteliselt palju suurenenud koguses ja/või sellistel tingimustel, et see põhjustab või ähvardab põhjustada märgatavat kahju ühenduse tootjatele. Üks osapool väitis, et impordi kasvu põhjuseks oli asjaolu, et impordiandmed hõlmasid ka andmeid loodusliku lõhe impordi kohta. Eurostati andmetes ei eristata looduslikku ja tehistingimustes kasvatatud lõhet. Siiski näitab olemasolev informatsioon (Ameerika Ühendriikide ja Kanada ekspordistatistika), et loodusliku lõhe import ühendusse on väike ja igal juhul vähenes aastatel 2000–2003. Üks osapool väitis samuti, et 2000. aasta ei ole sobiv baasaasta, kuna lõhe hinnad olid sellel aastal ebatavaliselt kõrged. Analüüs keskendus aga viimase perioodi peamistele arengutele ning 1999. või 2001. aasta võtmine baasaastaks ei muudaks analüüsi tulemust. |
| --- | --- |

(18)

Esialgses uurimises kasutati andmeid aastate 2000–2003 kohta, keskendudes impordile kõige viimasel ajal, mille kohta on andmed kättesaadavad, et teha kindlaks, kas vaatlusalust toodet imporditakse ühendusse niisuguses absoluutselt või ühenduse toodanguga võrreldes suhteliselt palju suurenenud koguses ja/või sellistel tingimustel, et see põhjustab või ähvardab põhjustada märgatavat kahju ühenduse tootjatele. Üks osapool väitis, et impordi kasvu põhjuseks oli asjaolu, et impordiandmed hõlmasid ka andmeid loodusliku lõhe impordi kohta. Eurostati andmetes ei eristata looduslikku ja tehistingimustes kasvatatud lõhet. Siiski näitab olemasolev informatsioon (Ameerika Ühendriikide ja Kanada ekspordistatistika), et loodusliku lõhe import ühendusse on väike ja igal juhul vähenes aastatel 2000–2003. Üks osapool väitis samuti, et 2000. aasta ei ole sobiv baasaasta, kuna lõhe hinnad olid sellel aastal ebatavaliselt kõrged. Analüüs keskendus aga viimase perioodi peamistele arengutele ning 1999. või 2001. aasta võtmine baasaastaks ei muudaks analüüsi tulemust.

| (19) | Allpool toodud esialgsed uurimistulemused põhinevad seetõttu aastate 2000–2003 andmetel. |
| --- | --- |

(19)

Allpool toodud esialgsed uurimistulemused põhinevad seetõttu aastate 2000–2003 andmetel.

5.1.2.   Impordi maht

| (20) | Import kasvas 372 789 tonnilt 2000. aastal 455 948 tonnini 2003. aastal – impordi kasv 22 %. Aastatel 2002 ja 2003 kasvas import 15 %. |
| --- | --- |

(20)

Import kasvas 372 789 tonnilt 2000. aastal 455 948 tonnini 2003. aastal – impordi kasv 22 %. Aastatel 2002 ja 2003 kasvas import 15 %.

| (21) | Ühenduse toodangu suhtes vähenes import 254 protsendilt 2000. aastal 235 protsendini 2001. aastal, kuid pärast seda tõusis 2003. aastal jälle 252 protsendini. |
| --- | --- |

(21)

Ühenduse toodangu suhtes vähenes import 254 protsendilt 2000. aastal 235 protsendini 2001. aastal, kuid pärast seda tõusis 2003. aastal jälle 252 protsendini.

| (22) | 2002. ja 2003. aasta kvartaalsed näitajad näitavad, et kvartalite lõikes oli import 2003. aastal suurem kui 2002. aasta samas kvartalis, ning et kõige suurem kasv (kuni 20,8 %) esines 2003. aasta teisel poolel.

  Allikas: Eurostat. | 2002 I kv | 2002 II kv | 2002 III kv | 2002 IV kv |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Impordi maht (t) | 86 753 | 96 988 | 93 375 | 119 657 |

(22)

2002. ja 2003. aasta kvartaalsed näitajad näitavad, et kvartalite lõikes oli import 2003. aastal suurem kui 2002. aasta samas kvartalis, ning et kõige suurem kasv (kuni 20,8 %) esines 2003. aasta teisel poolel.

Allikas: Eurostat.

2002 I kv

2002 II kv

2002 III kv

2002 IV kv

Impordi maht (t)

86 753

96 988

93 375

119 657

| | 2003 I kv | 2003 II kv | 2003 III kv | 2003 IV kv |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Impordi maht (t) | 92 667 | 108 655 | 112 862 | 141 763 |
| Kasv | 6,8 % | 12,0 % | 20,8 % | 18,5 % |

2003 I kv

2003 II kv

2003 III kv

2003 IV kv

Impordi maht (t)

92 667

108 655

112 862

141 763

Kasv

6,8 %

12,0 %

20,8 %

18,5 %

5.1.3.   Järeldus

| (23) | Impordi kohta ajavahemikus 2000–2003 pärinevate andmete põhjal järeldati esialgu, et on toimunud hiljutine, järsk ja märkimisväärne impordi suurenemine nii absoluutarvudes kui ka toodangu suhtes. |
| --- | --- |

(23)

Impordi kohta ajavahemikus 2000–2003 pärinevate andmete põhjal järeldati esialgu, et on toimunud hiljutine, järsk ja märkimisväärne impordi suurenemine nii absoluutarvudes kui ka toodangu suhtes.

5.2.   Impordihinnad

| (24) | Arvesse on võetud ka Eurostati andmetel põhinevaid imporditingimusi. Kuna andmetes sisalduv loodusliku lõhe kogus oli väike, loetakse, et selle mõju hindadele oli tähtsusetu. |
| --- | --- |

(24)

Arvesse on võetud ka Eurostati andmetel põhinevaid imporditingimusi. Kuna andmetes sisalduv loodusliku lõhe kogus oli väike, loetakse, et selle mõju hindadele oli tähtsusetu.

| (25) | Selles suhtes tuleks märkida, et ajavahemikus september 1997 kuni mai 2003 kehtis märkimisväärse osa Norrast imporditud tehistingimustes kasvatatud lõhe (umbes 55 % ühenduse turust) osas minimaalne impordihind. 2002. aastal hakkas mõnede Norra eksportivate tootjate poolne minimaalse impordihinna kohustuse rikkumine selle vahendi efektiivsust kahjustama ja põhjustas hinnalangusi. Detsembris 2002 teatati dumpinguvastaste ja tasakaalustusmeetmete kavandatavast lõpetamisest Norrast pärit impordi suhtes ja need meetmed lõpetati mais 2003. Impordihinnad langesid 2002. aastal ja 2003. aasta esimeses pooles osaliselt minimaalse impordihinna rikkumise või sellest vabatahtliku loobumise tõttu mõnede Norra eksportijate poolt. |
| --- | --- |

(25)

Selles suhtes tuleks märkida, et ajavahemikus september 1997 kuni mai 2003 kehtis märkimisväärse osa Norrast imporditud tehistingimustes kasvatatud lõhe (umbes 55 % ühenduse turust) osas minimaalne impordihind. 2002. aastal hakkas mõnede Norra eksportivate tootjate poolne minimaalse impordihinna kohustuse rikkumine selle vahendi efektiivsust kahjustama ja põhjustas hinnalangusi. Detsembris 2002 teatati dumpinguvastaste ja tasakaalustusmeetmete kavandatavast lõpetamisest Norrast pärit impordi suhtes ja need meetmed lõpetati mais 2003. Impordihinnad langesid 2002. aastal ja 2003. aasta esimeses pooles osaliselt minimaalse impordihinna rikkumise või sellest vabatahtliku loobumise tõttu mõnede Norra eksportijate poolt.

| (26) | Impordihinnad langesid aastatel 2000–2003 28,5 %. Seda loetakse jäävat väljapoole normaalset hinnakõikumist turul, sest absoluutarvudes oli tegemist suureulatusliku langusega tingimustes, kus eksportivad tootjad ei teeninud 2000. aastal ülemääraseid kasumeid ja tootmiskulud ei ole aastatel 2000–2003 oluliselt muutunud. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Impordihind | 3,55 | 2,99 | 2,87 | 2,54 |
| Allikas: Eurostat |

(26)

Impordihinnad langesid aastatel 2000–2003 28,5 %. Seda loetakse jäävat väljapoole normaalset hinnakõikumist turul, sest absoluutarvudes oli tegemist suureulatusliku langusega tingimustes, kus eksportivad tootjad ei teeninud 2000. aastal ülemääraseid kasumeid ja tootmiskulud ei ole aastatel 2000–2003 oluliselt muutunud.

2000

2001

2002

2003

Impordihind

3,55

2,99

2,87

2,54

Allikas: Eurostat

| (27) | Hiljutisi hindade liikumisi illustreerivad selgemalt kvartaalsed andmed. Suhteliselt stabiilsest hinnavahemikust 2,83 eurost kuni 2,93 euroni 2002. aastal langesid impordihinnad 2,87 eurolt 2003. aasta esimeses kvartalis 2,24 eurole 2003. aasta kolmandas kvartalis enne osalist tõusu 2,48 euroni 2003. aasta neljandas kvartalis.

  Allikas: Eurostat. | 2002 I kv | 2002 II kv | 2002 III kv | 2002 IV kv |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Impordihind | 2,83 | 2,93 | 2,86 | 2,85 |

(27)

Hiljutisi hindade liikumisi illustreerivad selgemalt kvartaalsed andmed. Suhteliselt stabiilsest hinnavahemikust 2,83 eurost kuni 2,93 euroni 2002. aastal langesid impordihinnad 2,87 eurolt 2003. aasta esimeses kvartalis 2,24 eurole 2003. aasta kolmandas kvartalis enne osalist tõusu 2,48 euroni 2003. aasta neljandas kvartalis.

Allikas: Eurostat.

2002 I kv

2002 II kv

2002 III kv

2002 IV kv

Impordihind

2,83

2,93

2,86

2,85

| | 2003 I kv | 2003 II kv | 2003 III kv | 2003 IV kv |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Impordihind | 2,87 | 2,62 | 2,24 | 2,48 |

2003 I kv

2003 II kv

2003 III kv

2003 IV kv

Impordihind

2,87

2,62

2,24

2,48

| (28) | Täiesti usaldusväärseid Eurostati andmeid 2004. aasta I kvartali kohta veel ei ole, kuid hetkel olemasolev informatsioon näitab, et 2004. aasta esimeses kvartalis tõusid hinnad keskmiselt 2,53 euroni kilogrammi kohta. See on natuke vähem kui keskmine hind 2003. aastal ja viimane kättesaadav informatsioon näitab, et hinnad näitavad jälle alanemise märke ja on väga madalad. Kuigi väidetakse, et järgnevatel kuudel on oodata hinnatõusu, ei saa seda tõendada ja praeguseid väga madalaid hindu kinnitavad tootmissektori allikad eksportivates riikides. |
| --- | --- |

(28)

Täiesti usaldusväärseid Eurostati andmeid 2004. aasta I kvartali kohta veel ei ole, kuid hetkel olemasolev informatsioon näitab, et 2004. aasta esimeses kvartalis tõusid hinnad keskmiselt 2,53 euroni kilogrammi kohta. See on natuke vähem kui keskmine hind 2003. aastal ja viimane kättesaadav informatsioon näitab, et hinnad näitavad jälle alanemise märke ja on väga madalad. Kuigi väidetakse, et järgnevatel kuudel on oodata hinnatõusu, ei saa seda tõendada ja praeguseid väga madalaid hindu kinnitavad tootmissektori allikad eksportivates riikides.

5.3.   Impordi turuosa

| (29) | Impordi turuosa vähenes 73,5 protsendilt 2000. aastal 71,9 protsendile 2001. aastal ning jäi 2002. aastal umbes samale tasemele (72 %). 2003. aastal suurenes impordi turuosa kolme protsendi võrra – 72 protsendilt 2002. aastal 75 protsendile 2003. aastal, mis on kõrgeim tase vaadeldava perioodi jooksul. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import | 73,5 % | 71,9 % | 72,0 % | 75,0 % |

(29)

Impordi turuosa vähenes 73,5 protsendilt 2000. aastal 71,9 protsendile 2001. aastal ning jäi 2002. aastal umbes samale tasemele (72 %). 2003. aastal suurenes impordi turuosa kolme protsendi võrra – 72 protsendilt 2002. aastal 75 protsendile 2003. aastal, mis on kõrgeim tase vaadeldava perioodi jooksul.

2000

2001

2002

2003

Import

73,5 %

71,9 %

72,0 %

75,0 %

6.   ÜHENDUSE TOOTJA MÄÄRATLUS

| (30) | Peaaegu kogu vaatlusaluse toote toodang ühenduses toodeti Šotimaal ja Iirimaal, kuigi kaks tootjat on ka Prantsusmaal ja vähemalt üks Lätis. |
| --- | --- |

(30)

Peaaegu kogu vaatlusaluse toote toodang ühenduses toodeti Šotimaal ja Iirimaal, kuigi kaks tootjat on ka Prantsusmaal ja vähemalt üks Lätis.

| (31) | 2003. aastal oli vaatlusaluse toote kogutoodang ühenduses 180 593 tonni, millest tootjad, kes tegid uurimise esialgses etapis koostööd, tootsid 85 231 tonni, mis moodustab 47 % ühenduse kogutoodangust. Seega esindavad nad suuremat osa ühenduse kogutoodangust määruse (EÜ) nr 3285/94 artikli 5 lõike 3 punkti c ja määruse (EÜ) nr 519/94 artikli 15 lõike 1 mõistes. Neid loetakse esialgse otsuse tegemise kontekstis vastavalt ühenduse tootjateks. |
| --- | --- |

(31)

2003. aastal oli vaatlusaluse toote kogutoodang ühenduses 180 593 tonni, millest tootjad, kes tegid uurimise esialgses etapis koostööd, tootsid 85 231 tonni, mis moodustab 47 % ühenduse kogutoodangust. Seega esindavad nad suuremat osa ühenduse kogutoodangust määruse (EÜ) nr 3285/94 artikli 5 lõike 3 punkti c ja määruse (EÜ) nr 519/94 artikli 15 lõike 1 mõistes. Neid loetakse esialgse otsuse tegemise kontekstis vastavalt ühenduse tootjateks.

7.   ETTENÄGEMATUD ARENGUD

| (32) | 2002. aasta lõpus prognoosis Norra oma 2003. aasta lõhe kogutoodanguks umbes 446 000 tonni. 2003. aasta veebruariks prognoosis Kontali Analyse (tööstuse andmeesitaja) väljapüügiks 475 000 tonni. See oli 30 000 tonni rohkem kui Norra toodang 2002. aastal, kuid eeldati, et enamus toodangu kasvust suunatakse tekkivatele turgudele nagu Venemaa ja Poola ning Kaug-Ida turgudele nagu Jaapan, Hongkong, Taivan ja Hiina. Alates 2000. aastast oli kasv Kaug-Idas olnud negatiivne, kuid Norra lootis 2003. aastal Hiina turu avamisega languse peatada. |
| --- | --- |

(32)

2002. aasta lõpus prognoosis Norra oma 2003. aasta lõhe kogutoodanguks umbes 446 000 tonni. 2003. aasta veebruariks prognoosis Kontali Analyse (tööstuse andmeesitaja) väljapüügiks 475 000 tonni. See oli 30 000 tonni rohkem kui Norra toodang 2002. aastal, kuid eeldati, et enamus toodangu kasvust suunatakse tekkivatele turgudele nagu Venemaa ja Poola ning Kaug-Ida turgudele nagu Jaapan, Hongkong, Taivan ja Hiina. Alates 2000. aastast oli kasv Kaug-Idas olnud negatiivne, kuid Norra lootis 2003. aastal Hiina turu avamisega languse peatada.

| (33) | Tegelikult oli Norra toodang 2003. aastal 509 000 tonni (umbes 63 000 tonni rohkem kui prognoosis Norra valitsus) ja väljapüük oli 6 % kõrgem kui Kontali väljapüügi prognoos. Toodang oli samuti 64 000 tonni (ehk 14 %) suurem kui Norra toodang 2002. aastal. Samal ajal müügi langus Kaug-Idas ei peatunud, vaid koguni kiirenes – 6,0 protsendini. Lisaks aeglustus ka kasv uutel turgudel: 47 protsendilt 32 protsendile Venemaal ja 50 protsendilt 30 protsendile ühendusse mittekuuluvates Euroopa riikides. Ka ülemaailmne tarbimine kasvas ainult 6 % võrreldes 9 protsendiga 2002. aastal ja 14 protsendiga 2001. aastal. See, nagu ilmnes, ekslik toodangu prognoos koos arengutega ülemaailmses tarbimises oli ettenägematu. |
| --- | --- |

(33)

Tegelikult oli Norra toodang 2003. aastal 509 000 tonni (umbes 63 000 tonni rohkem kui prognoosis Norra valitsus) ja väljapüük oli 6 % kõrgem kui Kontali väljapüügi prognoos. Toodang oli samuti 64 000 tonni (ehk 14 %) suurem kui Norra toodang 2002. aastal. Samal ajal müügi langus Kaug-Idas ei peatunud, vaid koguni kiirenes – 6,0 protsendini. Lisaks aeglustus ka kasv uutel turgudel: 47 protsendilt 32 protsendile Venemaal ja 50 protsendilt 30 protsendile ühendusse mittekuuluvates Euroopa riikides. Ka ülemaailmne tarbimine kasvas ainult 6 % võrreldes 9 protsendiga 2002. aastal ja 14 protsendiga 2001. aastal. See, nagu ilmnes, ekslik toodangu prognoos koos arengutega ülemaailmses tarbimises oli ettenägematu.

| (34) | Selle tagajärjeks oli Norra tõsine probleem ületoodanguga, mida ta paistis tunnistavat. Tõepoolest, augustis 2003 kaalusid mõned Norra tootjad 30 000 tonni tehistingimustes kasvatatud lõhe külmutamist, et eemaldada turult üleliigne toodang. Sellest mõttest hiljem siiski loobuti ja turul ületas pakkumine jätkuvalt nõudlust. |
| --- | --- |

(34)

Selle tagajärjeks oli Norra tõsine probleem ületoodanguga, mida ta paistis tunnistavat. Tõepoolest, augustis 2003 kaalusid mõned Norra tootjad 30 000 tonni tehistingimustes kasvatatud lõhe külmutamist, et eemaldada turult üleliigne toodang. Sellest mõttest hiljem siiski loobuti ja turul ületas pakkumine jätkuvalt nõudlust.

| (35) | Lisaks teatas komisjon 2002. aasta detsembris oma ettepanekust lõpetada dumpingu- ja subsiidiumidevastased abinõud Norra vastu. Need meetmed lõpetati mais 2003. Meetmed olid suures osas võtnud minimaalsete impordihindade kuju, mille tulemusena eksportivatele tootjatele oli tagatud minimaalne hind. Kui teatati kavandatavast meetmete lõpetamisest, loobusid paljud Norra eksportivad tootjad vabatahtlikult võetud kohustustest või lihtsalt lõpetasid nende järgimise. Norra lõhetootjad tervikuna on Norra pankadele võlgu suuri summasid. Kuna hinnad alanesid ja minimaalseid impordihindu ei olnud, hakkasid Norra tootjatele laenu andnud pangad astuma samme oma riski vähendamiseks, nõudes võlgade tagasimaksmist. See tekitas nõiaringi, mille tulemusena suurenes lõhe väljapüük, jätkus surve hindadele ja suurenes surve ekspordile. Kuigi Norra-vastaste meetmete lõpetamise tulemusena võis eeldada ajutist ja vähest impordihindade korrektsiooni, oli hinnalanguse ulatus (mida raskendas ületootmise probleem) ja nõiaring, mis pangasektori ülalkirjeldatud tegutsemise tõttu sellepärast tekkis, ettenägematu. |
| --- | --- |

(35)

Lisaks teatas komisjon 2002. aasta detsembris oma ettepanekust lõpetada dumpingu- ja subsiidiumidevastased abinõud Norra vastu. Need meetmed lõpetati mais 2003. Meetmed olid suures osas võtnud minimaalsete impordihindade kuju, mille tulemusena eksportivatele tootjatele oli tagatud minimaalne hind. Kui teatati kavandatavast meetmete lõpetamisest, loobusid paljud Norra eksportivad tootjad vabatahtlikult võetud kohustustest või lihtsalt lõpetasid nende järgimise. Norra lõhetootjad tervikuna on Norra pankadele võlgu suuri summasid. Kuna hinnad alanesid ja minimaalseid impordihindu ei olnud, hakkasid Norra tootjatele laenu andnud pangad astuma samme oma riski vähendamiseks, nõudes võlgade tagasimaksmist. See tekitas nõiaringi, mille tulemusena suurenes lõhe väljapüük, jätkus surve hindadele ja suurenes surve ekspordile. Kuigi Norra-vastaste meetmete lõpetamise tulemusena võis eeldada ajutist ja vähest impordihindade korrektsiooni, oli hinnalanguse ulatus (mida raskendas ületootmise probleem) ja nõiaring, mis pangasektori ülalkirjeldatud tegutsemise tõttu sellepärast tekkis, ettenägematu.

| (36) | 2003. aasta jooksul langes Norra krooni väärtus euro suhtes 13 %, Taani krooni suhtes 12 % ja Rootsi krooni suhtes 14 %. Kuigi valuutakursi muutustega tuleb arvestada, oli see suhteliselt suur ning püsiv kõikumine väljaspool valuutakursside kõikumise tavapärast ulatust. Kuigi euro tugevnes ka Briti naela suhtes, vähenes Briti naela kurss ainult 6 %, mille tagajärjel muutus Ühendkuningriigis toodetud tehistingimustes kasvatatud lõhe eurotsoonis Norra impordi suhtes kallimaks, kui see oli olnud aasta alguses. Peamised tehistingimustes kasvatatud Norra lõhe importijad ühenduses on Taani, Rootsi, Saksamaa ja Poola. Suur osa sellest impordist veetakse siiski ühenduse piires otse edasi eurotsooni riikidesse nagu Prantsusmaa ja Hispaania. Lisaks müüakse peaaegu pool Taani imporditud tehistingimustes kasvatatud lõhest ja peaaegu kogu Poolasse ja teistesse liikmesriikidesse imporditud lõhe pärast töötlemist edasi eurotsooni. Seega, Norra krooni väärtuse langus euro suhtes mõjutas mitte ainult Norra importi otse eurotsooni, vaid ka importi sellistesse riikidesse nagu Taani ja Poola, kus töödeldakse tehistingimustes kasvatatud lõhet, et seda eurotsooni edasi müüa. Valuutakursi muutuste mõjul muutus Euroopa Ühenduse turg tervikuna Norra eksportivatele tootjatele ligitõmbavamaks, isoleerides neid mõningal määral hinnalanguse mõjust eurodes ja kroonides ning aidates neil säilitada oma eksporditulusid kohalikus valuutas. Ühikuhinnad langesid siiski ka Norra kroonides. Samal ajal muutsid need valuutakursi kõikumised imporditud lõhe Euroopa Ühenduses odavamaks ja importimise ligitõmbavamaks selliste importijate ja kasutajate jaoks nagu töötlev tööstus. Selle tulemusena eksporditi suur osa Norra ületoodangust Euroopa Ühendusse. |
| --- | --- |

(36)

2003. aasta jooksul langes Norra krooni väärtus euro suhtes 13 %, Taani krooni suhtes 12 % ja Rootsi krooni suhtes 14 %. Kuigi valuutakursi muutustega tuleb arvestada, oli see suhteliselt suur ning püsiv kõikumine väljaspool valuutakursside kõikumise tavapärast ulatust. Kuigi euro tugevnes ka Briti naela suhtes, vähenes Briti naela kurss ainult 6 %, mille tagajärjel muutus Ühendkuningriigis toodetud tehistingimustes kasvatatud lõhe eurotsoonis Norra impordi suhtes kallimaks, kui see oli olnud aasta alguses. Peamised tehistingimustes kasvatatud Norra lõhe importijad ühenduses on Taani, Rootsi, Saksamaa ja Poola. Suur osa sellest impordist veetakse siiski ühenduse piires otse edasi eurotsooni riikidesse nagu Prantsusmaa ja Hispaania. Lisaks müüakse peaaegu pool Taani imporditud tehistingimustes kasvatatud lõhest ja peaaegu kogu Poolasse ja teistesse liikmesriikidesse imporditud lõhe pärast töötlemist edasi eurotsooni. Seega, Norra krooni väärtuse langus euro suhtes mõjutas mitte ainult Norra importi otse eurotsooni, vaid ka importi sellistesse riikidesse nagu Taani ja Poola, kus töödeldakse tehistingimustes kasvatatud lõhet, et seda eurotsooni edasi müüa. Valuutakursi muutuste mõjul muutus Euroopa Ühenduse turg tervikuna Norra eksportivatele tootjatele ligitõmbavamaks, isoleerides neid mõningal määral hinnalanguse mõjust eurodes ja kroonides ning aidates neil säilitada oma eksporditulusid kohalikus valuutas. Ühikuhinnad langesid siiski ka Norra kroonides. Samal ajal muutsid need valuutakursi kõikumised imporditud lõhe Euroopa Ühenduses odavamaks ja importimise ligitõmbavamaks selliste importijate ja kasutajate jaoks nagu töötlev tööstus. Selle tulemusena eksporditi suur osa Norra ületoodangust Euroopa Ühendusse.

| (37) | Esialgne analüüs näitab, et ettenägematuks arenguks, mis põhjustas impordi suurenemise, olid märkimisväärne ületootmine Norras (vaatamata väiksematele prognoosidele), mida võimendas asjaolu, et Norra tootmissektor ei suutnud saavutada prognoositud ekspordi kasvu väljaspool ühendust asuvatel turgudel, Norra vastaste kaubanduslike kaitsemeetmete ootamatult laialdane mõju ning eelpool kirjeldatud Norra pangandussektori tegevus koos euro väärtuse tõusuga, mis muutis ühenduse turu tervikuna Norra ekspordi jaoks ligitõmbavamaks. Neid arenguid ja nende mõju käsitletakse lähemalt käesoleva menetluse lõppetappides. |
| --- | --- |

(37)

Esialgne analüüs näitab, et ettenägematuks arenguks, mis põhjustas impordi suurenemise, olid märkimisväärne ületootmine Norras (vaatamata väiksematele prognoosidele), mida võimendas asjaolu, et Norra tootmissektor ei suutnud saavutada prognoositud ekspordi kasvu väljaspool ühendust asuvatel turgudel, Norra vastaste kaubanduslike kaitsemeetmete ootamatult laialdane mõju ning eelpool kirjeldatud Norra pangandussektori tegevus koos euro väärtuse tõusuga, mis muutis ühenduse turu tervikuna Norra ekspordi jaoks ligitõmbavamaks. Neid arenguid ja nende mõju käsitletakse lähemalt käesoleva menetluse lõppetappides.

8.   MÄRGATAV KAHJU

8.1.   Sissejuhatus

| (38) | Tegemaks esialgselt kindlaks, kas ühenduse samasuguse toote tootjatele on põhjustatud märgatavat kahju, on hinnatud kõiki asjakohaseid ühenduse tootjate olukorda mõjutavaid objektiivseid ja koguseliselt mõõdetavaid tegureid. Vaatlusaluse toote puhul on hinnatud eelkõige kogu ühenduse andmeid tarbimise, tootmisvõimsuse, toodangu, tootmisvõimsuse rakendusastme, tööhõive, tootlikkuse, müügi ja turuosa kohta. Need andmed põhinevad tootmissektori laiaulatusliku uurimuse käigus Ühendkuningriigi ja Iirimaa kogutud statistilisel informatsioonil. Firmasid puudutavad spetsiifilised andmed põhinevad koostööd tegevate ühenduse tootjate esitatud andmetel rahakäibe, kasutatud kapitali tasuvuse, varude, hinna ja selle allalöömise ning kasumlikkuse kohta aastatel 2002–2003. |
| --- | --- |

(38)

Tegemaks esialgselt kindlaks, kas ühenduse samasuguse toote tootjatele on põhjustatud märgatavat kahju, on hinnatud kõiki asjakohaseid ühenduse tootjate olukorda mõjutavaid objektiivseid ja koguseliselt mõõdetavaid tegureid. Vaatlusaluse toote puhul on hinnatud eelkõige kogu ühenduse andmeid tarbimise, tootmisvõimsuse, toodangu, tootmisvõimsuse rakendusastme, tööhõive, tootlikkuse, müügi ja turuosa kohta. Need andmed põhinevad tootmissektori laiaulatusliku uurimuse käigus Ühendkuningriigi ja Iirimaa kogutud statistilisel informatsioonil. Firmasid puudutavad spetsiifilised andmed põhinevad koostööd tegevate ühenduse tootjate esitatud andmetel rahakäibe, kasutatud kapitali tasuvuse, varude, hinna ja selle allalöömise ning kasumlikkuse kohta aastatel 2002–2003.

| (39) | Alustuseks tuleb märkida, et nagu mujalgi, on ühenduse lõhekasvatussektoris pikk ja lõhe väljapüügiga lõppev suhteliselt jäik tootmistsükkel, ja et pärast püüki tuleb tehistingimustes kasvatatud lõhe kohe müüa, kuna lõhet saab külmutamata ladustada ainult mõne päeva. Külmutamine on kallis ja igal juhul on külmutamise võimsused ühenduses piiratud. Sellepärast tuleb toodangu kogust planeerida vähemalt kaks aastat ette ja juba planeeritut saab muuta ainult väga vähesel määral. Seepärast on kaubavarude ülejäägil tootmisele hilinenud, kuid hindadele kohene ja tugev mõju. |
| --- | --- |

(39)

Alustuseks tuleb märkida, et nagu mujalgi, on ühenduse lõhekasvatussektoris pikk ja lõhe väljapüügiga lõppev suhteliselt jäik tootmistsükkel, ja et pärast püüki tuleb tehistingimustes kasvatatud lõhe kohe müüa, kuna lõhet saab külmutamata ladustada ainult mõne päeva. Külmutamine on kallis ja igal juhul on külmutamise võimsused ühenduses piiratud. Sellepärast tuleb toodangu kogust planeerida vähemalt kaks aastat ette ja juba planeeritut saab muuta ainult väga vähesel määral. Seepärast on kaubavarude ülejäägil tootmisele hilinenud, kuid hindadele kohene ja tugev mõju.

8.2.   Ühenduse tootjate olukorra analüüs

8.2.1.   Tarbimine

| (40) | Vaatlusaluse toote tarbimine ühenduses määrati esialgselt kindlaks kõikide ühenduse tootjate kogutoodangu ja vaatlusaluse toote impordi kogumahu põhjal ühendusse vastavalt Eurostati andmetele, millest lahutati Euroopa Ühenduse eksport. |
| --- | --- |

(40)

Vaatlusaluse toote tarbimine ühenduses määrati esialgselt kindlaks kõikide ühenduse tootjate kogutoodangu ja vaatlusaluse toote impordi kogumahu põhjal ühendusse vastavalt Eurostati andmetele, millest lahutati Euroopa Ühenduse eksport.

| (41) | Aastatel 2000–2003 kasvas tarbimine ühenduses 19,7 % (507 705 tonnilt 607 728 tonnini). |
| --- | --- |

(41)

Aastatel 2000–2003 kasvas tarbimine ühenduses 19,7 % (507 705 tonnilt 607 728 tonnini).

| (42) | Peab märkima, et lõhe hinna elastsus on suhteliselt kõrge ja märkimisväärne tarbimise kasv 2003. aastal võib seepärast vähemalt osaliselt olla seotud hinnalangusega hulgikaubanduses. |
| --- | --- |

(42)

Peab märkima, et lõhe hinna elastsus on suhteliselt kõrge ja märkimisväärne tarbimise kasv 2003. aastal võib seepärast vähemalt osaliselt olla seotud hinnalangusega hulgikaubanduses.

8.2.2.   Tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste

| (43) | Tehistingimustes kasvatatud lõhe tootmist Euroopa Ühenduses piiravad tõhusalt riiklikud litsentsid, mis määravad kindlaks kala maksimaalse koguse, mida võib mingis kohas mingil ajahetkel vees pidada. Tootmisvõimsust puudutavad näitajad põhinevad kogu litsentsitud kogusel, mitte sellel, kui palju ühenduse tootjate sumbad kalu füüsilisel mahutavad. Litsentside taotlemise ja nende säilitamisega seotud kulud on suhteliselt väikesed ja seega on ka ülemäärase tootmisvõimsuse säilitamise kulud väikesed. |
| --- | --- |

(43)

Tehistingimustes kasvatatud lõhe tootmist Euroopa Ühenduses piiravad tõhusalt riiklikud litsentsid, mis määravad kindlaks kala maksimaalse koguse, mida võib mingis kohas mingil ajahetkel vees pidada. Tootmisvõimsust puudutavad näitajad põhinevad kogu litsentsitud kogusel, mitte sellel, kui palju ühenduse tootjate sumbad kalu füüsilisel mahutavad. Litsentside taotlemise ja nende säilitamisega seotud kulud on suhteliselt väikesed ja seega on ka ülemäärase tootmisvõimsuse säilitamise kulud väikesed.

| (44) | Aastatel 2000–2002 stabiilsena püsinud tootmisvõimsus näitas esialgse uurimise järgi teoreetilise tootmisvõimsuse kasvu 2,2 % aastatel 2000–2003. |
| --- | --- |

(44)

Aastatel 2000–2002 stabiilsena püsinud tootmisvõimsus näitas esialgse uurimise järgi teoreetilise tootmisvõimsuse kasvu 2,2 % aastatel 2000–2003.

| (45) | Tootmisvõimsuse rakendusaste (st vees peetavate kalade kogus võrreldes litsentside kohaselt lubatud kogusega) suurenes 43 protsendilt 2000. aastal 48 protsendini 2001. aastal ning kasvas seejärel pidevalt kuni 52 protsendini 2003. aastal. See kajastab asjaolu, et aastatel 2000–2003 kasvas toodang 23 %, samal ajal kui litsentside kohane tootmisvõimsus suurenes ainult 2,2 % võrra. |
| --- | --- |

(45)

Tootmisvõimsuse rakendusaste (st vees peetavate kalade kogus võrreldes litsentside kohaselt lubatud kogusega) suurenes 43 protsendilt 2000. aastal 48 protsendini 2001. aastal ning kasvas seejärel pidevalt kuni 52 protsendini 2003. aastal. See kajastab asjaolu, et aastatel 2000–2003 kasvas toodang 23 %, samal ajal kui litsentside kohane tootmisvõimsus suurenes ainult 2,2 % võrra.

8.2.3.   Toodang

| (46) | Toodang (arvestatud väljapüütud kala järgi) suurenes 23 % (146 664 tonnilt 2000. aastal 180 593 tonnini 2003. aastal), kasvades keskmiselt 7 % aastas. |
| --- | --- |

(46)

Toodang (arvestatud väljapüütud kala järgi) suurenes 23 % (146 664 tonnilt 2000. aastal 180 593 tonnini 2003. aastal), kasvades keskmiselt 7 % aastas.

| (47) | Tuleb märkida, et tänu pikale tootmistsüklile planeeritakse tootmist vähemalt 2 aastat ette ja kui tootmistsükkel on juba alanud, saab tootmismahtusid ainult väga vähesel määral kohandada. |
| --- | --- |

(47)

Tuleb märkida, et tänu pikale tootmistsüklile planeeritakse tootmist vähemalt 2 aastat ette ja kui tootmistsükkel on juba alanud, saab tootmismahtusid ainult väga vähesel määral kohandada.

8.2.4.   Tööhõive

| (48) | Vaatlusaluse tootega seotud tööhõive vähenes 6 % (1 269-lt 2000. aastal 1 193-le 2003. aastal). 2001. aastal tööhõive vähenes, taastus osaliselt 2002. aastal ja püsis 2003. aastal stabiilsena. |
| --- | --- |

(48)

Vaatlusaluse tootega seotud tööhõive vähenes 6 % (1 269-lt 2000. aastal 1 193-le 2003. aastal). 2001. aastal tööhõive vähenes, taastus osaliselt 2002. aastal ja püsis 2003. aastal stabiilsena.

8.2.5.   Tootlikkus

| (49) | Tootlikkus on vaatlusaluse ajavahemiku jooksul pidevalt kasvanud: 115 tonnilt 2000. aastal 151 tonnini 2003. aastal. See kajastab automaatsete söötmissüsteemide ja teiste tööjõudu kokkuhoidvate vahendite üha suuremat kasutamist ning tugevat survet vähendada kulusid suurenevate rahaliste kaotuste kartuses. |
| --- | --- |

(49)

Tootlikkus on vaatlusaluse ajavahemiku jooksul pidevalt kasvanud: 115 tonnilt 2000. aastal 151 tonnini 2003. aastal. See kajastab automaatsete söötmissüsteemide ja teiste tööjõudu kokkuhoidvate vahendite üha suuremat kasutamist ning tugevat survet vähendada kulusid suurenevate rahaliste kaotuste kartuses.

8.2.6.   Müük

| (50) | Aastatel 2000–2002 suurenes ühenduse tootjate samasuguse toote müük 14,3 % (134 916 tonnilt 154 171 tonnini). See kasv toimus üldise tarbimise 8,5 % suurenemise taustal sama perioodi jooksul. Aastatel 2002–2003 vähenes ühenduse tootjate müük 1,6 % (154 171 tonnilt 151 780 tonnile) vaatamata üldisele tarbimise suurenemisele 10,3 % aastatel 2002–2003. |
| --- | --- |

(50)

Aastatel 2000–2002 suurenes ühenduse tootjate samasuguse toote müük 14,3 % (134 916 tonnilt 154 171 tonnini). See kasv toimus üldise tarbimise 8,5 % suurenemise taustal sama perioodi jooksul. Aastatel 2002–2003 vähenes ühenduse tootjate müük 1,6 % (154 171 tonnilt 151 780 tonnile) vaatamata üldisele tarbimise suurenemisele 10,3 % aastatel 2002–2003.

8.2.7.   Turuosa

| (51) | Ühenduse tootjate turuosa kasvas 26,5 protsendilt 2000. aastal 28,1 protsendini 2001. aastal ja püsis 2002. aastal samal tasemel, kuid vähenes seejärel 3 % võrra (25,0 protsendini) 2003. aastal, mis on vaatlusaluse ajavahemiku madalaim. See kajastab asjaolu, et import suurenes 2003. aastal mitte ainult absoluutarvudes, vaid ka tarbimisega võrreldes. |
| --- | --- |

(51)

Ühenduse tootjate turuosa kasvas 26,5 protsendilt 2000. aastal 28,1 protsendini 2001. aastal ja püsis 2002. aastal samal tasemel, kuid vähenes seejärel 3 % võrra (25,0 protsendini) 2003. aastal, mis on vaatlusaluse ajavahemiku madalaim. See kajastab asjaolu, et import suurenes 2003. aastal mitte ainult absoluutarvudes, vaid ka tarbimisega võrreldes.

8.2.8.   Rahakäive

| (52) | Rahakäivet sai uurida ainult vaatlusalust toodet tootvate koostööd tegevate firmade tasemel, mitte vaatlusaluse toote suhtes üldiselt. Seda näitajat käsitleti seega vähemtähtsana võrreldes teiste näitajatega. Siiski võib näha, et rahakäive oli 2001., 2002. ja 2003. aastal tugevalt negatiivne. |
| --- | --- |

(52)

Rahakäivet sai uurida ainult vaatlusalust toodet tootvate koostööd tegevate firmade tasemel, mitte vaatlusaluse toote suhtes üldiselt. Seda näitajat käsitleti seega vähemtähtsana võrreldes teiste näitajatega. Siiski võib näha, et rahakäive oli 2001., 2002. ja 2003. aastal tugevalt negatiivne.

8.2.9.   Kasutatud kapitali tasuvus

| (53) | Kasutatud kapitali tasuvust uuriti samuti vaatlusalust toodet tootvate koostööd tegevate firmade tasemel, mitte ainult vaatlusaluse toote enda suhtes. Seda näitajat käsitleti seetõttu samuti vähemtähtsana võrreldes teiste näitajatega. Siiski võib näha, et kasutatud kapitali tasuvus vähenes 34 protsendilt 2000. aastal peaaegu nullini 2001. aastal ja 2002. aastal enne langemist –20 protsendile 2003. aastal. |
| --- | --- |

(53)

Kasutatud kapitali tasuvust uuriti samuti vaatlusalust toodet tootvate koostööd tegevate firmade tasemel, mitte ainult vaatlusaluse toote enda suhtes. Seda näitajat käsitleti seetõttu samuti vähemtähtsana võrreldes teiste näitajatega. Siiski võib näha, et kasutatud kapitali tasuvus vähenes 34 protsendilt 2000. aastal peaaegu nullini 2001. aastal ja 2002. aastal enne langemist –20 protsendile 2003. aastal.

8.2.10.   Samasuguse toote hind

| (54) | Aastatel 2000–2003 langes samasuguse toote keskmine hind 20,3 %, kusjuures hinnad langesid selle perioodi jooksul pidevalt. Hinnad jõudsid kõige madalamale tasemele (2,79 eurot/kg) 2003. aastal. |
| --- | --- |

(54)

Aastatel 2000–2003 langes samasuguse toote keskmine hind 20,3 %, kusjuures hinnad langesid selle perioodi jooksul pidevalt. Hinnad jõudsid kõige madalamale tasemele (2,79 eurot/kg) 2003. aastal.

| (55) | Olemasolev informatsioon näitab, et ühenduse tootjate müügi keskmine ühikuhind tõusis veidi 2004. aasta esimeses kvartalis, mis on kooskõlas keskmiste impordihindade väikese tõusuga. Viimane informatsioon viitab siiski sellele, et hinnad näitavad jälle langustendentsi. Üks osapool väitis (viidates aasta keskmistele valuutakurssidele), et hinnalangus naelsterlingites oli vähemoluline. Ollakse siiski arvamusel, et komisjon ei peaks kõrvale kalduma oma järjekindlast tavast kaubanduse kaitsemeetmete kehtestamise korral kasutada valuutaühikuna eurot. |
| --- | --- |

(55)

Olemasolev informatsioon näitab, et ühenduse tootjate müügi keskmine ühikuhind tõusis veidi 2004. aasta esimeses kvartalis, mis on kooskõlas keskmiste impordihindade väikese tõusuga. Viimane informatsioon viitab siiski sellele, et hinnad näitavad jälle langustendentsi. Üks osapool väitis (viidates aasta keskmistele valuutakurssidele), et hinnalangus naelsterlingites oli vähemoluline. Ollakse siiski arvamusel, et komisjon ei peaks kõrvale kalduma oma järjekindlast tavast kaubanduse kaitsemeetmete kehtestamise korral kasutada valuutaühikuna eurot.

8.2.11.   Kulud

| (56) | Lisaks hindade liikumisele võeti arvesse ka kuludega seotud arenguid. Kulud on aastatel 2000–2003 kõikunud 3,0 ja 3,2 euro vahel kilogrammi kohta. |
| --- | --- |

(56)

Lisaks hindade liikumisele võeti arvesse ka kuludega seotud arenguid. Kulud on aastatel 2000–2003 kõikunud 3,0 ja 3,2 euro vahel kilogrammi kohta.

8.2.12.   Kasumlikkus

| (57) | Ühenduse tootjate müügi kasumlikkus ühenduses langes 7,3 protsendilt 2000. aastal – 3,3 protsendile 2001. aastal. Kahjum oli vähem märgatav 2002. aastal (– 2,5 %), kuid tõusis seejärel – 17,1 protsendini 2003. aastal. Kui 2003. aastal kasvas import kõrgeima tasemeni ja keskmine impordihind langes madalaimale tasemele (2,54 eurot kg kohta), langes ka ühenduse toote hind madalaimale tasemele (2,79 eurot kg kohta). Ühenduse tootjate kasumlikkuse vähenemine aastatel 2000–2003 toimus samal ajal, kui ühenduse tootjate kilohind langes 3,50 eurolt 2,79 eurole. |
| --- | --- |

(57)

Ühenduse tootjate müügi kasumlikkus ühenduses langes 7,3 protsendilt 2000. aastal – 3,3 protsendile 2001. aastal. Kahjum oli vähem märgatav 2002. aastal (– 2,5 %), kuid tõusis seejärel – 17,1 protsendini 2003. aastal. Kui 2003. aastal kasvas import kõrgeima tasemeni ja keskmine impordihind langes madalaimale tasemele (2,54 eurot kg kohta), langes ka ühenduse toote hind madalaimale tasemele (2,79 eurot kg kohta). Ühenduse tootjate kasumlikkuse vähenemine aastatel 2000–2003 toimus samal ajal, kui ühenduse tootjate kilohind langes 3,50 eurolt 2,79 eurole.

8.2.13.   Varud

| (58) | Käesolevas kontekstis tähendavad varud eluskala varusid vees. Nagu ka kõigil teistel tootjatel on ka ühenduse tootjate väljapüütud kalavarud mitteolulised, sest väljapüütud kala tuleb kohe ära müüa. Seepärast näitab kogu lõppvarude vähenemine eluskalade koguse vähenemist, mida kasvatatakse väljapüügiks järgmise kahe aasta jooksul. Seepärast tähendab varude vähenemine käesoleval juhul kasvavat kahju. |
| --- | --- |

(58)

Käesolevas kontekstis tähendavad varud eluskala varusid vees. Nagu ka kõigil teistel tootjatel on ka ühenduse tootjate väljapüütud kalavarud mitteolulised, sest väljapüütud kala tuleb kohe ära müüa. Seepärast näitab kogu lõppvarude vähenemine eluskalade koguse vähenemist, mida kasvatatakse väljapüügiks järgmise kahe aasta jooksul. Seepärast tähendab varude vähenemine käesoleval juhul kasvavat kahju.

| (59) | Varud suurenesid 36 332 tonnilt 2000. aastal 53 178 tonnini 2002. aastal ning seejärel vähenesid 43 024 tonnini 2003. aastal. See tähendab varude 19,1 % vähenemist aastatel 2002–2003. |
| --- | --- |

(59)

Varud suurenesid 36 332 tonnilt 2000. aastal 53 178 tonnini 2002. aastal ning seejärel vähenesid 43 024 tonnini 2003. aastal. See tähendab varude 19,1 % vähenemist aastatel 2002–2003.

8.2.14.   Järeldus

| (60) | Tuletatakse meelde, et uurimine näitas aastatel 2000–2003 ja eriti aastatel 2002–2003 vaatlusaluse toote impordi koguste ja mahtude suurenemist ühenduse turule. |
| --- | --- |

(60)

Tuletatakse meelde, et uurimine näitas aastatel 2000–2003 ja eriti aastatel 2002–2003 vaatlusaluse toote impordi koguste ja mahtude suurenemist ühenduse turule.

| (61) | Ühenduse tootjate teoreetiline tootmisvõimsus aastatel 2000–2002 oli enam-vähem stabiilne, samal ajal kui tootmine kasvas 14,8 %. Selle tulemusena kasvas tootmisvõimsuse rakendusaste sellel perioodil 43 protsendilt 50 protsendile. Eluskala varud vees suurenesid samuti. Tööhõive vähenes mõnevõrra, samal ajal kui tootlikkus tõusis enamjaolt tänu automatiseerimise suuremale kasutamisele. |
| --- | --- |

(61)

Ühenduse tootjate teoreetiline tootmisvõimsus aastatel 2000–2002 oli enam-vähem stabiilne, samal ajal kui tootmine kasvas 14,8 %. Selle tulemusena kasvas tootmisvõimsuse rakendusaste sellel perioodil 43 protsendilt 50 protsendile. Eluskala varud vees suurenesid samuti. Tööhõive vähenes mõnevõrra, samal ajal kui tootlikkus tõusis enamjaolt tänu automatiseerimise suuremale kasutamisele.

| (62) | Müük suurenes aastatel 2000–2002 14,3 % võrra (samal ajal suurenes tarbimine 8,5 %) ja ühenduse tootjate turuosa kasvas 26,5 protsendilt 28,0 protsendile. |
| --- | --- |

(62)

Müük suurenes aastatel 2000–2002 14,3 % võrra (samal ajal suurenes tarbimine 8,5 %) ja ühenduse tootjate turuosa kasvas 26,5 protsendilt 28,0 protsendile.

| (63) | Siiski langesid ka sellel ajavahemikul aastatel 2000–2002 hinnad 13,7 % ja vaatamata väikesele kulude vähenemisele 2002. aastal (osaliselt tänu suuremale tootmisvõimsuse rakendusastmele ja kõrgemale tootlikkusele) põhjustas see ilmselt kasumlikkuse vähenemise 7,3 protsendilt 2000. aastal kahjumini – 3,3 % ja – 2,5 % vastavalt 2001. ja 2002. aastal. Ka kasutatud kapitali tasuvuse ja rahakäibe areng oli nimetatud perioodil negatiivne. |
| --- | --- |

(63)

Siiski langesid ka sellel ajavahemikul aastatel 2000–2002 hinnad 13,7 % ja vaatamata väikesele kulude vähenemisele 2002. aastal (osaliselt tänu suuremale tootmisvõimsuse rakendusastmele ja kõrgemale tootlikkusele) põhjustas see ilmselt kasumlikkuse vähenemise 7,3 protsendilt 2000. aastal kahjumini – 3,3 % ja – 2,5 % vastavalt 2001. ja 2002. aastal. Ka kasutatud kapitali tasuvuse ja rahakäibe areng oli nimetatud perioodil negatiivne.

| (64) | Aastatel 2002 ja 2003 halvenes ühenduse tootjate olukord tunduvalt. Kuigi tootmisvõimsus ja tootmine suurenesid (7,3 %) vastavalt eelnevalt koostatud tootmisplaanidele ja selle tulemusena paranes tootmisvõimsuse rakendusaste ja tootlikkus, oli kõikide teiste näitajate areng negatiivne. Vees oleva kala varud vähenesid 19,1 %. 10,3 % tarbimise kasvu juures vähenes ühenduse tootjate müük 1,6 % ja nad kaotasid turuosa. Lisaks langesid hinnad veel 7,6 %, samal ajal kui kulud tõusid nelja-aastase perioodi keskmisele tasemele. See põhjustas kasumlikkuse järsu languse ja ühenduse tootjad kannatasid 17,1 % kahju. See kahju kajastus kogu kasutatud kapitali tasuvuses – 20 %. Kuna rahakäive paranes, peegeldas see tegelikult vees olevate kalavarude vähenemist ja suutmatust reinvesteerida. |
| --- | --- |

(64)

Aastatel 2002 ja 2003 halvenes ühenduse tootjate olukord tunduvalt. Kuigi tootmisvõimsus ja tootmine suurenesid (7,3 %) vastavalt eelnevalt koostatud tootmisplaanidele ja selle tulemusena paranes tootmisvõimsuse rakendusaste ja tootlikkus, oli kõikide teiste näitajate areng negatiivne. Vees oleva kala varud vähenesid 19,1 %. 10,3 % tarbimise kasvu juures vähenes ühenduse tootjate müük 1,6 % ja nad kaotasid turuosa. Lisaks langesid hinnad veel 7,6 %, samal ajal kui kulud tõusid nelja-aastase perioodi keskmisele tasemele. See põhjustas kasumlikkuse järsu languse ja ühenduse tootjad kannatasid 17,1 % kahju. See kahju kajastus kogu kasutatud kapitali tasuvuses – 20 %. Kuna rahakäive paranes, peegeldas see tegelikult vees olevate kalavarude vähenemist ja suutmatust reinvesteerida.

| (65) | Võttes kõiki neid asjaolusid arvesse, on esialgne järeldus, et ühenduse tootjad on kandnud märgatavat kahju nende seisundi üldise märkimisväärse halvenemise näol. |
| --- | --- |

(65)

Võttes kõiki neid asjaolusid arvesse, on esialgne järeldus, et ühenduse tootjad on kandnud märgatavat kahju nende seisundi üldise märkimisväärse halvenemise näol.

9.   PÕHJUSLIKUD SEOSED

| (66) | Uurimaks põhjusliku seose olemasolu impordi kasvu ja märgatava kahju vahel ning tagamaks, et muude tegurite tekitatud kahju ei omistataks impordi kasvule, on arvatavalt kahjulikku mõju avaldavate tegurite kahjulikud mõjud üksteisest eristatud, kahjulikud mõjud on omistatud teguritele, mis neid põhjustavad ning pärast kõikidele olemasolevatele põhjuslikele teguritele kahjude omistamist on välja selgitatud, kas impordi kasv on märgatava kahju “tõeline ja oluline” põhjus. |
| --- | --- |

(66)

Uurimaks põhjusliku seose olemasolu impordi kasvu ja märgatava kahju vahel ning tagamaks, et muude tegurite tekitatud kahju ei omistataks impordi kasvule, on arvatavalt kahjulikku mõju avaldavate tegurite kahjulikud mõjud üksteisest eristatud, kahjulikud mõjud on omistatud teguritele, mis neid põhjustavad ning pärast kõikidele olemasolevatele põhjuslikele teguritele kahjude omistamist on välja selgitatud, kas impordi kasv on märgatava kahju “tõeline ja oluline” põhjus.

9.1.   Põhjuslike tegurite analüüs

9.1.1.   Impordi kasvu mõju

| (67) | Nagu eelpool nimetatud, imporditi 2000–2003, eriti 2002–2003, vaatlusalust toodet ühenduse turule kasvanud kogustes ja suures mahus. |
| --- | --- |

(67)

Nagu eelpool nimetatud, imporditi 2000–2003, eriti 2002–2003, vaatlusalust toodet ühenduse turule kasvanud kogustes ja suures mahus.

| (68) | Tehistingimustes kasvatatud lõhe on oma olemuselt toorainekaup ning vaatlusalune toode ja samasugused tooted konkureerivad põhiliselt hinna poolest. On üldtunnustatud, et imporditud lõhe, eriti Norrast tulev import, on turuliider ja hinnaseadja. Selle tagajärjel kaasneb isegi väikeste hinna allalöömistega ühenduse tootjate hindade langus. |
| --- | --- |

(68)

Tehistingimustes kasvatatud lõhe on oma olemuselt toorainekaup ning vaatlusalune toode ja samasugused tooted konkureerivad põhiliselt hinna poolest. On üldtunnustatud, et imporditud lõhe, eriti Norrast tulev import, on turuliider ja hinnaseadja. Selle tagajärjel kaasneb isegi väikeste hinna allalöömistega ühenduse tootjate hindade langus.

| (69) | Käesoleval juhul on impordi kasvu kõige olulisemaks kahjustavaks mõjuks ühenduse tootjate suured kahjumid. Kuna import on turu- ja hinnaliider, langetas impordi kasv hindu kogu ühenduses. Kui impordi kasv oleks olnud väiksem, jäänuks väiksemaks ka hinnasurve. Kui ühenduse turul valitsev nõudlus oleks sellise impordikasvu oluliselt kõrgema hinnaga välja kannatanud, ehkki selline kasv oleks ühenduse tootjate müüki ja turuosa vähendanud, poleks ühenduse tootjad võib-olla olulist kahju kannatanud. |
| --- | --- |

(69)

Käesoleval juhul on impordi kasvu kõige olulisemaks kahjustavaks mõjuks ühenduse tootjate suured kahjumid. Kuna import on turu- ja hinnaliider, langetas impordi kasv hindu kogu ühenduses. Kui impordi kasv oleks olnud väiksem, jäänuks väiksemaks ka hinnasurve. Kui ühenduse turul valitsev nõudlus oleks sellise impordikasvu oluliselt kõrgema hinnaga välja kannatanud, ehkki selline kasv oleks ühenduse tootjate müüki ja turuosa vähendanud, poleks ühenduse tootjad võib-olla olulist kahju kannatanud.

| (70) | Aastatel 2000–2002 langes impordi hind 19 % võrra ja ühenduse tootjate hinnad järgisid pingsalt seda langust. Kuigi ühenduse tootjate müügi turuosa ühenduses sel ajavahemikul kasvas, peegeldas see varasematel aastatel vastuvõetud tootmisotsuseid ning nii 2001. kui 2002. aastal tõi ühenduse tootjate müük kahjumit. |
| --- | --- |

(70)

Aastatel 2000–2002 langes impordi hind 19 % võrra ja ühenduse tootjate hinnad järgisid pingsalt seda langust. Kuigi ühenduse tootjate müügi turuosa ühenduses sel ajavahemikul kasvas, peegeldas see varasematel aastatel vastuvõetud tootmisotsuseid ning nii 2001. kui 2002. aastal tõi ühenduse tootjate müük kahjumit.

| (71) | Aastatel 2002–2003 kasvas import 15 %. Impordi turuosa kasvas 72 protsendilt 75 protsendini, samal ajal kui ühenduse tootjate turuosa langes 28 protsendilt 25 protsendile. Samal ajavahemikul kasvas import 236 protsendilt 252 protsendile ühenduse toodangust. Seega kasvas import nii ühenduse toodangu kui tarbimise suhtes ühenduse tootjate arvelt. |
| --- | --- |

(71)

Aastatel 2002–2003 kasvas import 15 %. Impordi turuosa kasvas 72 protsendilt 75 protsendini, samal ajal kui ühenduse tootjate turuosa langes 28 protsendilt 25 protsendile. Samal ajavahemikul kasvas import 236 protsendilt 252 protsendile ühenduse toodangust. Seega kasvas import nii ühenduse toodangu kui tarbimise suhtes ühenduse tootjate arvelt.

| (72) | Ent impordi kasvu kõige olulisem aspekt oli selle mõju ühenduse tootjate hindadele ja kasumlikkusele. Nagu eelpool märgitud, on üldtunnustatud, et import (eriti Norrast pärit import) on ühenduse turul tehistingimustes kasvatatud lõhe osas hinnaliider. Seetõttu uuriti hinna allalöömist, selgitamaks välja, kas odav import on tõepoolest kippunud langetama ühenduse tootjate tavapäraseid hindu. |
| --- | --- |

(72)

Ent impordi kasvu kõige olulisem aspekt oli selle mõju ühenduse tootjate hindadele ja kasumlikkusele. Nagu eelpool märgitud, on üldtunnustatud, et import (eriti Norrast pärit import) on ühenduse turul tehistingimustes kasvatatud lõhe osas hinnaliider. Seetõttu uuriti hinna allalöömist, selgitamaks välja, kas odav import on tõepoolest kippunud langetama ühenduse tootjate tavapäraseid hindu.

| (73) | Hinna allalöömise taseme esialgseks väljaselgitamiseks uuriti võrreldavate ajavahemike hinnateavet sama kaubandustaseme juures ja sarnastele klientidele müümise puhul. Ühenduse tootjate võetud ja ühendusse importivate eksportivate tootjate (CIF Euroopa Ühenduse piiril koos tollimaksuga) keskmiste hindade ex Glasgow võrdlemise põhjal olid eksportivate tootjate hinnad kolmel viimasel aastal 3,1 –7,1 % võrra madalamad kui ühenduse tootjatel. Paistab, et see tõi kaasa ühenduse tootjate hinnalanguse, sest oma suure turuosa tõttu paneb import paika hinna. Eriti on näha, et impordi kasv aina madalama hinnaga kuni 2003. aasta III kvartalini sundis ühenduse tootjaid kuni 2003. aasta III kvartalini pidevalt oma hindu langetama, mille tõttu nad said sel aastal kahjumit. |
| --- | --- |

(73)

Hinna allalöömise taseme esialgseks väljaselgitamiseks uuriti võrreldavate ajavahemike hinnateavet sama kaubandustaseme juures ja sarnastele klientidele müümise puhul. Ühenduse tootjate võetud ja ühendusse importivate eksportivate tootjate (CIF Euroopa Ühenduse piiril koos tollimaksuga) keskmiste hindade ex Glasgow võrdlemise põhjal olid eksportivate tootjate hinnad kolmel viimasel aastal 3,1 –7,1 % võrra madalamad kui ühenduse tootjatel. Paistab, et see tõi kaasa ühenduse tootjate hinnalanguse, sest oma suure turuosa tõttu paneb import paika hinna. Eriti on näha, et impordi kasv aina madalama hinnaga kuni 2003. aasta III kvartalini sundis ühenduse tootjaid kuni 2003. aasta III kvartalini pidevalt oma hindu langetama, mille tõttu nad said sel aastal kahjumit.

| (74) | Impordihindade ja ühenduse tootjate hindade otsene võrdlus kinnitab seda analüüsi. Aastatel 2000–2003 langesid tollimaksu sisaldavad impordihinnad 28,5 % (3,62 eurolt 2,59 eurole kilogrammi kohta, sh tollimaks). Samas ajavahemikus langesid samasuguste toodete keskmised hinnad 20 % võrra (3,50 eurolt 2,79 eurole kilogrammi kohta), näidates kogu perioodi vältel stabiilset langustendentsi. |
| --- | --- |

(74)

Impordihindade ja ühenduse tootjate hindade otsene võrdlus kinnitab seda analüüsi. Aastatel 2000–2003 langesid tollimaksu sisaldavad impordihinnad 28,5 % (3,62 eurolt 2,59 eurole kilogrammi kohta, sh tollimaks). Samas ajavahemikus langesid samasuguste toodete keskmised hinnad 20 % võrra (3,50 eurolt 2,79 eurole kilogrammi kohta), näidates kogu perioodi vältel stabiilset langustendentsi.

| (75) | Aastatel 2002–2003 langes tollimaksu sisaldav impordi keskmine ühikuhind 2,93 eurolt 2,59 eurole. Kuna import kasvas kõrgeima tasemeni ja impordi keskmine hind langes madalaima tasemeni (koos tollimaksuga 2,59 eurot kilogrammi kohta), sundisid impordihinnad ühenduse tootjaid hindu langetama ja ühenduse toote keskmine hind langes madalaimale tasemele (2,79 eurot kilogrammi kohta). Ühenduse toote keskmine ühikuhind (kohandatud ex Glasgow) langes 3,02 eurolt 2,79 eurole kilogrammi kohta, mis tähendab 8protsendilist langust. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühenduse müügi ühikuhinnad (tuhandetes eurodes tonni kohta) (7) | 3,50 | 3,23 | 3,02 | 2,79 |
| Impordi ühikuhinnad koos tollimaksuga (tuhandetes eurodes tonni kohta) (8) | 3,62 | 3,05 | 2,93 | 2,59 |

(75)

Aastatel 2002–2003 langes tollimaksu sisaldav impordi keskmine ühikuhind 2,93 eurolt 2,59 eurole. Kuna import kasvas kõrgeima tasemeni ja impordi keskmine hind langes madalaima tasemeni (koos tollimaksuga 2,59 eurot kilogrammi kohta), sundisid impordihinnad ühenduse tootjaid hindu langetama ja ühenduse toote keskmine hind langes madalaimale tasemele (2,79 eurot kilogrammi kohta). Ühenduse toote keskmine ühikuhind (kohandatud ex Glasgow) langes 3,02 eurolt 2,79 eurole kilogrammi kohta, mis tähendab 8protsendilist langust.

2000

2001

2002

2003

Ühenduse müügi ühikuhinnad (tuhandetes eurodes tonni kohta) (7)

3,50

3,23

3,02

2,79

Impordi ühikuhinnad koos tollimaksuga (tuhandetes eurodes tonni kohta) (8)

3,62

3,05

2,93

2,59

| (76) | Ühenduse tootjate hindade langus paistab olevat nende kasumlikkuse olulise languse peamine põhjus. 2000. aastal, kui nende kulud olid 3,1 eurot ja müügihind (kohandatud ex Glasgow) 3,50 eurot kilogrammi kohta, said ühenduse tootjad 7,3 % kasumit. Vaatamata tootjate tootmisvõimsuse rakendusastme, tootmise, tootlikkuse, eluskalavarude, müügi ja turuosa suurenemisele lõppesid 2001. ja 2002. aasta kahjumiga, kasutatud kapitali tasuvus vähenes ja üldine rahakäive oli negatiivne ning müügihinnad (kohandatud ex Glasgow) langesid vastavalt 3,23 ja 3,02 eurole ning kulud kõigepealt suurenesid veidi ja langesid siis vastavalt 3,2 eurole 2001. ja 3,0 eurole 2002. aastal. Samuti vähenes tööhõive. |
| --- | --- |

(76)

Ühenduse tootjate hindade langus paistab olevat nende kasumlikkuse olulise languse peamine põhjus. 2000. aastal, kui nende kulud olid 3,1 eurot ja müügihind (kohandatud ex Glasgow) 3,50 eurot kilogrammi kohta, said ühenduse tootjad 7,3 % kasumit. Vaatamata tootjate tootmisvõimsuse rakendusastme, tootmise, tootlikkuse, eluskalavarude, müügi ja turuosa suurenemisele lõppesid 2001. ja 2002. aasta kahjumiga, kasutatud kapitali tasuvus vähenes ja üldine rahakäive oli negatiivne ning müügihinnad (kohandatud ex Glasgow) langesid vastavalt 3,23 ja 3,02 eurole ning kulud kõigepealt suurenesid veidi ja langesid siis vastavalt 3,2 eurole 2001. ja 3,0 eurole 2002. aastal. Samuti vähenes tööhõive.

| (77) | 2003. aastal, kui hinnad (kohandatud ex Glasgow) langesid odava impordi survel 2,79 eurole ja kulud olid 2000. aasta tasemel (3,1 eurot), said ühenduse tootjad 17,1 % kahjumit. See kajastus negatiivses üldises kasutatud kapitali tasuvuses ja rahakäibes. Samal ajal langes nende müügimaht 1,6 % ja turuosa 3,0 protsendipunkti võrra, sest impordi maht ja turuosa suurenesid. Kuigi nende võimsus, võimsuse rakendusaste, tootmine ja tootlikkus suurenesid ning tööhõive jäi stabiilseks, lükkub odava impordi kasvu mõju võimsuse rakendusastmele ning tootmisele ja tööhõivele edasi. Seda, et impordi kasvu tõttu on oodata tootmise vähenemist, näitab eluskalavarude vähenemine 2003. aastal. |
| --- | --- |

(77)

2003. aastal, kui hinnad (kohandatud ex Glasgow) langesid odava impordi survel 2,79 eurole ja kulud olid 2000. aasta tasemel (3,1 eurot), said ühenduse tootjad 17,1 % kahjumit. See kajastus negatiivses üldises kasutatud kapitali tasuvuses ja rahakäibes. Samal ajal langes nende müügimaht 1,6 % ja turuosa 3,0 protsendipunkti võrra, sest impordi maht ja turuosa suurenesid. Kuigi nende võimsus, võimsuse rakendusaste, tootmine ja tootlikkus suurenesid ning tööhõive jäi stabiilseks, lükkub odava impordi kasvu mõju võimsuse rakendusastmele ning tootmisele ja tööhõivele edasi. Seda, et impordi kasvu tõttu on oodata tootmise vähenemist, näitab eluskalavarude vähenemine 2003. aastal.

| (78) | Eelmainitud põhjustel on esialgne järeldus see, et impordi kasvu ja ühenduse tootjate saadud märgatava kahju vahel on seos ning odava impordi kasv on mõjunud ühenduse tootjatele kahjustavalt, eriti hindade allasurumisega ühenduse turul, mille tõttu on ühenduse tootjad kandnud suuri kahjumeid. |
| --- | --- |

(78)

Eelmainitud põhjustel on esialgne järeldus see, et impordi kasvu ja ühenduse tootjate saadud märgatava kahju vahel on seos ning odava impordi kasv on mõjunud ühenduse tootjatele kahjustavalt, eriti hindade allasurumisega ühenduse turul, mille tõttu on ühenduse tootjad kandnud suuri kahjumeid.

9.1.2.   Tarbimise muutumise mõju Ühendkuningriigis

| (79) | Üks osapool väitis, et Ühendkuningriigis oli tarbimine 2003. aastal väidetavalt langenud ja et see tõi ühenduse tootjatele kahju. Ent Ühendkuningriigi turgu ei saa vaadelda eraldiseisvana üldisest ühenduse turust ja Euroopa Ühenduse tarbimine kasvas 2000.–2003. aastal 19,7 % ning 2002.–2003. aastal 10,3 %. Seega paistab, et ühenduse tootjate 2003. aasta olulise kahjumi põhjuseks olid pigem madalad hinnad kui väidetav tarbimise vähenemine. |
| --- | --- |

(79)

Üks osapool väitis, et Ühendkuningriigis oli tarbimine 2003. aastal väidetavalt langenud ja et see tõi ühenduse tootjatele kahju. Ent Ühendkuningriigi turgu ei saa vaadelda eraldiseisvana üldisest ühenduse turust ja Euroopa Ühenduse tarbimine kasvas 2000.–2003. aastal 19,7 % ning 2002.–2003. aastal 10,3 %. Seega paistab, et ühenduse tootjate 2003. aasta olulise kahjumi põhjuseks olid pigem madalad hinnad kui väidetav tarbimise vähenemine.

9.1.3.   Ekspordijõudluse muutumise mõju

| (80) | Eksporditaseme muutumise mõju on samuti uuritud. Eksport kasvas kogu vaatlusalusel ajavahemikul ja suisa kahekordistus 2002.–2003. aastal ning seega järeldatakse, vaatamata ühe osapoole vastupidisele väitele, et eksporditaseme muutumine ei olnud ühenduse tootjate märgatava kahju põhjuseks. Igatahes põhinevad kasumlikkusega seotud andmed ainult ühenduse müügiga seotud andmetel. |
| --- | --- |

(80)

Eksporditaseme muutumise mõju on samuti uuritud. Eksport kasvas kogu vaatlusalusel ajavahemikul ja suisa kahekordistus 2002.–2003. aastal ning seega järeldatakse, vaatamata ühe osapoole vastupidisele väitele, et eksporditaseme muutumine ei olnud ühenduse tootjate märgatava kahju põhjuseks. Igatahes põhinevad kasumlikkusega seotud andmed ainult ühenduse müügiga seotud andmetel.

9.1.4.   Liigse tootmisvõimsuse mõju

| (81) | Samuti on uuritud, kas kahjulikud mõjud võisid tuleneda ühenduse tootjate liigsest tootmisvõimsusest. Teoreetiline tootmisvõimsus suurenes uuritaval perioodil, 2000.–2003. aastal, 2,2 % – tunduvalt vähem kui tootmine ja tarbimine. Lisaks sellele on teoreetiline tootmisvõimsus, nagu juba varem mainitud, eluskala koguhulk, millele on olemas valitsuselt saadud litsents. Litsentside taotlemine ja säilitamine ei maksa palju. Tegelikult on põhilised kuluallikad noorlõhede (kalapoegade), toidu ja tööjõu maksumus. Seega on esialgne järeldus, et teoreetilise võimsuse suurenemine ei toonud kaasa kahjulikku mõju ühenduse tootjatele. |
| --- | --- |

(81)

Samuti on uuritud, kas kahjulikud mõjud võisid tuleneda ühenduse tootjate liigsest tootmisvõimsusest. Teoreetiline tootmisvõimsus suurenes uuritaval perioodil, 2000.–2003. aastal, 2,2 % – tunduvalt vähem kui tootmine ja tarbimine. Lisaks sellele on teoreetiline tootmisvõimsus, nagu juba varem mainitud, eluskala koguhulk, millele on olemas valitsuselt saadud litsents. Litsentside taotlemine ja säilitamine ei maksa palju. Tegelikult on põhilised kuluallikad noorlõhede (kalapoegade), toidu ja tööjõu maksumus. Seega on esialgne järeldus, et teoreetilise võimsuse suurenemine ei toonud kaasa kahjulikku mõju ühenduse tootjatele.

9.1.5.   Ühenduse tootjate vahelise konkurentsi mõju

| (82) | Mõned eksportijad väitsid, et lõhehinna langus ühenduse turul oli põhjustatud ühenduse tootjate poolsest ülepakkumisest. Ent 2003. aastal suurenes import 15 %, samal ajal kui ühenduse tootjate müük ühenduses vähenes. Pealegi on sellel turul hinnaliidriks importijad ja mitte ühenduse tootjad. Tõepoolest, kõigi osapoolte 2002. ja 2003. aasta hinnakäitumise uurimine näitab, et importi müüdi pidevalt odavamalt kui ühenduse tootjate tooteid ja et ühenduse tootjate hinnad järgisid impordihindade langustrendi. Ühenduse tootjate vahelise konkurentsi mõju ei muuda hindade üldist tasakaalu – ühe tootja kahjumid tasakaalustavad teise teenitud kasumid ceteris paribus. Seega on esialgne järeldus, et ühenduse tootjate vaheline konkurents ei olnud täheldatud märgatava kahju põhjuseks. |
| --- | --- |

(82)

Mõned eksportijad väitsid, et lõhehinna langus ühenduse turul oli põhjustatud ühenduse tootjate poolsest ülepakkumisest. Ent 2003. aastal suurenes import 15 %, samal ajal kui ühenduse tootjate müük ühenduses vähenes. Pealegi on sellel turul hinnaliidriks importijad ja mitte ühenduse tootjad. Tõepoolest, kõigi osapoolte 2002. ja 2003. aasta hinnakäitumise uurimine näitab, et importi müüdi pidevalt odavamalt kui ühenduse tootjate tooteid ja et ühenduse tootjate hinnad järgisid impordihindade langustrendi. Ühenduse tootjate vahelise konkurentsi mõju ei muuda hindade üldist tasakaalu – ühe tootja kahjumid tasakaalustavad teise teenitud kasumid ceteris paribus. Seega on esialgne järeldus, et ühenduse tootjate vaheline konkurents ei olnud täheldatud märgatava kahju põhjuseks.

9.1.6.   Suurenenud suremuse mõju tootmiskuludele

| (83) | Üks osapool väitis, et tavapärasest kõrgem kalade suremus Iirimaal ja haiguspuhangud Ühendkuningriigis ja Iirimaal 2002. ja 2003. aastal võisid suurendada tootmiskulusid ja segada mõne tootja normaalset tootmistsüklit. Praegu kättesaadav teave viitab sellele, et need nähtused piirnesid väikse hulga kasvandustega. Pealegi, nagu on näha alljärgnevast tabelist, langesid ühenduse tootjate kulud 2002. aastal ja olid 2003. aastal oma nelja-aastase keskmise lähedal. Seega on esialgne järeldus, et oluline kahjulik mõju ei olnud tingitud tavapärasest kõrgemast kalade suremusest. Sellegipoolest uuritakse seda argumenti täiendavalt uurimise lõppetapis. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmised tootmiskulud (tuhandetes eurodes tonni kohta) | 3,1 | 3,2 | 3,0 | 3,1 |

(83)

Üks osapool väitis, et tavapärasest kõrgem kalade suremus Iirimaal ja haiguspuhangud Ühendkuningriigis ja Iirimaal 2002. ja 2003. aastal võisid suurendada tootmiskulusid ja segada mõne tootja normaalset tootmistsüklit. Praegu kättesaadav teave viitab sellele, et need nähtused piirnesid väikse hulga kasvandustega. Pealegi, nagu on näha alljärgnevast tabelist, langesid ühenduse tootjate kulud 2002. aastal ja olid 2003. aastal oma nelja-aastase keskmise lähedal. Seega on esialgne järeldus, et oluline kahjulik mõju ei olnud tingitud tavapärasest kõrgemast kalade suremusest. Sellegipoolest uuritakse seda argumenti täiendavalt uurimise lõppetapis.

2000

2001

2002

2003

Keskmised tootmiskulud (tuhandetes eurodes tonni kohta)

3,1

3,2

3,0

3,1

9.1.7.   Kõrgemate tootmiskulude mõju üldisemalt

| (84) | Üks osapool väitis, et Norra kalakasvandustes on madalamad tootmiskulud kui ühenduse tootjatel ning see on üks impordi kasvu ja märgatava kahju põhjus. Praegu kättesaadav teave viitab sellele, et samal ajal kui Norral on teatud kulude suhtes eeliseid, on ühenduse tootjail eeliseid teiste suhtes. Üldiselt märgitakse, et kui ühenduse tootjad kannavad praegusel turul olulisi kahjusid, siis kehtib sama ka Norra tootjate kohta. Nagu on märgitud alajaos 8.2.12, said ühenduse tootjad 2002. aastal –2,5 % kahjumit. Norra valitsuse andmed viitavad sellele, et 2002. aastal oli 151st lõhe- ja vikerforellikasvandusest koosneva valimi kahjum –13 %. (2003. aasta kohta pole võrreldavaid andmeid veel avaldatud.) Lisaks tegutsesid nad ränga võlakoorma tingimustes, mis moodustas nende kogukuludest märkimisväärse osa. Nende koguvõlg (kui mitte arvestada aktsia-/osakapitali ja eraldisi) oli võrreldes 5,7 miljardi Norra kroonise kogukäibega 6,8 miljardit Norra krooni. (9) Selline olukord on mõningatel juhtudel viinud selleni, et Norra pankadest on tegelikult saanud Norra tootjate omanikud. Seega on esialgne järeldus see, et Norra tootjad ei ole efektiivsemad kui ühenduse tootjad, aga seda argumenti uuritakse täiendavalt uurimise lõppetapis. |
| --- | --- |

(84)

Üks osapool väitis, et Norra kalakasvandustes on madalamad tootmiskulud kui ühenduse tootjatel ning see on üks impordi kasvu ja märgatava kahju põhjus. Praegu kättesaadav teave viitab sellele, et samal ajal kui Norral on teatud kulude suhtes eeliseid, on ühenduse tootjail eeliseid teiste suhtes. Üldiselt märgitakse, et kui ühenduse tootjad kannavad praegusel turul olulisi kahjusid, siis kehtib sama ka Norra tootjate kohta. Nagu on märgitud alajaos 8.2.12, said ühenduse tootjad 2002. aastal –2,5 % kahjumit. Norra valitsuse andmed viitavad sellele, et 2002. aastal oli 151st lõhe- ja vikerforellikasvandusest koosneva valimi kahjum –13 %. (2003. aasta kohta pole võrreldavaid andmeid veel avaldatud.) Lisaks tegutsesid nad ränga võlakoorma tingimustes, mis moodustas nende kogukuludest märkimisväärse osa. Nende koguvõlg (kui mitte arvestada aktsia-/osakapitali ja eraldisi) oli võrreldes 5,7 miljardi Norra kroonise kogukäibega 6,8 miljardit Norra krooni. (9) Selline olukord on mõningatel juhtudel viinud selleni, et Norra pankadest on tegelikult saanud Norra tootjate omanikud. Seega on esialgne järeldus see, et Norra tootjad ei ole efektiivsemad kui ühenduse tootjad, aga seda argumenti uuritakse täiendavalt uurimise lõppetapis.

9.1.8.   Šotimaa suuremad veokulud

| (85) | Üks osapool väitis, et Šotimaa kõrvalistes piirkondades on infrastruktuur vähem arenenud ja see suurendab kulusid ning võib tuua kahju ühenduse tootjatele. Sellega seoses täheldatakse, et Norras, mis on ühenduse turul liider, toimub kalade tehistingimustes kasvatamine sageli kaugetes kohtades, kus on suhteliselt kehv transpordiinfrastruktuur. |
| --- | --- |

(85)

Üks osapool väitis, et Šotimaa kõrvalistes piirkondades on infrastruktuur vähem arenenud ja see suurendab kulusid ning võib tuua kahju ühenduse tootjatele. Sellega seoses täheldatakse, et Norras, mis on ühenduse turul liider, toimub kalade tehistingimustes kasvatamine sageli kaugetes kohtades, kus on suhteliselt kehv transpordiinfrastruktuur.

| (86) | Veokulud ei moodusta tehistingimustes kasvatatud lõhe üldistest tootmiskuludest suurt osa ning varieeruvad vastavalt kauba päritolule ja sihtkohale, millesse need saadetakse. Üldiselt ei leita, et Norra, Ühendkuningriigi ja Iirimaa vahel oleks ühenduse turule vedamise kuludes märgatavat erinevust. Lisaks sellele on eksportivatel tootjatel (mis määratluse järgi asuvad väljaspool Euroopa Ühendust) ühenduse turule müümisel üldiselt tõenäoliselt suuremad transpordikulud. Seega ei leita, et suuremad veokulud Šotimaal oleksid süvendanud ühenduse tootjate kahju. |
| --- | --- |

(86)

Veokulud ei moodusta tehistingimustes kasvatatud lõhe üldistest tootmiskuludest suurt osa ning varieeruvad vastavalt kauba päritolule ja sihtkohale, millesse need saadetakse. Üldiselt ei leita, et Norra, Ühendkuningriigi ja Iirimaa vahel oleks ühenduse turule vedamise kuludes märgatavat erinevust. Lisaks sellele on eksportivatel tootjatel (mis määratluse järgi asuvad väljaspool Euroopa Ühendust) ühenduse turule müümisel üldiselt tõenäoliselt suuremad transpordikulud. Seega ei leita, et suuremad veokulud Šotimaal oleksid süvendanud ühenduse tootjate kahju.

| (87) | Igal juhul pole esitatud mingeid tõendeid selle kohta, et veokulud Šotimaal oleksid viimastel aastatel suurenenud ja seega ei seletaks suuremad veokulud ühenduse tootjate kantud rahalise kahju hiljutist suurenemist. |
| --- | --- |

(87)

Igal juhul pole esitatud mingeid tõendeid selle kohta, et veokulud Šotimaal oleksid viimastel aastatel suurenenud ja seega ei seletaks suuremad veokulud ühenduse tootjate kantud rahalise kahju hiljutist suurenemist.

9.1.9.   Muud tegurid

| (88) | Muid võimalikult olulisi põhjuslikke tegureid uurimise esialgses etapis ei tuvastatud. |
| --- | --- |

(88)

Muid võimalikult olulisi põhjuslikke tegureid uurimise esialgses etapis ei tuvastatud.

9.2.   Kahjustava mõju omistamine

| (89) | Impordi kasvul oli ühenduse tootjate poolt müüdud kogustele vaid piiratud mõju, kuigi nende müük ja turuosa 2003. aastal mõnevõrra vähenesid. Ent kõige olulisem on see, et impordi märgatav kasv paistab olevat mõjunud laastavalt ühenduse tootjate kasumlikkusele, arvestades sellega kaasnevat hinnalangust. Arvestades, et impordil (mille käes on umbes 70–75 % turust) on hinnaliidri seisund, on impordihindade langusspiraal ühenduse tootjate hindu märgatavalt alla löönud. See tõi ühenduse tootjatele märgatavaid kahjumeid. Selles etapis ei tuvastatud peale odava impordi kasvu muid tegureid, mis oleks põhjustanud kahju. |
| --- | --- |

(89)

Impordi kasvul oli ühenduse tootjate poolt müüdud kogustele vaid piiratud mõju, kuigi nende müük ja turuosa 2003. aastal mõnevõrra vähenesid. Ent kõige olulisem on see, et impordi märgatav kasv paistab olevat mõjunud laastavalt ühenduse tootjate kasumlikkusele, arvestades sellega kaasnevat hinnalangust. Arvestades, et impordil (mille käes on umbes 70–75 % turust) on hinnaliidri seisund, on impordihindade langusspiraal ühenduse tootjate hindu märgatavalt alla löönud. See tõi ühenduse tootjatele märgatavaid kahjumeid. Selles etapis ei tuvastatud peale odava impordi kasvu muid tegureid, mis oleks põhjustanud kahju.

9.3.   Järeldus

| (90) | Seega, olles kindlaks teinud, et muud teadaolevad tegurid ei toonud kaasa olulist kahjustavat mõju, on jõutud esialgsele järeldusele, et odava impordi kasvu ja ühenduse tootjatele põhjustatud märgatava kahju vahel on tõeline ja oluline seos. |
| --- | --- |

(90)

Seega, olles kindlaks teinud, et muud teadaolevad tegurid ei toonud kaasa olulist kahjustavat mõju, on jõutud esialgsele järeldusele, et odava impordi kasvu ja ühenduse tootjatele põhjustatud märgatava kahju vahel on tõeline ja oluline seos.

10.   KRIITILINE OLUKORD

| (91) | Esialgselt on kindlaks tehtud, et eksisteerivad kriitilised asjaolud, mille puhul viivitamine tooks ühenduse tootjatele kahju, mida oleks raske heastada. Nad on vaatlusaluse toote odava impordi kasvu tagajärjel üle elanud tõsise languse, eriti eluskalavarudes, ühikuhindades, kasumlikkuses ja kasutatud kapitali tasuvuses. |
| --- | --- |

(91)

Esialgselt on kindlaks tehtud, et eksisteerivad kriitilised asjaolud, mille puhul viivitamine tooks ühenduse tootjatele kahju, mida oleks raske heastada. Nad on vaatlusaluse toote odava impordi kasvu tagajärjel üle elanud tõsise languse, eriti eluskalavarudes, ühikuhindades, kasumlikkuses ja kasutatud kapitali tasuvuses.

| (92) | Ühenduse tootjate rahaline olukord on äärmiselt ebakindel. 2003. aastal kandsid nad olulist kahjumit (– 17,1 %). Selle tagajärjel on mitmed ühenduse tootjad juba pankrotistunud või pankrotihalduri hallata ja veel mitmed kavatsevad kas oma tootmist vähendada või turult täielikult väljuda. Mitmed ühenduse tootjad püüavad oma firmasid tegutseva ettevõttena maha müüa. Ent arvestades kahjumiga töötamist ja hiljutisi pankrotistumisi ja pankrotihaldurite halduses olevate ettevõtete arvu, on võimalike ostjate huvi vähene. Teised lõpetavad lihtsalt oma tegevuse, et kahjumiga töötamist vältida. |
| --- | --- |

(92)

Ühenduse tootjate rahaline olukord on äärmiselt ebakindel. 2003. aastal kandsid nad olulist kahjumit (– 17,1 %). Selle tagajärjel on mitmed ühenduse tootjad juba pankrotistunud või pankrotihalduri hallata ja veel mitmed kavatsevad kas oma tootmist vähendada või turult täielikult väljuda. Mitmed ühenduse tootjad püüavad oma firmasid tegutseva ettevõttena maha müüa. Ent arvestades kahjumiga töötamist ja hiljutisi pankrotistumisi ja pankrotihaldurite halduses olevate ettevõtete arvu, on võimalike ostjate huvi vähene. Teised lõpetavad lihtsalt oma tegevuse, et kahjumiga töötamist vältida.

| (93) | 2003. aastal ja 2004. aasta esimestel kuudel on viis ühenduse tootjat pankrotistunud või läinud pankrotihalduri haldusesse. Veel kaks on üle võetud söödaettevõtete poolt (kellele oldi võlgu suuri summasid ) ja nende tegevus on lõpetamisel. Lisaks on veel seitse ühenduse tootjat ettevõtte sulgenud või oma tegevust lõpetamas. |
| --- | --- |

(93)

2003. aastal ja 2004. aasta esimestel kuudel on viis ühenduse tootjat pankrotistunud või läinud pankrotihalduri haldusesse. Veel kaks on üle võetud söödaettevõtete poolt (kellele oldi võlgu suuri summasid ) ja nende tegevus on lõpetamisel. Lisaks on veel seitse ühenduse tootjat ettevõtte sulgenud või oma tegevust lõpetamas.

| (94) | 2003. aasta oluline kahjum on kaasa toonud selle, et teatud ühenduse tootjad, eriti iseseisvad äriühingud, mis ei saa toetuda suurema kontserni rahalisele toetusele, sõltuvad pikaajalise krediidi saamisest söödaettevõtetelt ja arvelduslaenu kasutamisest kesk- või pikaajalise rahastamise allikana. Mõned äriühingud on sunnitud ohverdama kasumlikkuse, et tagada piisav rahakäive oma rahaliste kohustuste täitmiseks (näiteks püüdes kalu enne, kui need saavutavad optimaalse suuruse). Ehkki see strateegia võib tagada nende ellujäämise lühemaks ajavahemikuks, vähendab see veelgi nende kasumlikkust ja seega ka nende kesk- ja pikaajalist elujõudu. |
| --- | --- |

(94)

2003. aasta oluline kahjum on kaasa toonud selle, et teatud ühenduse tootjad, eriti iseseisvad äriühingud, mis ei saa toetuda suurema kontserni rahalisele toetusele, sõltuvad pikaajalise krediidi saamisest söödaettevõtetelt ja arvelduslaenu kasutamisest kesk- või pikaajalise rahastamise allikana. Mõned äriühingud on sunnitud ohverdama kasumlikkuse, et tagada piisav rahakäive oma rahaliste kohustuste täitmiseks (näiteks püüdes kalu enne, kui need saavutavad optimaalse suuruse). Ehkki see strateegia võib tagada nende ellujäämise lühemaks ajavahemikuks, vähendab see veelgi nende kasumlikkust ja seega ka nende kesk- ja pikaajalist elujõudu.

| (95) | Kui lõhe tehistingimustes kasvatamise väljavaated ühenduses kohe märkimisväärselt ei parane, pankrotistub või läheb pankrotihalduri hallata veel rohkem ühenduse tootjaid, kuna söödaettevõtted ja pangad püüavad piirata halbade laenude riski. Mõne ühenduse tootja arvelduslaen on juba lõpetatud või on seda vähendatud. Ühendkuningriigis on riiklikud asutused pidanud pankadega kõnelusi selgitamaks välja pangapoolse toe katkestamise põhjuseid. Ent pangad on rõhutanud, et peavad tegutsema ärilistest kriteeriumidest lähtudes. |
| --- | --- |

(95)

Kui lõhe tehistingimustes kasvatamise väljavaated ühenduses kohe märkimisväärselt ei parane, pankrotistub või läheb pankrotihalduri hallata veel rohkem ühenduse tootjaid, kuna söödaettevõtted ja pangad püüavad piirata halbade laenude riski. Mõne ühenduse tootja arvelduslaen on juba lõpetatud või on seda vähendatud. Ühendkuningriigis on riiklikud asutused pidanud pankadega kõnelusi selgitamaks välja pangapoolse toe katkestamise põhjuseid. Ent pangad on rõhutanud, et peavad tegutsema ärilistest kriteeriumidest lähtudes.

| (96) | Võib ette ennustada, et ilma ajutiste kaitsemeetmete rakendamiseta Euroopa Ühenduse turul jääb vaatlusaluse toote import kõrgele tasemele ning eelkõige just hindade madalseisu tõttu, mida see jätkuvalt kaasa toob, saavad ühenduse tootjad jätkuvalt kahjumit ja veel rohkem neist pankrotistuvad. Sellist kahju oleks raske heastada, arvestades, et ettevõtted suletakse, endised töötajad on sunnitud töö leidmiseks mujale kolima ja laenuandjad muutuvad ettevaatlikuks läbikukkunud ettevõtjate uutele ettevõtmistele raha andmise suhtes. Sellise olukorra vältimiseks tuleb rakendada ajutisi kaitsemeetmeid. |
| --- | --- |

(96)

Võib ette ennustada, et ilma ajutiste kaitsemeetmete rakendamiseta Euroopa Ühenduse turul jääb vaatlusaluse toote import kõrgele tasemele ning eelkõige just hindade madalseisu tõttu, mida see jätkuvalt kaasa toob, saavad ühenduse tootjad jätkuvalt kahjumit ja veel rohkem neist pankrotistuvad. Sellist kahju oleks raske heastada, arvestades, et ettevõtted suletakse, endised töötajad on sunnitud töö leidmiseks mujale kolima ja laenuandjad muutuvad ettevaatlikuks läbikukkunud ettevõtjate uutele ettevõtmistele raha andmise suhtes. Sellise olukorra vältimiseks tuleb rakendada ajutisi kaitsemeetmeid.

10.1.   Järeldus

| (97) | Seega, arvestades ühenduse tootjate ebakindlat majanduslikku olukorda, mis on tingitud kantud suurest kahjumist, ja jätkuvat ohtu eksportivate tootjate poolt, leitakse, et käes on kriitiline olukord, milles iga viivitus ajutiste kaitsemeetmete vastuvõtmisel põhjustaks kahju, mida oleks raske heastada. Seega järeldatakse, et ajutised kaitsemeetmed tuleb vastu võtta viivitamata. |
| --- | --- |

(97)

Seega, arvestades ühenduse tootjate ebakindlat majanduslikku olukorda, mis on tingitud kantud suurest kahjumist, ja jätkuvat ohtu eksportivate tootjate poolt, leitakse, et käes on kriitiline olukord, milles iga viivitus ajutiste kaitsemeetmete vastuvõtmisel põhjustaks kahju, mida oleks raske heastada. Seega järeldatakse, et ajutised kaitsemeetmed tuleb vastu võtta viivitamata.

11.   LÕPPJÄRELDUSED

| (98) | Uurimistulemuste esialgne analüüs kinnitab kriitilise olukorra esinemist ja vajadust ajutiste kaitsemeetmete järele, et hoida ära edasist kahju ühenduse tootjatele, mida oleks raske heastada. |
| --- | --- |

(98)

Uurimistulemuste esialgne analüüs kinnitab kriitilise olukorra esinemist ja vajadust ajutiste kaitsemeetmete järele, et hoida ära edasist kahju ühenduse tootjatele, mida oleks raske heastada.

11.1.   Ajutiste kaitsemeetmete vorm ja tase

| (99) | Ühenduse toodang ei ole tehistingimustes kasvatatud lõhe osas piisav nõudluse rahuldamiseks ja seega on vaja tagada, et kasutusele võetavad meetmed ei keelaks eksportivatele tootjatele juurdepääsu ühenduse turule. Kuna ühenduse tootjatele tekitatud kahju peamine põhjus paistab olevat impordi suur maht, mis toob kaasa madala hinna ning põhjustab hindade langetamist ja allasurumist, peaksid kasutusele võetavad meetmed olema mõeldud hindade tõstmiseks, ent mitte pakkumise põhjendamatuks piiramiseks. |
| --- | --- |

(99)

Ühenduse toodang ei ole tehistingimustes kasvatatud lõhe osas piisav nõudluse rahuldamiseks ja seega on vaja tagada, et kasutusele võetavad meetmed ei keelaks eksportivatele tootjatele juurdepääsu ühenduse turule. Kuna ühenduse tootjatele tekitatud kahju peamine põhjus paistab olevat impordi suur maht, mis toob kaasa madala hinna ning põhjustab hindade langetamist ja allasurumist, peaksid kasutusele võetavad meetmed olema mõeldud hindade tõstmiseks, ent mitte pakkumise põhjendamatuks piiramiseks.

| (100) | Määrused (EÜ) nr 3285/94 ja (EÜ) nr 519/94 sätestavad, et ajutised kaitsemeetmed peaksid seisnema kõrgemates tollitariifides. Seega tuleks eelistada tollitariifidel põhinevaid meetmeid, kui need on kohased. Käesoleval juhul on ühenduse turu avatuna hoidmiseks ja nõudmisele vastava pakkumise tagamiseks kohane kehtestada kaitsetollideta kvoodid, mis kajastavad traditsioonilisi imporditasemeid. Nende kvootide ületamisel tuleks impordilt tasuda täiendavat tollimaksu. Siis võib tehistingimustes kasvatatud lõhe traditsioonilisel tasemel importi jätkata ilma igasuguse täiendava tollimaksuta ning sellegipoolest piiramatus koguses importida, ehkki täiendavat tollimaksu makstes. |
| --- | --- |

(100)

Määrused (EÜ) nr 3285/94 ja (EÜ) nr 519/94 sätestavad, et ajutised kaitsemeetmed peaksid seisnema kõrgemates tollitariifides. Seega tuleks eelistada tollitariifidel põhinevaid meetmeid, kui need on kohased. Käesoleval juhul on ühenduse turu avatuna hoidmiseks ja nõudmisele vastava pakkumise tagamiseks kohane kehtestada kaitsetollideta kvoodid, mis kajastavad traditsioonilisi imporditasemeid. Nende kvootide ületamisel tuleks impordilt tasuda täiendavat tollimaksu. Siis võib tehistingimustes kasvatatud lõhe traditsioonilisel tasemel importi jätkata ilma igasuguse täiendava tollimaksuta ning sellegipoolest piiramatus koguses importida, ehkki täiendavat tollimaksu makstes.

| (101) | Traditsiooniliste kaubandusvoogude säilitamiseks ja ühenduse turu avatuks jäämise tagamiseks ka väiksematele turuosalistele tuleks tariifikvoodid jagada nende riikide/regioonide vahel, millel on oluline huvi vaatlusaluse toote tarnimiseks, ja mingi osa tuleks jätta teistele riikidele. Pärast konsulteerimist Norra ja Fääri saartega, millel on nimetatud oluline huvi olemas ja kust tuleb oluline osa impordist, peetakse kohaseks määrata mõlemale neist erikvoot, mis põhineks kummagi poolt 2001. kuni 2003. aastani kestnud kolmeaastase ajavahemiku jooksul tarnitud toote koguhulgal. Suur enamus selle ajavahemiku impordist pärines Norrast ja Fääri saartelt ja seega tuleks neile kehtestada erikvoodid ja kõikidele ülejäänud riikidele teistsugune kvoot. Et vältida põhjendamatut halduskoormust, peaksid tariifikvoodid toimima “kes ees, see mees” põhimõttel. |
| --- | --- |

(101)

Traditsiooniliste kaubandusvoogude säilitamiseks ja ühenduse turu avatuks jäämise tagamiseks ka väiksematele turuosalistele tuleks tariifikvoodid jagada nende riikide/regioonide vahel, millel on oluline huvi vaatlusaluse toote tarnimiseks, ja mingi osa tuleks jätta teistele riikidele. Pärast konsulteerimist Norra ja Fääri saartega, millel on nimetatud oluline huvi olemas ja kust tuleb oluline osa impordist, peetakse kohaseks määrata mõlemale neist erikvoot, mis põhineks kummagi poolt 2001. kuni 2003. aastani kestnud kolmeaastase ajavahemiku jooksul tarnitud toote koguhulgal. Suur enamus selle ajavahemiku impordist pärines Norrast ja Fääri saartelt ja seega tuleks neile kehtestada erikvoodid ja kõikidele ülejäänud riikidele teistsugune kvoot. Et vältida põhjendamatut halduskoormust, peaksid tariifikvoodid toimima “kes ees, see mees” põhimõttel.

| (102) | Ilmneb, et normaalsetes oludes kasvab tehistingimustes kasvatatud lõhe tarbimine ühenduses 4 –5 % vahel aastas, kui arvesse võtta uutes liikmesriikides täheldatud kõrget kasvutaset. Selle kasvu arvessevõtmiseks tuleks tariifikvoote (mis põhinevad 2001.–2003. aasta keskmisel impordil) tõsta 5 % võrra. Kuna lõheturg on hooajaline, nii et teise poolaasta import ja müük on suuremad kui esimesel, tuleks tollitariife hooajaga kohandada. Kvoodid on arvutatud terve kala ekvivalendi (WFE) põhjal ja tegelikult imporditavaks fileeks ja mittefileeks ümberarvestamise suhted on vastavalt 1 : 0,65 ja 1 : 0,9. |
| --- | --- |

(102)

Ilmneb, et normaalsetes oludes kasvab tehistingimustes kasvatatud lõhe tarbimine ühenduses 4 –5 % vahel aastas, kui arvesse võtta uutes liikmesriikides täheldatud kõrget kasvutaset. Selle kasvu arvessevõtmiseks tuleks tariifikvoote (mis põhinevad 2001.–2003. aasta keskmisel impordil) tõsta 5 % võrra. Kuna lõheturg on hooajaline, nii et teise poolaasta import ja müük on suuremad kui esimesel, tuleks tollitariife hooajaga kohandada. Kvoodid on arvutatud terve kala ekvivalendi (WFE) põhjal ja tegelikult imporditavaks fileeks ja mittefileeks ümberarvestamise suhted on vastavalt 1 : 0,65 ja 1 : 0,9.

| (103) | Täiendava tollimaksu määr peaks olema selline, et see tooks ühenduse tootjatele piisavalt kergendust, ent samal ajal ei tohiks see olla põhjendamatult raskeks koormaks importijatele ja kasutajatele. Väärtuselist tollimaksu peetakse ebasobivaks, sest see ajendaks alandama tollimaksuvaba impordi hindu ja suureneks reaalselt hinna tõusmisega. Seetõttu tuleks kehtestada kindla suurusega tollimaks. |
| --- | --- |

(103)

Täiendava tollimaksu määr peaks olema selline, et see tooks ühenduse tootjatele piisavalt kergendust, ent samal ajal ei tohiks see olla põhjendamatult raskeks koormaks importijatele ja kasutajatele. Väärtuselist tollimaksu peetakse ebasobivaks, sest see ajendaks alandama tollimaksuvaba impordi hindu ja suureneks reaalselt hinna tõusmisega. Seetõttu tuleks kehtestada kindla suurusega tollimaks.

| (104) | Hinna allalöömise taset, mis peegeldab seda, mil määral imporditud toote hind on madalam kui hind, mida ühenduse tootjad võiksid saada mittekahjulikus olukorras, peetakse mõistlikuks aluseks tollimaksu taseme kindlaksmääramiseks. Proportsionaalsuse põhimõtte arvesse võtmiseks käesoleval juhul (kus 70–75 % asjaomasest tootest imporditakse) arvutati hinna allalöömise taset esialgselt ühenduse toote tonni kaalutud keskmise mittekahjuliku hinna põhjal, millele arvestati juurde tööstusharu minimaalne kasumitase (5 %). Seda mittekahjulikku hinda võrreldi imporditud vaatlusaluse toote esialgse kaalutud keskmise tonnihinnaga 2004. aasta esimeses kvartalis. (10) Nende kahe hinna erinevust väljendati protsendina imporditud toote CIF hinnast ühenduse piiril ja see andis tulemuseks 17,8 protsendilise hinna allalöömise, mis annab tollimaksu suuruseks 469 eurot tonni kohta (WFE), mis ülaltoodud ümberarvutamissuhete põhjal vastab 522 eurole tonni kohta roogitud lõhe ja 722 eurole tonni kohta filee puhul. |
| --- | --- |

(104)

Hinna allalöömise taset, mis peegeldab seda, mil määral imporditud toote hind on madalam kui hind, mida ühenduse tootjad võiksid saada mittekahjulikus olukorras, peetakse mõistlikuks aluseks tollimaksu taseme kindlaksmääramiseks. Proportsionaalsuse põhimõtte arvesse võtmiseks käesoleval juhul (kus 70–75 % asjaomasest tootest imporditakse) arvutati hinna allalöömise taset esialgselt ühenduse toote tonni kaalutud keskmise mittekahjuliku hinna põhjal, millele arvestati juurde tööstusharu minimaalne kasumitase (5 %). Seda mittekahjulikku hinda võrreldi imporditud vaatlusaluse toote esialgse kaalutud keskmise tonnihinnaga 2004. aasta esimeses kvartalis. (10) Nende kahe hinna erinevust väljendati protsendina imporditud toote CIF hinnast ühenduse piiril ja see andis tulemuseks 17,8 protsendilise hinna allalöömise, mis annab tollimaksu suuruseks 469 eurot tonni kohta (WFE), mis ülaltoodud ümberarvutamissuhete põhjal vastab 522 eurole tonni kohta roogitud lõhe ja 722 eurole tonni kohta filee puhul.

| (105) | Ette tuleks näha meetmete ülevaatamine komisjoni poolt, kui asjaolud peaksid muutuma. |
| --- | --- |

(105)

Ette tuleks näha meetmete ülevaatamine komisjoni poolt, kui asjaolud peaksid muutuma.

| (106) | Kooskõlas ühenduse õigusaktide ja ühenduse rahvusvaheliste kohustustega ei tohi ajutisi kaitsemeetmeid kohaldada mis tahes toote suhtes, mis on pärit arengumaalt, kui selle osakaal antud toote impordist ühendusse ei ületa 3 %. Sellega seoses märgitakse, et Tšiilist tulev import oli viimasel ajavahemikul, mille kohta on olemas usaldusväärsed andmed (2003. aasta II pool), alla 3 % ja seega on kohane mitte kohaldada Tšiili suhtes ajutiste kaitsemeetmete raames täiendavat tollimaksu ja vaadata see seisukoht üle uurimise lõppetapis. Arengumaad, mille suhtes ajutised meetmed ei kehti, tuleks seetõttu määratleda ja seda tehakse lisas 2. |
| --- | --- |

(106)

Kooskõlas ühenduse õigusaktide ja ühenduse rahvusvaheliste kohustustega ei tohi ajutisi kaitsemeetmeid kohaldada mis tahes toote suhtes, mis on pärit arengumaalt, kui selle osakaal antud toote impordist ühendusse ei ületa 3 %. Sellega seoses märgitakse, et Tšiilist tulev import oli viimasel ajavahemikul, mille kohta on olemas usaldusväärsed andmed (2003. aasta II pool), alla 3 % ja seega on kohane mitte kohaldada Tšiili suhtes ajutiste kaitsemeetmete raames täiendavat tollimaksu ja vaadata see seisukoht üle uurimise lõppetapis. Arengumaad, mille suhtes ajutised meetmed ei kehti, tuleks seetõttu määratleda ja seda tehakse lisas 2.

11.2.   Jälgimissüsteem

| (107) | Nagu eespool mainitud, leitakse, et vaatlusaluse toote imporditrend on ühenduse tootjatele põhjustanud märgatavat kahju. Seega leitakse, et ühenduse huvides on kehtestada tagasiulatuva kontrolli süsteem vastavalt määruse (EÜ) nr 3285/94 artiklile 11 ja määruse (EÜ) nr 519/94 artiklile 9 seoses vaatlusaluse toote impordiga, mis on läinud ühenduses vabasse ringlusse. See võimaldab eelkõige täpselt jälgida importi riikidest, mille suhtes ajutisi meetmed ei kohaldata. Sidususe tagamiseks peaks kontroll kestma sama kaua kui ajutised meetmed. Kontrolli tuleks teostada kooskõlas komisjoni 2. juuli 1993 aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (11) (viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2286/2003 (12)), artiklis 308d sätestatud süsteemiga ja liikmesriigid peaksid komisjonile edastama iganädalaselt teavet. |
| --- | --- |

(107)

Nagu eespool mainitud, leitakse, et vaatlusaluse toote imporditrend on ühenduse tootjatele põhjustanud märgatavat kahju. Seega leitakse, et ühenduse huvides on kehtestada tagasiulatuva kontrolli süsteem vastavalt määruse (EÜ) nr 3285/94 artiklile 11 ja määruse (EÜ) nr 519/94 artiklile 9 seoses vaatlusaluse toote impordiga, mis on läinud ühenduses vabasse ringlusse. See võimaldab eelkõige täpselt jälgida importi riikidest, mille suhtes ajutisi meetmed ei kohaldata. Sidususe tagamiseks peaks kontroll kestma sama kaua kui ajutised meetmed. Kontrolli tuleks teostada kooskõlas komisjoni 2. juuli 1993 aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (11) (viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2286/2003 (12)), artiklis 308d sätestatud süsteemiga ja liikmesriigid peaksid komisjonile edastama iganädalaselt teavet.

11.3.   Kestus

| (108) | Ajutised meetmed ei tohiks kesta kauem kui 200 päeva. Meetmed peaksid jõustuma 15. augustil 2004 ja peaksid jääma jõusse 176 päevaks, välja arvatud juhul, kui enne seda kehtestatakse lõplikud meetmed või uurimine lõpetatakse meetmeid võtmata. |
| --- | --- |

(108)

Ajutised meetmed ei tohiks kesta kauem kui 200 päeva. Meetmed peaksid jõustuma 15. augustil 2004 ja peaksid jääma jõusse 176 päevaks, välja arvatud juhul, kui enne seda kehtestatakse lõplikud meetmed või uurimine lõpetatakse meetmeid võtmata.

12.   ÜHENDUSE HUVID

12.1.   Sissejuhatavad märkused

| (109) | Lisaks ettenägematutele arengutele, impordi kasvule, märgatavale kahjule, põhjuslikele seostele ja kriitilistele tingimustele on uuritud, kas eksisteerib kaalukaid põhjusi, mis võiksid viia järelduseni, et ajutiste meetmete kehtestamine ei ole ühenduse huvides. Selleks kaaluti kättesaadavate tõendite põhjal võimalike ajutiste meetmete mõju kõikidele menetluse osapooltele ja ajutiste meetmete kehtestamise või mittekehtestamise tõenäolisi tagajärgi. |
| --- | --- |

(109)

Lisaks ettenägematutele arengutele, impordi kasvule, märgatavale kahjule, põhjuslikele seostele ja kriitilistele tingimustele on uuritud, kas eksisteerib kaalukaid põhjusi, mis võiksid viia järelduseni, et ajutiste meetmete kehtestamine ei ole ühenduse huvides. Selleks kaaluti kättesaadavate tõendite põhjal võimalike ajutiste meetmete mõju kõikidele menetluse osapooltele ja ajutiste meetmete kehtestamise või mittekehtestamise tõenäolisi tagajärgi.

12.2.   Ühenduse tootjate huvid

| (110) | Ühenduse tootjate ühendatud aastane käive on üle 500 miljoni euro ja lisaks 1 450 otsesele töökohale, mille nad on loonud, sõltuvad nendest kaudselt hinnanguliselt veel 8 000 töökohta töötlemis- ja teistes sektorites. Nad on ühe kõige kiiremini kasvava tööstusharu osa, mille toodang on 1995. ja 2001. vahel kahekordistunud. Nad suudavad üha tõhusamalt toota toodet, mille turg kasvab nii ühenduses kui kogu maailmas. Normaalsetes turutingimustes on nad elujõulised ja konkurentsivõimelised ja nende tootlikkus on tõusuteel. |
| --- | --- |

(110)

Ühenduse tootjate ühendatud aastane käive on üle 500 miljoni euro ja lisaks 1 450 otsesele töökohale, mille nad on loonud, sõltuvad nendest kaudselt hinnanguliselt veel 8 000 töökohta töötlemis- ja teistes sektorites. Nad on ühe kõige kiiremini kasvava tööstusharu osa, mille toodang on 1995. ja 2001. vahel kahekordistunud. Nad suudavad üha tõhusamalt toota toodet, mille turg kasvab nii ühenduses kui kogu maailmas. Normaalsetes turutingimustes on nad elujõulised ja konkurentsivõimelised ja nende tootlikkus on tõusuteel.

| (111) | Ühenduse tootjate positsioon on selgelt ohus, kui odava impordi praegust taset ei korrigeerita. Kavandatavaid meetmeid kohaldatakse vaatlusaluse toote kogu impordile, välja arvatud import arengumaadest, mille eksport ei ületa 3 % ühenduse impordist. Seega kohaldataks neid umbes 95 % asjaomase impordi puhul. Seega võib eeldada, et meetmed kujuneksid efektiivseiks ja võimaldaksid ühenduse tootjate hindadel tõusta õiglasele tasemele. |
| --- | --- |

(111)

Ühenduse tootjate positsioon on selgelt ohus, kui odava impordi praegust taset ei korrigeerita. Kavandatavaid meetmeid kohaldatakse vaatlusaluse toote kogu impordile, välja arvatud import arengumaadest, mille eksport ei ületa 3 % ühenduse impordist. Seega kohaldataks neid umbes 95 % asjaomase impordi puhul. Seega võib eeldada, et meetmed kujuneksid efektiivseiks ja võimaldaksid ühenduse tootjate hindadel tõusta õiglasele tasemele.

12.3.   Sõltuvate tööstusharude huvid

| (112) | Lõhe tehistingimustes kasvatamise piirkonnad kipuvad olema kõrvalised kohad – peamiselt Šotimaa läänerannikul ja Iirimaal. Sealsed töövõimalused on piiratud ja lõhekasvanduste loodud majandustegevus annab olulise panuse nende piirkondade kohalikku majandusse. Ilma selle panuseta ei oleks paljud väikesed kohalikud ettevõtted, mis ühenduse tootjaid ja nende töötajaid kaupade ja teenustega varustavad, enam elujõulised. Seega on tõhusate ajutiste meetmete kasutuselevõtt sõltuvate tööstusharude huvides. |
| --- | --- |

(112)

Lõhe tehistingimustes kasvatamise piirkonnad kipuvad olema kõrvalised kohad – peamiselt Šotimaa läänerannikul ja Iirimaal. Sealsed töövõimalused on piiratud ja lõhekasvanduste loodud majandustegevus annab olulise panuse nende piirkondade kohalikku majandusse. Ilma selle panuseta ei oleks paljud väikesed kohalikud ettevõtted, mis ühenduse tootjaid ja nende töötajaid kaupade ja teenustega varustavad, enam elujõulised. Seega on tõhusate ajutiste meetmete kasutuselevõtt sõltuvate tööstusharude huvides.

12.4.   Noorlõhe- ja söödatootjate huvid

| (113) | Ühenduse tootjate suuremate varustajate (nagu noorlõhe- ja söödatootjad) huvides on, et nende toodetele oleks tugev ja ennustatav nõudlus hinnaga, mis võimaldaks neil teenida mõistlikku kasumit. Arvestades, et mitmed neist varustajatest on ka ühenduse tootjatele oluliselt krediiti andnud, on ka nende huvides, et ühenduse tootjad jätkaksid äritegevust ja suudaksid laene teenindada. Kui ühenduse tootjate olukord ei parane, tekivad paljudel noorlõhetootjatel halvad laenud, mis vähendavad nende kasumlikkust ja võivad mõningatel juhtudel ohtu seada nende võime jätkata äritegevust. Sama kehtib söödatootjate kohta. Seega on ajutiste meetmete kasutuselevõtt noorlõhe- ja söödatootjate huvides. |
| --- | --- |

(113)

Ühenduse tootjate suuremate varustajate (nagu noorlõhe- ja söödatootjad) huvides on, et nende toodetele oleks tugev ja ennustatav nõudlus hinnaga, mis võimaldaks neil teenida mõistlikku kasumit. Arvestades, et mitmed neist varustajatest on ka ühenduse tootjatele oluliselt krediiti andnud, on ka nende huvides, et ühenduse tootjad jätkaksid äritegevust ja suudaksid laene teenindada. Kui ühenduse tootjate olukord ei parane, tekivad paljudel noorlõhetootjatel halvad laenud, mis vähendavad nende kasumlikkust ja võivad mõningatel juhtudel ohtu seada nende võime jätkata äritegevust. Sama kehtib söödatootjate kohta. Seega on ajutiste meetmete kasutuselevõtt noorlõhe- ja söödatootjate huvides.

12.5.   Ühenduse kasutajate, töötlejate ja importijate huvid

| (114) | Hindamaks meetmete kasutuselevõtmise või kasutusele mittevõtmise mõju importijatele, töötlejatele ja kasutajatele, saadeti vaatlusaluse toote teadaolevatele importijatele, töötlejatele ja kasutajatele ühenduse turul küsimustikud. Importijad/töötlejad/kasutajad on tavaliselt ühed ja samad ning paljud neist on tegelikult seotud eksportivate tootjatega väljaspool ühendust, eriti Norras. Vastused saadi 6 importijalt/töötlejalt/kasutajalt ja ühelt töötlejate liidult. Lisaks esitasid komisjonile oma seisukoha mitu töötlejate liitu. |
| --- | --- |

(114)

Hindamaks meetmete kasutuselevõtmise või kasutusele mittevõtmise mõju importijatele, töötlejatele ja kasutajatele, saadeti vaatlusaluse toote teadaolevatele importijatele, töötlejatele ja kasutajatele ühenduse turul küsimustikud. Importijad/töötlejad/kasutajad on tavaliselt ühed ja samad ning paljud neist on tegelikult seotud eksportivate tootjatega väljaspool ühendust, eriti Norras. Vastused saadi 6 importijalt/töötlejalt/kasutajalt ja ühelt töötlejate liidult. Lisaks esitasid komisjonile oma seisukoha mitu töötlejate liitu.

| (115) | Mõned väitsid, et kasutusele ei peaks võtma mingeid meetmeid, sest tehistingimustes kasvatatud lõhe hindades oli olnud ainult lühike ajutine langus kahe või kolme kuu jooksul, mis järgnesid Norra vastu suunatud dumpinguvastaste meetmete tühistamisele 2003. aasta mais, ja hinnad olid pärast seda uuesti normaliseerunud. Töötlejad rõhutasid, et igasugune hinnatõus suurendaks nende kulubaasi, vähendaks nende müüki ja kasumlikkust ning võiks põhjustada töökohtade kaotust ja isegi tootmise ümberpaigutamist, rõhutades, et kalatöötlussektoris on tööhõive palju kõrgem kui kalakasvandustes ja mõningatel juhtudel loob see töökohti madala tööhõivega piirkondades. |
| --- | --- |

(115)

Mõned väitsid, et kasutusele ei peaks võtma mingeid meetmeid, sest tehistingimustes kasvatatud lõhe hindades oli olnud ainult lühike ajutine langus kahe või kolme kuu jooksul, mis järgnesid Norra vastu suunatud dumpinguvastaste meetmete tühistamisele 2003. aasta mais, ja hinnad olid pärast seda uuesti normaliseerunud. Töötlejad rõhutasid, et igasugune hinnatõus suurendaks nende kulubaasi, vähendaks nende müüki ja kasumlikkust ning võiks põhjustada töökohtade kaotust ja isegi tootmise ümberpaigutamist, rõhutades, et kalatöötlussektoris on tööhõive palju kõrgem kui kalakasvandustes ja mõningatel juhtudel loob see töökohti madala tööhõivega piirkondades.

| (116) | Täielikult usaldusväärsed andmed 2004. aasta I kvartali kohta ei ole Eurostatilt veel kättesaadavad. Ent kättesaadav teave viitab sellele, et impordi hind on alates 2003. aasta IV kvartalist tõusnud umbes 2,53 euroni kilo kohta 2004. aasta I kvartalis ja samuti on veidi tõusnud ka ühenduse tootjate hinnad. Sellegipoolest jääb ühenduse tootjate hind oluliselt madalamaks mittekahjulikust hinnast. Pealegi viitab uusim teave sellele, et hinnad on jälle langemas. |
| --- | --- |

(116)

Täielikult usaldusväärsed andmed 2004. aasta I kvartali kohta ei ole Eurostatilt veel kättesaadavad. Ent kättesaadav teave viitab sellele, et impordi hind on alates 2003. aasta IV kvartalist tõusnud umbes 2,53 euroni kilo kohta 2004. aasta I kvartalis ja samuti on veidi tõusnud ka ühenduse tootjate hinnad. Sellegipoolest jääb ühenduse tootjate hind oluliselt madalamaks mittekahjulikust hinnast. Pealegi viitab uusim teave sellele, et hinnad on jälle langemas.

| (117) | Töötlejate peamiseks kuluartikliks on toorme- ja tööjõukulud ning vastab tõele, et toormehinna tõus tõstaks töötlejate kulusid. Ent vastavalt töötlejate antud teabele langes toormehind ajavahemikus 2002–2003 10 % olles aastatel 2000–2002 langenud juba 18 %. 2003. aastal oli toore 26 % odavam kui 2000. aastal. Samal ajal viitab nende antud teave sellele, et nende müügihinnad on 2002. ja 2003. aastal umbes samaks jäänud. Kolm töötlejat andsid teavet oma lõhetöötlemise alase tegevuse kasumlikkuse kohta. Teave viitas sellele, et kasumlikkus oli tõusnud 15 protsendilt 2000. aastal 31 protsendile 2002. aastal ja 33 protsendile 2003. aastal. Kuigi see ei pruugi iseloomustada töötlevat tööstust tervikuna, ei peeta sellist kasumlikkuse määra ebatüüpiliseks. Mõned töötlejad on sellist kasumlikkuse taset eitanud, kuigi nad ei ole teinud koostööd enda kasumlikkuse kohta andmeid esitades. Neis oludes paistab töötlev tööstus olevat täiesti suuteline toime tulema toorme hinna mõõduka kasvuga ilma töökohti kaotamata või tootmist ümber paigutamata. Igatahes on selge, et praegused hinnatasemed ei ole keskmises ja pikas perspektiivis jätkusuutlikud. |
| --- | --- |

(117)

Töötlejate peamiseks kuluartikliks on toorme- ja tööjõukulud ning vastab tõele, et toormehinna tõus tõstaks töötlejate kulusid. Ent vastavalt töötlejate antud teabele langes toormehind ajavahemikus 2002–2003 10 % olles aastatel 2000–2002 langenud juba 18 %. 2003. aastal oli toore 26 % odavam kui 2000. aastal. Samal ajal viitab nende antud teave sellele, et nende müügihinnad on 2002. ja 2003. aastal umbes samaks jäänud. Kolm töötlejat andsid teavet oma lõhetöötlemise alase tegevuse kasumlikkuse kohta. Teave viitas sellele, et kasumlikkus oli tõusnud 15 protsendilt 2000. aastal 31 protsendile 2002. aastal ja 33 protsendile 2003. aastal. Kuigi see ei pruugi iseloomustada töötlevat tööstust tervikuna, ei peeta sellist kasumlikkuse määra ebatüüpiliseks. Mõned töötlejad on sellist kasumlikkuse taset eitanud, kuigi nad ei ole teinud koostööd enda kasumlikkuse kohta andmeid esitades. Neis oludes paistab töötlev tööstus olevat täiesti suuteline toime tulema toorme hinna mõõduka kasvuga ilma töökohti kaotamata või tootmist ümber paigutamata. Igatahes on selge, et praegused hinnatasemed ei ole keskmises ja pikas perspektiivis jätkusuutlikud.

| (118) | Töötlejad rõhutasid samuti vajadust tagada peamistel Euroopa turgudel kauplejatele ja tarbijatele madala hinnaga kvaliteetse toote jätkuv kättesaadavus. Nad väljendasid erilist muret võimaluse pärast, et kohe pärast tariifikvootide kasutuselevõttu võib alata spekuleeriv ostmine ning väitsid, et kui tariifikvoodid täis saavad, tuleb neil võib-olla tootmine peatada. Lõpuks märkisid nad, et kui meetmed kasutusele võetakse, peaksid need olema sellised, et säiliks piisav pakkumine ja et need aitaksid turul hindu stabiliseerida, et töötlejad saaksid oma kulusid paremini prognoosida. Kui ühed jäid sellega seoses täielikult igasuguste meetmete vastu, andsid teised mõista, et meetmete kehtestamisel eelistaksid nad tariifikvootide süsteemi, samas kui teatud töötlejad eelistaksid litsentside süsteemi. |
| --- | --- |

(118)

Töötlejad rõhutasid samuti vajadust tagada peamistel Euroopa turgudel kauplejatele ja tarbijatele madala hinnaga kvaliteetse toote jätkuv kättesaadavus. Nad väljendasid erilist muret võimaluse pärast, et kohe pärast tariifikvootide kasutuselevõttu võib alata spekuleeriv ostmine ning väitsid, et kui tariifikvoodid täis saavad, tuleb neil võib-olla tootmine peatada. Lõpuks märkisid nad, et kui meetmed kasutusele võetakse, peaksid need olema sellised, et säiliks piisav pakkumine ja et need aitaksid turul hindu stabiliseerida, et töötlejad saaksid oma kulusid paremini prognoosida. Kui ühed jäid sellega seoses täielikult igasuguste meetmete vastu, andsid teised mõista, et meetmete kehtestamisel eelistaksid nad tariifikvootide süsteemi, samas kui teatud töötlejad eelistaksid litsentside süsteemi.

| (119) | Tuleb märkida, et kavandatavad ajutised meetmed koosnevad tariifikvootidest, mis põhinevad keskmisel impordil ühendusse (kaasa arvatud uued liikmesriigid) ajavahemikul 2001–2003 pluss 5 %, mille ületamisel kehtib täiendav tollimaks. Seega peaks kogu ühenduse töötlevale tööstusele jääma kättesaadavaks piisav toorme hulk ilma igasuguse täiendava tollimaksuta. |
| --- | --- |

(119)

Tuleb märkida, et kavandatavad ajutised meetmed koosnevad tariifikvootidest, mis põhinevad keskmisel impordil ühendusse (kaasa arvatud uued liikmesriigid) ajavahemikul 2001–2003 pluss 5 %, mille ületamisel kehtib täiendav tollimaks. Seega peaks kogu ühenduse töötlevale tööstusele jääma kättesaadavaks piisav toorme hulk ilma igasuguse täiendava tollimaksuta.

| (120) | Seega ei peeta ebasoodsaid asjaolusid, mis töötlejate/kasutajate ja importijate jaoks tõenäoliselt – kui üldse – kaasnevad, sellisteks, et need kaaluks üles tulu, mida ühenduse tootjaid oodatakse saavat tänu kavandatavatele ajutistele minimaalseks peetavatele meetmetele, mis on vajalikud vältimaks ühenduse tootjate olukorra edasist tõsist halvenemist. |
| --- | --- |

(120)

Seega ei peeta ebasoodsaid asjaolusid, mis töötlejate/kasutajate ja importijate jaoks tõenäoliselt – kui üldse – kaasnevad, sellisteks, et need kaaluks üles tulu, mida ühenduse tootjaid oodatakse saavat tänu kavandatavatele ajutistele minimaalseks peetavatele meetmetele, mis on vajalikud vältimaks ühenduse tootjate olukorra edasist tõsist halvenemist.

12.6.   Ühenduse tarbijate huvid

| (121) | Kuna asjaomane toode on tarbekaup, teavitas komisjon uurimise alustamisest erinevaid tarbijaorganisatsioone. Tarbijaorganisatsioonidelt mingit vastukaja ei saadud. Arvestades kasvandustest tulnud terve kala hinna ja töödeldud lõhetoodete jaehinna marginaalide suurust, leitakse, et kavandatavad meetmed ei avalda tõenäoliselt olulist mõju jaehindadele ja mõju tarbijatele peetakse seetõttu minimaalseks. |
| --- | --- |

(121)

Kuna asjaomane toode on tarbekaup, teavitas komisjon uurimise alustamisest erinevaid tarbijaorganisatsioone. Tarbijaorganisatsioonidelt mingit vastukaja ei saadud. Arvestades kasvandustest tulnud terve kala hinna ja töödeldud lõhetoodete jaehinna marginaalide suurust, leitakse, et kavandatavad meetmed ei avalda tõenäoliselt olulist mõju jaehindadele ja mõju tarbijatele peetakse seetõttu minimaalseks.

13.   KÄESOLEVA MENETLUSE TÄHTAJA PIKENDAMINE

| (122) | Määruse (EÜ) nr 3285/94 artiklis 7 ja määruse (EÜ) nr 519/94 artiklis 6 on sätestatud, et kui komisjon leiab, et vajalikud on kontroll- või kaitsemeetmed, võtab ta vajalikud otsused vastu hiljemalt 9 kuu möödudes uurimise algusest, ent erandtingimustel võib seda tähtaega pikendada veel maksimaalselt kuni 2 kuu võrra. |
| --- | --- |

(122)

Määruse (EÜ) nr 3285/94 artiklis 7 ja määruse (EÜ) nr 519/94 artiklis 6 on sätestatud, et kui komisjon leiab, et vajalikud on kontroll- või kaitsemeetmed, võtab ta vajalikud otsused vastu hiljemalt 9 kuu möödudes uurimise algusest, ent erandtingimustel võib seda tähtaega pikendada veel maksimaalselt kuni 2 kuu võrra.

13.1.   Pikendamise põhjused

| (123) | Alljärgnevatel põhjustel leitakse, et eksisteerivad erandlikud tingimused, mis õigustavad vaatlusaluste toodetega seotud kaitsemeetmeid käsitleva uurimise tähtaja pikendamist veel kahe kuu võrra. |
| --- | --- |

(123)

Alljärgnevatel põhjustel leitakse, et eksisteerivad erandlikud tingimused, mis õigustavad vaatlusaluste toodetega seotud kaitsemeetmeid käsitleva uurimise tähtaja pikendamist veel kahe kuu võrra.

| (124) | 1. mail 2004 toimus laienemine ja Euroopa Ühendusega ühines kümme uut liikmesriiki. Kuni selle kuupäevani piirdus käesoleva menetlusega seotud uurimine ELi 15 liikmesriigiga. Vaatlusaluse tootega seoses senini teostatud uurimises on osalenud terve hulk huvitatud osapooli ja eeldatakse, et uute liikmesriikide ettevõtjad soovivad samuti teha igakülgset koostööd täiendavalt korraldatavas uurimises. Täiendava teabe kontrollimiseks saadab komisjon uutes liikmesriikides tegutsevatele ühenduse tootjatele, sööda- ja noorlõhetootjatele ning importijatele, töötlejatele ja kasutajatele täiendavad küsimustikud neile eriomase olukorra väljaselgitamiseks. Andmaks asjaomastele ettevõtjatele võimalust kasutada oma õigusi vastavalt määruse (EÜ) nr 3285/94 artiklile 6 ja määruse (EÜ) nr 519/94 artiklile 5 tuleb neile jätta mõistlik ajavahemik küsimustikele vastamiseks. Pealegi on komisjoni talitustel seejärel vaja küsimustike vastustest saadud teavet enne mis tahes järelduste tegemist asjaomaste osapoolte juures kohapeal kontrollida. |
| --- | --- |

(124)

1. mail 2004 toimus laienemine ja Euroopa Ühendusega ühines kümme uut liikmesriiki. Kuni selle kuupäevani piirdus käesoleva menetlusega seotud uurimine ELi 15 liikmesriigiga. Vaatlusaluse tootega seoses senini teostatud uurimises on osalenud terve hulk huvitatud osapooli ja eeldatakse, et uute liikmesriikide ettevõtjad soovivad samuti teha igakülgset koostööd täiendavalt korraldatavas uurimises. Täiendava teabe kontrollimiseks saadab komisjon uutes liikmesriikides tegutsevatele ühenduse tootjatele, sööda- ja noorlõhetootjatele ning importijatele, töötlejatele ja kasutajatele täiendavad küsimustikud neile eriomase olukorra väljaselgitamiseks. Andmaks asjaomastele ettevõtjatele võimalust kasutada oma õigusi vastavalt määruse (EÜ) nr 3285/94 artiklile 6 ja määruse (EÜ) nr 519/94 artiklile 5 tuleb neile jätta mõistlik ajavahemik küsimustikele vastamiseks. Pealegi on komisjoni talitustel seejärel vaja küsimustike vastustest saadud teavet enne mis tahes järelduste tegemist asjaomaste osapoolte juures kohapeal kontrollida.

| (125) | Pärast komisjoni täiendava uurimise lõppu ja enne lõplike kaitsemeetmete vastuvõtmist seoses vaatlusaluste toodetega, kui seda tehakse, oleks Euroopa Ühendus kohustatud aegsasti teavitama teatud kaubanduspartnereid, kellega sellel on kahepoolsed lepingud, ja ka WTO kaubanduspartnereid mis tahes kavandatavatest meetmetest. |
| --- | --- |

(125)

Pärast komisjoni täiendava uurimise lõppu ja enne lõplike kaitsemeetmete vastuvõtmist seoses vaatlusaluste toodetega, kui seda tehakse, oleks Euroopa Ühendus kohustatud aegsasti teavitama teatud kaubanduspartnereid, kellega sellel on kahepoolsed lepingud, ja ka WTO kaubanduspartnereid mis tahes kavandatavatest meetmetest.

| (126) | Pealegi, kui ajutised meetmed (mis peaksid kehtima uurimisega paralleelselt) 2004. aasta IV kvartalis lõppeksid, tekitaks see turul ebakindlust selle kõige kiiremal perioodil jõulueelsel ajal. |
| --- | --- |

(126)

Pealegi, kui ajutised meetmed (mis peaksid kehtima uurimisega paralleelselt) 2004. aasta IV kvartalis lõppeksid, tekitaks see turul ebakindlust selle kõige kiiremal perioodil jõulueelsel ajal.

13.2.   Tähtaja pikendamine

| (127) | Seega leitakse, et eelmainitud oludes eksisteerivad erandtingimused ja tehistingimustes kasvatatud lõhega seotud kaitsemeetmeid käsitleva uurimise lõpetamise tähtaega tuleks pikendada 6. detsembrist 2004 kuni 6. veebruarini 2005, |
| --- | --- |

(127)

Seega leitakse, et eelmainitud oludes eksisteerivad erandtingimused ja tehistingimustes kasvatatud lõhega seotud kaitsemeetmeid käsitleva uurimise lõpetamise tähtaega tuleks pikendada 6. detsembrist 2004 kuni 6. veebruarini 2005,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Tariifikvootide süsteem ja täiendavad tollimaksud

1.   Käesolevaga kehtestatakse tariifikvootide süsteem ajavahemikuks 15. augustist 2004 kuni 6. veebruarini 2005 seoses tehistingimustes kasvatatud (mitteloodusliku) fileeritud või fileerimata, värske, jahutatud või külmutatud lõhega, mis on liigitatud CN-koodide ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 10 13 ja ex 0304 20 13 alla (edaspidi “tehistingimustes kasvatatud lõhe”). Tariifikvootide maht ja riigid, mille suhtes neid kohaldatakse, on täpsustatud I lisas. Kvoodid on arvutatud terve kala ekvivalendi (WFE) põhjal ja tegelikult imporditavaks fileeks (rühm 2) ja mittefileeks (rühm 1) ümberarvestamise suhted on vastavalt 1 : 0,65 ja 1 : 0,9.

2.   Loodusliku lõhe suhtes tariifikoodid ei kehti. Käesolevas määruses mõistetakse loodusliku lõhe all sellist lõhet, mida peavad looduslikuks lõheks selle liikmesriigi pädevad asutused, kus võetakse vastu vabasse ringlusesse lubamise tollideklaratsioon, vastavalt kõigile asjassepuutuvatele dokumentidele, mille huvitatud osapooled peavad esitama selle kohta, et see püüti merest Atlandi väärislõhe või idalõhe puhul või Doonaust Doonau taimeni puhul.

3.   Tasumisele kuuluva täiendava tollimaksu määra kindlaksmääramiseks kuulub CN-koodide ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00 ja ex 0303 22 00 alla liigitatud tehistingimustes kasvatatud lõhe I lisa rühma 1 ning koodideex 0304 10 13 ja ex 0304 20 13 alla liigitatud lõhe rühma 2.

4.   Vastavalt artiklile 2 kehtib tariifikvootide taset ületava tehistingimustes kasvatatud lõhe impordi suhtes täiendav tollimaks, mis on määratletud I lisas, millesse see kuulub.

5.   Nõukogu määrusega (EÜ) nr 2658/87 (13) (viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 2344/2003 (14) sätestatud tavapärase tollimaksumäära või mis tahes soodustollimaksumäära kohaldamine tehistingimustes kasvatatud lõhe suhtes jätkub.

6.   Kui asjaolud peaksid muutuma, võib komisjon need meetmed uuesti üle vaadata.

Artikkel 2

Arengumaad

Lisas 2 loetletud arengumaadest pärineva tehistingimustes kasvatatud lõhe impordi suhtes tariifikvoodid ei kehti.

Artikkel 3

Üldsätted

1.   Käesoleva määruse kohaldamisalasse jääva tehistingimustes kasvatatud lõhe päritolu tehakse kindlaks vastavalt ühenduse kehtivatele õigusaktidele.

2.   Vastavalt lõikele 3 kehtib arengumaadest pärineva tehistingimustes kasvatatud lõhe ühenduses vabasse ringlusesse laskmise kohta alljärgnev:

| a) | esitada tuleb päritolutõend, mis on välja antud sellise riigi pädeva riikliku asutuse poolt ja mis vastab määruse (EMÜ) nr 2454/93 artiklis 47 sätestatud tingimustele ning |
| --- | --- |

a)

esitada tuleb päritolutõend, mis on välja antud sellise riigi pädeva riikliku asutuse poolt ja mis vastab määruse (EMÜ) nr 2454/93 artiklis 47 sätestatud tingimustele ning

| b) | täidetud on tingimus, et toode on veetud artikli 4 tähenduses otse sellest riigist ühendusse. |
| --- | --- |

b)

täidetud on tingimus, et toode on veetud artikli 4 tähenduses otse sellest riigist ühendusse.

3.   Päritolutõendit, millele on viidatud lõike 2 punktis a, ei nõuta tehistingimustes kasvatatud lõhe importimisel, kui päritolu tõendatakse kooskõlas asjaomaste nõuetega, mis on kehtestatud soodustollimaksu meetmete jaoks kvalifitseerumiseks.

4.   Päritolutõend võetakse vastu ainult juhul, kui tehistingimustes kasvatatud lõhe vastab päritolu kindlakstegemise kriteeriumidele, mis on sätestatud ühenduse kehtivates õigusaktides.

Artikkel 4

Otsevedu

1.   Otseveo all kolmandatest riikidest ühendusse mõistetakse alljärgnevat:

| a) | tooted, mida veetakse ilma ühegi kolmanda riigi territooriumi läbimata; |
| --- | --- |

a)

tooted, mida veetakse ilma ühegi kolmanda riigi territooriumi läbimata;

| b) | tooted, mida veetakse läbi ühe või enama kolmanda riigi peale päritolumaa, koos või ilma ümberlaadimise või ajutise ladustamiseta nendes riikides eeldusel, et vedu nende riikide kaudu on õigustatud geograafiliste tingimuste või veonõuete tõttu ning eeldusel, et need tooted:






  — | on olnud transiidi- või ladustamisriigis või -riikides tollijärelevalve all, |
| --- | --- | --- |

b)

tooted, mida veetakse läbi ühe või enama kolmanda riigi peale päritolumaa, koos või ilma ümberlaadimise või ajutise ladustamiseta nendes riikides eeldusel, et vedu nende riikide kaudu on õigustatud geograafiliste tingimuste või veonõuete tõttu ning eeldusel, et need tooted:

—

on olnud transiidi- või ladustamisriigis või -riikides tollijärelevalve all,

| — | ei ole seal kauplemisse või tarbimisse läinud ja |
| --- | --- |

—

ei ole seal kauplemisse või tarbimisse läinud ja

| — | ei ole seal läbinud muid toiminguid kui mahalaadimine ja uuesti pealelaadimine. |
| --- | --- |

—

ei ole seal läbinud muid toiminguid kui mahalaadimine ja uuesti pealelaadimine.

2.   Ühenduse asutustele tuleb esitada tõendid selle kohta, et lõike 1 punktis b nimetatud tingimused on täidetud, kasutades selleks ühte alljärgnevatest dokumentidest:

| a) | päritolumaal väljastatud üksainus veodokument, mis hõlmab teekonda läbi transiidiriigi või -riikide; |
| --- | --- |

a)

päritolumaal väljastatud üksainus veodokument, mis hõlmab teekonda läbi transiidiriigi või -riikide;

| b) | transiidiriigi või -riikide tolliasutuse tõend, milles on ära toodud:






  — | kauba täpne kirjeldus, |
| --- | --- | --- |

b)

transiidiriigi või -riikide tolliasutuse tõend, milles on ära toodud:

—

kauba täpne kirjeldus,

| — | kauba maha- ja uuesti pealelaadimise või lastimis- ja lossimiskuupäevad koos andmetega kasutatud laevade kohta. |
| --- | --- |

—

kauba maha- ja uuesti pealelaadimise või lastimis- ja lossimiskuupäevad koos andmetega kasutatud laevade kohta.

Artikkel 5

Ühendusse teel olev import

1.   Käesolevat määrust ei kohaldata toodete suhtes, mis on lõike 2 kohaselt teel ühendusse.

2.   Tooteid käsitletakse ühendusse teel olevatena, kui:

| — | need väljusid päritolumaalt enne käesoleva määruse kohaldamiskuupäeva ja |
| --- | --- |

—

need väljusid päritolumaalt enne käesoleva määruse kohaldamiskuupäeva ja

| — | neid veetakse pealelaadimiskohast päritoluriigis mahalaadimiskohta ühenduses kehtiva veodokumendi alusel, mis on väljastatud enne käesoleva määruse kohaldamiskuupäeva. |
| --- | --- |

—

neid veetakse pealelaadimiskohast päritoluriigis mahalaadimiskohta ühenduses kehtiva veodokumendi alusel, mis on väljastatud enne käesoleva määruse kohaldamiskuupäeva.

3.   Asjaomased osapooled tõendavad tolliasutusi rahuldaval viisil, et lõikes 2 sätestatud tingimused on täidetud.

Ent toll võib käsitleda tooteid päritolumaalt enne käesoleva määruse kohaldamiskuupäeva väljunutena, kui esitatakse üks järgmistest dokumentidest:

| — | mereveo korral konossement, millest nähtub, et pealelaadimine toimus enne kõnealust kuupäeva, |
| --- | --- |

—

mereveo korral konossement, millest nähtub, et pealelaadimine toimus enne kõnealust kuupäeva,

| — | raudteeveo korral veokiri, mille päritoluriigi raudteeasutused võtsid vastu enne kõnealust kuupäeva, |
| --- | --- |

—

raudteeveo korral veokiri, mille päritoluriigi raudteeasutused võtsid vastu enne kõnealust kuupäeva,

| — | maanteeveo korral CMR kaubaveoleping või muu päritoluriigis enne kõnealust kuupäeva väljastatud veodokument, |
| --- | --- |

—

maanteeveo korral CMR kaubaveoleping või muu päritoluriigis enne kõnealust kuupäeva väljastatud veodokument,

| — | õhuveo korral lennuveokiri, millest nähtub, et lennuettevõtja võttis tooted vastu enne kõnealust kuupäeva. |
| --- | --- |

—

õhuveo korral lennuveokiri, millest nähtub, et lennuettevõtja võttis tooted vastu enne kõnealust kuupäeva.

Artikkel 6

Liikmesriigid ja komisjon teevad tihedat koostööd, et tagada käesoleva määruse järgimine.

Artikkel 7

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneval päeval ja seda kohaldatakse kuni 6. veebruarini 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. august 2004

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Pascal LAMY

---

(1)  EÜT L 349, 31.12.1994, lk 53.

1

(2)  EÜT L 286, 11.11.2000, lk 1.

2

(3)  EÜT L 67, 10.3.1994, lk 89.

3

(4)  ELT L 65, 8.3.2003, lk 1.

4

(5)  ELT C 58, 6.3.2004, lk 7.

5

(6)  Hinnad on kohandatud ex Glasgow.

6

ex

(7)  Hinnad on kohandatud ex Glasgow.

7

ex

(8)  Impordihinnad on CIF koos 2protsendilise importtollimaksuga.

8

(9)  Norra Kalandusdirektoraadi statistiline ülevaade 2002.

9

(10)  Kättesaadava teabe põhjal, sest usaldusväärsed Eurostati andmed selle ajavahemiku kohta puuduvad.

10

(11)  EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1.

11

(12)  ELT L 343, 31.12.2003, lk 1.

12

(13)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.

13

(14)  ELT L 346, 31.12.2003, lk 38.

14

---

I LISA

| CN-kood | TARIC-Kood | Rühm | Päritolu (rühmad 1 ja 2) | Tollimaksuvabad kvoodid (rühmadele 1 ja 2) tonnides (WFE) | Tellimuse number rühm 1 | Tellimuse number rühm 2 | Täiendav tollimaks EUR/tonn |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rühm 1 | Rühm 2 |
| ex 0302 12 00 | 0302120021 | 1 | Norra | 163 997 | 90.780 | 90.788 | 522 | 722 |
| 0302120022 | 1 | Fääri saared | 22 230 | 90.694 | 90.695 | | |
| 0302120023 | 1 | Nuu | 20 108 | 90.077 | 90.078 | | |
| 0302120029 | 1 | | | | | | |
| 0302120039 | 1 | | | | | | |
| 0302120099 | 1 | | | | | | |
| ex 0303 11 00 | 0303110019 | 1 | | | | | | |
| 0303110099 | 1 | | | | | | |
| ex 0303 19 00 | 0303190019 | 1 | | | | | | |
| 0303190099 | 1 | | | | | | |
| ex 0303 22 00 | 0303220021 | 1 | | | | | | |
| 0303220022 | 1 | | | | | | |
| 0303220023 | 1 | | | | | | |
| 0303220029 | 1 | | | | | | |
| 0303220089 | 1 | | | | | | |
| ex 0304 10 13 | 0304101321 | 2 | | | | | | |
| 0304101329 | 2 | | | | | | |
| 0304101399 | 2 | | | | | | |
| ex 0304 20 13 | 0304201321 | 2 | | | | | | |
| 0304201329 | 2 | | | | | | |
| 0304201399 | 2 | | | | | | |

CN-kood

TARIC-Kood

Rühm

Päritolu (rühmad 1 ja 2)

Tollimaksuvabad kvoodid (rühmadele 1 ja 2) tonnides (WFE)

Tellimuse number rühm 1

Tellimuse number rühm 2

Täiendav tollimaks EUR/tonn

Rühm 1

Rühm 2

ex 0302 12 00

0302120021

1

Norra

163 997

90.780

90.788

522

722

0302120022

1

Fääri saared

22 230

90.694

90.695

0302120023

1

Nuu

20 108

90.077

90.078

0302120029

1

0302120039

1

0302120099

1

ex 0303 11 00

0303110019

1

0303110099

1

ex 0303 19 00

0303190019

1

0303190099

1

ex 0303 22 00

0303220021

1

0303220022

1

0303220023

1

0303220029

1

0303220089

1

ex 0304 10 13

0304101321

2

0304101329

2

0304101399

2

ex 0304 20 13

0304201321

2

0304201329

2

0304201399

2

---

LISA II

Arengumaade nimekiri – nende kohta meetmed ei kehti, sest nad ekspordivad vähem kui 3 % ühenduse impordist.

Afganistan, Alžeeria, Ameerika Samoa, Angola, Anguilla, Antarktika, Antigua ja Barbuda, Araabia Ühendemiraadid, Argentiina, Aruba, Bahama, Bahrein, Bangladesh, Barbados, Belize, Benin, Bermuda, Bhutan, Boliivia, Botswana, Bouvet’ saar, Brasiilia, Briti India ookeani territoorium, Briti Neitsisaared, Brunei Darussalam, Burkina Faso, Burundi, Cabo Verde, Cooki saared, Costa Rica, Côte d’Ivoire, Djibouti, Dominica, Dominikaani Vabariik, Ecuador, Egiptus, Ekvatoriaal-Guinea, El Salvador, Eritrea, Etioopia, Falklandi saared, Fidži, Filipiinid, Gabon, Gambia, Ghana, Gibraltar, Grenada, Guam, Guatemala, Guinea, Guinea-Bissau, Guyana, Haiti, Heard’i saar ja McDonaldi saared, Hiina Rahvavabariik, Hiina Taipei, Hollandi Antillid, Honduras, Hongkong, Ida-Timor, India, Indoneesia, Iraak, Iraani Islamivabariik, Jamaica, Jeemen, Jordaania, Jõulusaar, Kaimani saared, Kambodža, Kamerun, Katar, Keenia, Kesk-Aafrika Vabariik, Kiribati, Kolumbia, Komoorid, Kongo, Kongo Demokraatlik Vabariik, Kookossaared (ehk Keelingi saared), Kuuba, Kuveit, Laose Demokraatlik Rahvavabariik, Lesotho, Libeeria, Liibanon, Liibüa, Lõuna-Aafrika Vabariik, Lõuna-Georgia ja Lõuna-Sandwichi saared, Macau, Madagaskar, Malaisia, Malawi, Maldiivid, Mali, Maroko, Marshalli saared, Mauritaania, Mauritius, Mayotte, Mehhiko, Mikroneesia Liiduriigid, Mongoolia, Montserrat, Mosambiik, Myanmar, Namiibia, Nauru, Nepal, Nicaragua, Nigeeria, Niger, Niue, Norfolk, Omaan, Paapua Uus-Guinea, Pakistan, Palau, Panama, Paraguay, Peruu, Pitcairn, Prantsuse lõunaterritooriumid, Prantsuse Polüneesia, Põhja-Mariaanid, Rwanda, Saalomoni saared, Saint Helena ja sõltkonnad, Saint Kitts ja Nevis, Saint Lucia, Saint Pierre ja Miquelon, Saint Vincent ja Põhja-Grenadiinid, Sambia, Samoa, Sao Tomé ja Principe, Saudi Araabia, Seišellid, Senegal, Sierra Leone, Somaalia, Sri Lanka, Sudaan, Suriname, Svaasimaa, Süüria Araabia Vabariik, Zimbabwe, Taiwan, Tansaania Ühendvabariik, Togo, Tokelau, Tonga, Trinidad ja Tobago, Tšaad, Tšiili, Tuneesia, Turks ja Caicos, Tuvalu, Uganda, Uruguay, USA Neitsisaared, Uus-Kaledoonia ja sõltkonnad, Vanuatu, Venezuela, Vietnam, Wallis ja Futuna, Ühendriikide Neitsisaared.

---

| 14.8.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 267/30 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 267/30

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1448/2004,

13. august 2004,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2771/1999, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses sekkumisega või- ja kooreturul

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artiklit 10,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruse (EÜ) nr 2771/1999 (2) artikliga 21 nähakse ette, et müüdav sekkumisvõi peab olema ladustatud enne 1. aprilli 2002. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruse (EÜ) nr 2771/1999 (2) artikliga 21 nähakse ette, et müüdav sekkumisvõi peab olema ladustatud enne 1. aprilli 2002.

| (2) | Pidades silmas võituru olukorda ja sekkumislaos oleva või koguseid, on asjakohane võimaldada enne 1. juunit 2002 laos olnud või müümist. |
| --- | --- |

(2)

Pidades silmas võituru olukorda ja sekkumislaos oleva või koguseid, on asjakohane võimaldada enne 1. juunit 2002 laos olnud või müümist.

| (3) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 2771/1999 artiklis 21 asendatakse kuupäev “1. aprill 2002” kuupäevaga “1. juuni 2002”.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneval päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. august 2004

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Franz FISCHLER

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 186/2004 (ELT L 29, 3.2.2004, lk 6).

1

(2)  EÜT L 333, 24.12.1999, lk 11. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1236/2004 (ELT L 235, 6.7.2004, lk 4).

2

---

| 14.8.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 267/31 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 267/31

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1449/2004,

13. august 2004,

millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1609/88 seoses määruste (EMÜ) nr 3143/85 ja (EÜ) nr 2571/97 alusel müüdava või lattu saabumise viimase kuupäevaga

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artiklit 10,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt komisjoni 15. detsembri 1997. aasta määruse (EÜ) nr 2571/97, mis sätestab või müügi alandatud hindadega ning toetuse andmise koore, või ja kontsentreeritud või kasutamise korral pagaritoodete, jäätise ja teiste toiduainete valmistamiseks, (2) artiklile 1 peab müüki pandud või olema ladustatud enne kindlaksmääratavat kuupäeva. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt komisjoni 15. detsembri 1997. aasta määruse (EÜ) nr 2571/97, mis sätestab või müügi alandatud hindadega ning toetuse andmise koore, või ja kontsentreeritud või kasutamise korral pagaritoodete, jäätise ja teiste toiduainete valmistamiseks, (2) artiklile 1 peab müüki pandud või olema ladustatud enne kindlaksmääratavat kuupäeva.

| (2) | Pidades silmas muutusi võiturul ja olemasolevaid või laokoguseid, tuleks muuta komisjoni määruse (EMÜ) nr 1609/88 (3) 1 sätestatud kuupäeva määruses (EÜ) nr 2571/97 osutatud või suhtes. |
| --- | --- |

(2)

Pidades silmas muutusi võiturul ja olemasolevaid või laokoguseid, tuleks muuta komisjoni määruse (EMÜ) nr 1609/88 (3) 1 sätestatud kuupäeva määruses (EÜ) nr 2571/97 osutatud või suhtes.

| (3) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EMÜ) nr 1609/88 artikli 1 teine lõik asendatakse järgmisega:

“Määruse (EÜ) nr 2571/97 artikli 1 lõike 1 punktis a osutatud või peab olema ladustatud enne 1. juunit 2002.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval peale Euroopa Liidu Teatajas avaldamist.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. august 2004

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Franz FISCHLER

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 186/2004 (ELT L 29, 3.2.2004, lk 6).

1

(2)  EÜT L 350, 20.12.1997, lk 3. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 921/2004 (ELT L 163, 30.4.2004, lk 94).

2

(3)  EÜT L 143, 10.6.1988, lk 23. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1714/2003 (ELT L 243, 27.9.2003, lk 103).

3

---

| 14.8.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 267/32 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 267/32

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1450/2004,

13. august 2004,

millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1608/2003/EÜ innovatsiooni käsitleva ühenduse statistika koostamise ja arendamise kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuli 2003. aasta otsust nr 1608/2003/EÜ teadust ja tehnoloogiat käsitleva ühenduse statistika koostamise ja arendamise kohta, (1) eriti selle artiklit 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Otsus nr 1608/2003/EÜ määras kindlaks statistikaalased üksikmeetmed, mis on vajalikud teadust, tehnoloogiat ja innovatsiooni käsitleva ühenduse statistika koostamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Otsus nr 1608/2003/EÜ määras kindlaks statistikaalased üksikmeetmed, mis on vajalikud teadust, tehnoloogiat ja innovatsiooni käsitleva ühenduse statistika koostamiseks.

| (2) | Tuleb võtta vastu otsuse nr 1608/2003/EÜ artiklis 2 kindlaksmääratud statistikaalaste üksikmeetmete rakendusmeetmed. |
| --- | --- |

(2)

Tuleb võtta vastu otsuse nr 1608/2003/EÜ artiklis 2 kindlaksmääratud statistikaalaste üksikmeetmete rakendusmeetmed.

| (3) | Statistikaalased üksikmeetmed peaksid võtma arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2002. aasta otsust nr 2367/2002/EÜ ühenduse 2003.–2007. aasta statistikaprogrammi kohta, (2) kus määrati eelkõige kindlaks innovatsiooni käsitleva statistika koostamise ja parandamise tööprogramm ajavahemikuks 2003.–2007. |
| --- | --- |

(3)

Statistikaalased üksikmeetmed peaksid võtma arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2002. aasta otsust nr 2367/2002/EÜ ühenduse 2003.–2007. aasta statistikaprogrammi kohta, (2) kus määrati eelkõige kindlaks innovatsiooni käsitleva statistika koostamise ja parandamise tööprogramm ajavahemikuks 2003.–2007.

| (4) | Tuleb tagada innovatsiooni käsitleva ühenduse statistika vastavus muudele rahvusvahelistele standarditele, millega seoses tuleb võtta arvesse ka Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) ja muude rahvusvaheliste organisatsioonide tehtud tööd. |
| --- | --- |

(4)

Tuleb tagada innovatsiooni käsitleva ühenduse statistika vastavus muudele rahvusvahelistele standarditele, millega seoses tuleb võtta arvesse ka Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) ja muude rahvusvaheliste organisatsioonide tehtud tööd.

| (5) | Otsuse nr 1608/2003/EÜ rakendamisel tuleks arvestada ühenduse statistikat käsitleva nõukogu 17. veebruari 1997. aasta määrusega (EÜ) nr 322/97 (3) sätestatud raamistikku, kui kehtestatakse haldusandmete allikatele juurdepääsu ja andmete konfidentsiaalsust käsitlevad sätted. |
| --- | --- |

(5)

Otsuse nr 1608/2003/EÜ rakendamisel tuleks arvestada ühenduse statistikat käsitleva nõukogu 17. veebruari 1997. aasta määrusega (EÜ) nr 322/97 (3) sätestatud raamistikku, kui kehtestatakse haldusandmete allikatele juurdepääsu ja andmete konfidentsiaalsust käsitlevad sätted.

| (6) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas statistikaprogrammi komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas statistikaprogrammi komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesolevas määruses kehtestatakse otsuse nr 1608/2003/EÜ rakendamiseks vajalikud meetmed seoses innovatsiooni käsitleva ühenduse statistikaga.

Artikkel 2

1.   Käesolev määrus hõlmab innovatsiooni käsitlevat ühenduse statistikat. Kõnealuse statistika puhul on statistiliste muutujate loetelu, hõlmatud tegevusalad ja sektorid, tulemuste jaotus, andmeedastuse sagedus ja tähtajad ning üleminekuperiood määratletud lisas.

2.   Euroopa Parlamendile ja nõukogule otsuse nr 1608/2003/EÜ artikli 5 alusel esitatavates aruannetes tehtud järelduste põhjal võib statistiliste muutujate loetelu, hõlmatud tegevusalasid ja sektoreid, tulemuste jaotust, andmeedastuse sagedust ja tähtaegu ning muid käesoleva määruse lisas sätestatud karakteristikuid korrapäraselt üle vaadata.

Artikkel 3

Liikmesriigid saavad vajalikud andmed, kasutades eri allikate, nt valikvaatluste, haldusandmete allikate ja muude andmeallikate kombinatsiooni. Muud andmeallikad peavad olema kvaliteedi või statistiliste hindamismeetodite poolest vähemalt samaväärsed valikvaatluste või haldusandmete allikatega.

Artikkel 4

Lisas loetletud innovatsiooni käsitlev ühenduse statistika põhineb Oslo käsiraamatu (Oslo Manual) viimases versioonis esitatud ühtlustatud mõistetel ja määratlustel. Liikmesriigid peavad koostatava statistika suhtes kohaldama kõnealuseid ühtlustatud mõisteid ja määratlusi.

Euroopa Parlamendile ja nõukogule vastavalt otsuse nr 1608/2003/EÜ artiklile 5 esitatavates aruannetes tuleb viidata mõistetele ja määratlustele ning nende kohaldamisele.

Artikkel 5

Liikmesriigid edastavad komisjonile (Eurostatile) lisas loetletud koondstatistika kohustuslikus korras ja üksikandmed vabatahtlikult, kasutades koostöös liikmesriikidega komisjoni (Eurostati) poolt määratud standardset edastusvormingut.

Artikkel 6

Liikmesriigid ja komisjon (Eurostat) viivad läbi kvaliteedihinnangu.

Liikmesriigid edastavad komisjonile (Eurostatile) selle nõudmisel käesoleva määruse lisas sätestatud statistika kvaliteedi hindamiseks vajaliku teabe, mis on vajalik otsuse nr 1608/2003/EÜ artiklis 5 sätestatud aruandlusnõude täitmiseks.

Artikkel 7

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

Brüssel, 13. august 2004

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  ELT L 230, 16.9.2003, lk 1.

1

(2)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 1.

2

(3)  EÜT L 52, 22.2.1997, lk 1. Määrust on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

3

---

LISA

INNOVATSIOONI KÄSITLEV STATISTIKA

Punkt 1

Liikmesriigid koostavad innovatsiooni käsitleva ühenduse statistika järgmiselt:

| Kood | Pealkiri | Märkused |
| --- | --- | --- |
| 1 | Innovatiivsete ettevõtjate arv | Absoluutväärtus ja % kõigist ettevõtjatest |
| 2 | Innovatiivsete ettevõtjate arv, kes on turule toonud uusi või märkimisväärselt parandatud, turul uudseid tooteid | Absoluutväärtus, % kõigist ettevõtjatest ja % kõigist innovatiivsetest ettevõtjatest |
| 3 | Innovatiivse tegevuse käive seoses uute või märkimisväärselt parandatud, turul uudsete toodetega | Absoluutväärtus, % kogukäibest ja % innovatiivsete ettevõtjate käibest |
| 4 | Innovatiivse tegevuse käive seoses uute või märkimisväärselt parandatud ja ettevõtja jaoks uute, kuid turul tuntud toodetega | Absoluutväärtus, % kogukäibest ja % innovatiivsete ettevõtjate käibest |
| 5 | Innovatsioonialast koostööd tegevate innovatiivsete ettevõtjate arv | Absoluutväärtus ja % innovatiivsetest ettevõtjatest |
| 6 | Kulutused innovatsioonile | Absoluutväärtus, % kogukäibest ja % innovatiivsete ettevõtjate käibest – vabatahtlik |
| 7 | Innovatiivsete ettevõtjate arv, kelle tegevus oli väga olulise innovatsioonialase mõjuga | Absoluutväärtus ja % kõigist innovatiivsetest ettevõtjatest |
| 8 | Innovatiivsete ettevõtjate arv, kes on olnud väga olulised teabeallikad seoses innovatsiooniga | Absoluutväärtus ja % kõigist innovatiivsetest ettevõtjatest – vabatahtlik |
| 9 | Ettevõtjate arv, kes seisid vastamisi oluliste takistavate teguritega | Absoluutväärtus, % kõigist ettevõtjatest, % kõigist innovatiivsetest ettevõtjatest ja % mitteinnovatiivsetest ettevõtjatest |

Kood

Pealkiri

Märkused

1

Innovatiivsete ettevõtjate arv

Absoluutväärtus ja % kõigist ettevõtjatest

2

Innovatiivsete ettevõtjate arv, kes on turule toonud uusi või märkimisväärselt parandatud, turul uudseid tooteid

Absoluutväärtus, % kõigist ettevõtjatest ja % kõigist innovatiivsetest ettevõtjatest

3

Innovatiivse tegevuse käive seoses uute või märkimisväärselt parandatud, turul uudsete toodetega

Absoluutväärtus, % kogukäibest ja % innovatiivsete ettevõtjate käibest

4

Innovatiivse tegevuse käive seoses uute või märkimisväärselt parandatud ja ettevõtja jaoks uute, kuid turul tuntud toodetega

Absoluutväärtus, % kogukäibest ja % innovatiivsete ettevõtjate käibest

5

Innovatsioonialast koostööd tegevate innovatiivsete ettevõtjate arv

Absoluutväärtus ja % innovatiivsetest ettevõtjatest

6

Kulutused innovatsioonile

Absoluutväärtus, % kogukäibest ja % innovatiivsete ettevõtjate käibest – vabatahtlik

7

Innovatiivsete ettevõtjate arv, kelle tegevus oli väga olulise innovatsioonialase mõjuga

Absoluutväärtus ja % kõigist innovatiivsetest ettevõtjatest

8

Innovatiivsete ettevõtjate arv, kes on olnud väga olulised teabeallikad seoses innovatsiooniga

Absoluutväärtus ja % kõigist innovatiivsetest ettevõtjatest – vabatahtlik

9

Ettevõtjate arv, kes seisid vastamisi oluliste takistavate teguritega

Absoluutväärtus, % kõigist ettevõtjatest, % kõigist innovatiivsetest ettevõtjatest ja % mitteinnovatiivsetest ettevõtjatest

Lisaks eespool loetletud statistikale koostavad liikmesriigid täiendava statistika (sh andmete jaotuse) kooskõlas Oslo käsiraamatus loetletud peamiste teemadega. See täiendav statistika otsustatakse liikmesriikidega tihedas koostöös.

Punkt 2

Hõlmata tuleb vähemalt NACE Rev. 1.1 jagudes C, D, E, I, J, NACE Rev. 1.1 jaotistes 51, 72 ning NACE Rev. 1.1 rühmades 74.2 ja 74.3 esitatud ettevõtjad.

Punkt 3

Kõik muutujad tuleb esitada iga nelja aasta tagant, v.a muutujad 1, 2, 3, 4 ja 5, mis tuleb esitada iga kahe aasta tagant.

Punkt 4

Esimene vaatlusaasta, mille kohta statistika koostatakse, on kalendriaasta 2004.

Punkt 5

| 1. | Kõik tulemused tuleb jaotada majandustegevuse kaupa (NACE Rev. 1.1) jagude tasemel ning järgmiste tööhõive suurusklasside kaupa: 10–49 töötajat, 50–249 töötajat, üle 249 töötaja. |
| --- | --- |

1.

Kõik tulemused tuleb jaotada majandustegevuse kaupa (NACE Rev. 1.1) jagude tasemel ning järgmiste tööhõive suurusklasside kaupa: 10–49 töötajat, 50–249 töötajat, üle 249 töötaja.

| 2. | Kõik tulemused tuleb jaotada majandustegevuse kaupa (NACE Rev. 1.1) jaotiste tasemel. |
| --- | --- |

2.

Kõik tulemused tuleb jaotada majandustegevuse kaupa (NACE Rev. 1.1) jaotiste tasemel.

| 3. | Muutuja 5 tulemused tuleb jaotada innovatsioonialase koostöö liigi kaupa. Muutuja 7 tulemused tuleb jaotada innovatsioonialase mõju kaupa. Muutuja 8 tulemused tuleb jaotada teabeallikate liikide kaupa. Muutuja 9 tulemused tuleb jaotada takistavate tegurite liikide kaupa. Need jaotused otsustatakse liikmesriikidega tihedas koostöös. |
| --- | --- |

3.

Muutuja 5 tulemused tuleb jaotada innovatsioonialase koostöö liigi kaupa. Muutuja 7 tulemused tuleb jaotada innovatsioonialase mõju kaupa. Muutuja 8 tulemused tuleb jaotada teabeallikate liikide kaupa. Muutuja 9 tulemused tuleb jaotada takistavate tegurite liikide kaupa. Need jaotused otsustatakse liikmesriikidega tihedas koostöös.

Punkt 6

| 1. | Kõik tulemused edastatakse 18 kuu jooksul alates vaatlusperioodi kalendriaasta lõppemisest. |
| --- | --- |

1.

Kõik tulemused edastatakse 18 kuu jooksul alates vaatlusperioodi kalendriaasta lõppemisest.

| 2. | Liikmeriigid võivad vabatahtlikult edastada komisjonile (Eurostatile) üksikandmeid, mis hõlmavad kõiki riiklike innovatsiooniuuringute raames vaadeldud statistilisi üksusi. |
| --- | --- |

2.

Liikmeriigid võivad vabatahtlikult edastada komisjonile (Eurostatile) üksikandmeid, mis hõlmavad kõiki riiklike innovatsiooniuuringute raames vaadeldud statistilisi üksusi.

Punkt 7

| 1. | Ühenduse innovatsiooniuuringute jaoks kasutatav vaatlusküsimustik, mis täidetakse iga nelja aasta tagant alates vaatlusaastast 2004, hõlmab Oslo käsiraamatus loetletud peamisi teemasid seoses ettevõtjate innovatiivsuse mõõtmisega. |
| --- | --- |

1.

Ühenduse innovatsiooniuuringute jaoks kasutatav vaatlusküsimustik, mis täidetakse iga nelja aasta tagant alates vaatlusaastast 2004, hõlmab Oslo käsiraamatus loetletud peamisi teemasid seoses ettevõtjate innovatiivsuse mõõtmisega.

| 2. | Komisjon (Eurostat) koostab liikmesriikidega tihedas koostöös metodoloogilised soovitused ühenduse innovatsiooniuuringute kohta, millega saavutatakse vaatlustulemuste ühtlustamise kõrge tase. Need soovitused katavad vähemalt sihtrühma, vaatluse metodoloogiat (sealhulgas regionaalseid aspekte), ühtlustatud vaatlusküsimustikku, andmete kogumist, töötlemist ja edastust ning nõudeid andmekvaliteedile. |
| --- | --- |

2.

Komisjon (Eurostat) koostab liikmesriikidega tihedas koostöös metodoloogilised soovitused ühenduse innovatsiooniuuringute kohta, millega saavutatakse vaatlustulemuste ühtlustamise kõrge tase. Need soovitused katavad vähemalt sihtrühma, vaatluse metodoloogiat (sealhulgas regionaalseid aspekte), ühtlustatud vaatlusküsimustikku, andmete kogumist, töötlemist ja edastust ning nõudeid andmekvaliteedile.

| 3. | Liikmesriikidega tihedas koostöös koostatakse metodoloogilised soovitused ka alates vaatlusaastast 2006 iga nelja aasta tagant läbiviidavate muude innovatsiooniuuringute kohta. |
| --- | --- |

3.

Liikmesriikidega tihedas koostöös koostatakse metodoloogilised soovitused ka alates vaatlusaastast 2006 iga nelja aasta tagant läbiviidavate muude innovatsiooniuuringute kohta.

| 4. | Liikmesriigid esitavad komisjonile (Eurostatile) vajalikud andmed riikliku metodoloogia kohta, mida on kasutatud riiklikus innovatsiooni käsitlevas statistikas. |
| --- | --- |

4.

Liikmesriigid esitavad komisjonile (Eurostatile) vajalikud andmed riikliku metodoloogia kohta, mida on kasutatud riiklikus innovatsiooni käsitlevas statistikas.

Punkt 8

Kui riiklikke statistikasüsteeme tuleb oluliselt kohandada, võib komisjon lubada liikmesriikidele erandeid esimesel vaatlusaastal (2004) koostatava statistika puhul. Täiendavaid erandeid võidakse lubada seoses majandustegevuste hõlmamisega vastavalt NACE Rev. 1.1-le ja/või vaatlusaastaks 2006 koostatava statistika suurusklasside jaotusega.

---

| 14.8.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 267/36 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 267/36

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1451/2004,

13. august 2004,

millega määratakse kindlaks teraviljasektori imporditollimaksud, mida kohaldatakse alates 16. august 2004

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 28. juuni 1996. aasta määrust (EÜ) nr 1249/96, millega kehtestati nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 üksikasjalikud rakenduseeskirjad teraviljasektori imporditollimaksude osas, (2) eriti selle artikli 2 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikliga 10 nähakse ette, et nimetatud määruse artiklis 1 osutatud toodete impordil kohaldatakse ühise tollitariifistikuga kehtestatud tollimaksumäärasid. Siiski on nimetatud artikli lõikes 2 osutatud toodete imporditollimaks võrdne kõnealuste toodete importimise ajal kehtiva sekkumishinnaga, mida on suurendatud 55 % võrra ja vähendatud asjaomase partii CIF-impordihinna võrra. See maks ei tohi siiski ületada tollitariifistiku tollimaksumäära. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikliga 10 nähakse ette, et nimetatud määruse artiklis 1 osutatud toodete impordil kohaldatakse ühise tollitariifistikuga kehtestatud tollimaksumäärasid. Siiski on nimetatud artikli lõikes 2 osutatud toodete imporditollimaks võrdne kõnealuste toodete importimise ajal kehtiva sekkumishinnaga, mida on suurendatud 55 % võrra ja vähendatud asjaomase partii CIF-impordihinna võrra. See maks ei tohi siiski ületada tollitariifistiku tollimaksumäära.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 10 lõike 3 alusel arvutatakse CIF-impordihinnad kõnesoleva toote maailmaturu tüüpilise hinna põhjal. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 10 lõike 3 alusel arvutatakse CIF-impordihinnad kõnesoleva toote maailmaturu tüüpilise hinna põhjal.

| (3) | Määrusega (EÜ) nr 1249/96 kehtestati määruse (EÜ) nr 1784/2003 üksikasjalikud rakenduseeskirjad teraviljasektori imporditollimaksude osas. |
| --- | --- |

(3)

Määrusega (EÜ) nr 1249/96 kehtestati määruse (EÜ) nr 1784/2003 üksikasjalikud rakenduseeskirjad teraviljasektori imporditollimaksude osas.

| (4) | Imporditollimakse kohaldatakse kuni uute tollimaksude kindlaksmääramise ja jõustumiseni. |
| --- | --- |

(4)

Imporditollimakse kohaldatakse kuni uute tollimaksude kindlaksmääramise ja jõustumiseni.

| (5) | Imporditollimaksude korra normaalse toimimise võimaldamiseks tuleks võtta tollimaksu arvutamisel aluseks võrdlusperioodi tüüpilist turukurssi. |
| --- | --- |

(5)

Imporditollimaksude korra normaalse toimimise võimaldamiseks tuleks võtta tollimaksu arvutamisel aluseks võrdlusperioodi tüüpilist turukurssi.

| (6) | Määruse (EÜ) nr 1249/96 kohaldamisel määratakse imporditollimaksud kindlaks vastavalt käesoleva määruse lisale, |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EÜ) nr 1249/96 kohaldamisel määratakse imporditollimaksud kindlaks vastavalt käesoleva määruse lisale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 10 lõikes 2 osutatud teraviljasektori imporditollimaksud määratakse käesoleva määruse I lisas kindlaks II lisas esitatud informatsiooni alusel.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 16. augustil 2004.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. august 2004

Komisjoni nimel

põllumajanduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78.

1

(2)  EÜT L 161, 29.6.1996, lk 125. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1110/2003 (ELT L 158, 27.6.2003, lk 12).

2

---

I LISA

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 10 lõikes 2 loetletud toodete imporditollimaksud, mida kohaldatakse alates 16. augustist 2004

| CN-kood | Kirjeldus | Imporditollimaks (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Kõva nisu, kõrge kvaliteediga | 0,00 |
| keskmise kvaliteediga | 0,00 |
| madala kvaliteediga | 3,85 |
| 1001 90 91 | Pehme nisu seeme | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Pehme nisu, kõrge kvaliteediga, v.a külviks | 0,00 |
| 1002 00 00 | Rukis | 27,41 |
| 1005 10 90 | Mais, külviks, v.a hübriidmais | 54,93 |
| 1005 90 00 | Mais, v.a külviks (2) | 54,93 |
| 1007 00 90 | Terasorgo, v.a hübriidkülviseeme | 37,50 |

CN-kood

Kirjeldus

Imporditollimaks (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Kõva nisu, kõrge kvaliteediga

0,00

keskmise kvaliteediga

0,00

madala kvaliteediga

3,85

1001 90 91

Pehme nisu seeme

0,00

ex 1001 90 99

Pehme nisu, kõrge kvaliteediga, v.a külviks

0,00

1002 00 00

Rukis

27,41

1005 10 90

Mais, külviks, v.a hübriidmais

54,93

1005 90 00

Mais, v.a külviks (2)

54,93

1007 00 90

Terasorgo, v.a hübriidkülviseeme

37,50

---

(1)  Kaupade puhul, mis jõuavad ühendusse Atlandi ookeani või Suessi kanali kaudu (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõige 4), võib importija taotleda imporditollimaksu vähendamist:

| — | 3 EUR/t kohta, kui lossimissadam asub Vahemere ääres, või |
| --- | --- |

—

3 EUR/t kohta, kui lossimissadam asub Vahemere ääres, või

| — | 2 EUR/t kohta, kui lossimissadam asub Iirimaal, Ühendkuningriigis, Taanis, Rootsis, Eestis, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes või Pürenee poolsaarel Atlandi ookeani poolsel rannikul. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t kohta, kui lossimissadam asub Iirimaal, Ühendkuningriigis, Taanis, Rootsis, Eestis, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes või Pürenee poolsaarel Atlandi ookeani poolsel rannikul.

(2)  Importija võib taotleda ühtset imporditollimaksu vähendamist 24 EUR/t kohta, kui on täidetud määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 5 kehtestatud tingimused.

---

II LISA

Imporditollimaksude arvutamisel kasutatavad tegurid

ajavahemikul 30.7.–12.8.2004

| 1. | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 2 viidatud keskmised:











  Börsinoteering | Minneapolis | Chicago | Minneapolis | Minneapolis | Minneapolis | Minneapolis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Toode (valguprotsent 12 % niiskusesisalduse juures) | HRS2 (14 %) | YC3 | HAD2 | keskmine kvaliteet (1) | madal kvaliteet (2) | US oder 2 |
| Noteering (EUR/t) | 119,66 (3) | 71,88 | 150,69 (4) | 140,69 (4) | 120,69 (4) | 97,14 (4) |
| Lahe lisatasu (EUR/t) | — | 13,23 | — | | | — |
| Suure järvistu lisatasu (EUR/t) | 12,93 | — | — | | | — |

1.

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 2 viidatud keskmised:

Börsinoteering

Minneapolis

Chicago

Minneapolis

Minneapolis

Minneapolis

Minneapolis

Toode (valguprotsent 12 % niiskusesisalduse juures)

HRS2 (14 %)

YC3

HAD2

keskmine kvaliteet (1)

madal kvaliteet (2)

US oder 2

Noteering (EUR/t)

119,66 (3)

71,88

150,69 (4)

140,69 (4)

120,69 (4)

97,14 (4)

Lahe lisatasu (EUR/t)

—

13,23

—

—

Suure järvistu lisatasu (EUR/t)

12,93

—

—

—

| 2. | Last/veokulud:
  Mehhiko laht–Rotterdam: 27,08 EUR/t; Suur järvistu–Rotterdam: 32,48 EUR/t. |
| --- | --- |

2.

Last/veokulud:

Mehhiko laht–Rotterdam: 27,08 EUR/t; Suur järvistu–Rotterdam: 32,48 EUR/t.

| 3. | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõike 2 kolmandas lõigus osutatud subsiidiumid: | 0,00 EUR/t (HRW2)
  0,00 EUR/t (SRW2). |
| --- | --- | --- |

3.

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõike 2 kolmandas lõigus osutatud subsiidiumid:

0,00 EUR/t (HRW2)

0,00 EUR/t (SRW2).

---

(1)  Negatiivne lisatasu 10 EUR/t kohta [määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3].

(2)  Negatiivne lisatasu 30 EUR/t kohta [määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3].

(3)  Positiivne lisatasu 14 EUR/t kohta inkorporeeritud [määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3].

(4)  FOB Duluth.

---

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Nõukogu

| 14.8.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 267/39 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 267/39

---

NÕUKOGU OTSUS,

19. juuli 2004,

millega kiidetakse heaks Euroopa Ühenduse ühinemine rahvusvahelise taimekaitsekonventsiooniga, nagu see on üle vaadatud ja heaks kiidetud 1997. aasta novembri FAO konverentsi 29. istungi resolutsiooniga 12/97

(2004/597/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega ja artikli 300 lõike 3 esimese lõiguga,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | FAO konverents võttis 1951. aastal vastu rahvusvahelise taimekaitsekonventsiooni (edaspidi “IPPC konventsioon”) ja see jõustus järgmisel aastal. FAO konverents muutis seda 1979. aastal ja muudatused jõustusid 1991. aastal. |
| --- | --- |

(1)

FAO konverents võttis 1951. aastal vastu rahvusvahelise taimekaitsekonventsiooni (edaspidi “IPPC konventsioon”) ja see jõustus järgmisel aastal. FAO konverents muutis seda 1979. aastal ja muudatused jõustusid 1991. aastal.

| (2) | 1997. aastal toimus IPPC konventsiooni järgmine ülevaatamine, et viia see vastavusse Uruguay vooru lõppaktis toodud sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete rakendamise lepinguga, tagada kooskõla uue rahvusvaheliste standardite koostamise süsteemiga IPPC raames ja võimaldada FAO liikmesorganisatsioonidel konventsiooniosalisteks saada. Ülevaadatud tekst kiideti heaks 1997. aasta novembris FAO konverentsi resolutsiooniga 12/97. |
| --- | --- |

(2)

1997. aastal toimus IPPC konventsiooni järgmine ülevaatamine, et viia see vastavusse Uruguay vooru lõppaktis toodud sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete rakendamise lepinguga, tagada kooskõla uue rahvusvaheliste standardite koostamise süsteemiga IPPC raames ja võimaldada FAO liikmesorganisatsioonidel konventsiooniosalisteks saada. Ülevaadatud tekst kiideti heaks 1997. aasta novembris FAO konverentsi resolutsiooniga 12/97.

| (3) | Ülevaadatud teksti muudatused jõustuvad kolmekümnendal päeval pärast muudatuste vastuvõtmist kahe kolmandiku konventsiooniosaliste poolt. Nimetatud kuupäevast alates on Euroopa Ühendusel õigus saada IPPC konventsiooniosaliseks. Käesolevaks hetkeks on ülevaadatud teksti heaks kiitnud 43 riiki, kellest neli on liikmesriigid. |
| --- | --- |

(3)

Ülevaadatud teksti muudatused jõustuvad kolmekümnendal päeval pärast muudatuste vastuvõtmist kahe kolmandiku konventsiooniosaliste poolt. Nimetatud kuupäevast alates on Euroopa Ühendusel õigus saada IPPC konventsiooniosaliseks. Käesolevaks hetkeks on ülevaadatud teksti heaks kiitnud 43 riiki, kellest neli on liikmesriigid.

| (4) | IPPC konventsiooni üheks peamiseks eesmärgiks on tagada “ühine ja tõhus tegevus, et takistada taimede ja taimsete saaduste kahjustajate levikut ja sissetoomist ning näha ette asjakohased meetmed nende tõrjeks”. |
| --- | --- |

(4)

IPPC konventsiooni üheks peamiseks eesmärgiks on tagada “ühine ja tõhus tegevus, et takistada taimede ja taimsete saaduste kahjustajate levikut ja sissetoomist ning näha ette asjakohased meetmed nende tõrjeks”.

| (5) | Ühenduse pädevus sõlmida rahvusvahelisi lepinguid või kokkuleppeid või ühineda rahvusvaheliste lepingute või kokkulepetega ei tulene üksnes asutamislepingus selgesõnaliselt omistatud pädevusest, vaid võib samuti tuleneda asutamislepingu teistest sätetest ning nende sätete alusel ühenduse institutsioonide poolt vastu võetud aktidest. |
| --- | --- |

(5)

Ühenduse pädevus sõlmida rahvusvahelisi lepinguid või kokkuleppeid või ühineda rahvusvaheliste lepingute või kokkulepetega ei tulene üksnes asutamislepingus selgesõnaliselt omistatud pädevusest, vaid võib samuti tuleneda asutamislepingu teistest sätetest ning nende sätete alusel ühenduse institutsioonide poolt vastu võetud aktidest.

| (6) | IPPC konventsiooni reguleeritavad küsimused jäävad ka ühenduse kõnealuse valdkonna olemasolevate eeskirjade kohaldamisalasse. |
| --- | --- |

(6)

IPPC konventsiooni reguleeritavad küsimused jäävad ka ühenduse kõnealuse valdkonna olemasolevate eeskirjade kohaldamisalasse.

| (7) | Sellest tulenevalt on IPPC reguleeritavad küsimused nii ühenduse kui ka liikmesriikide pädevuses. |
| --- | --- |

(7)

Sellest tulenevalt on IPPC reguleeritavad küsimused nii ühenduse kui ka liikmesriikide pädevuses.

| (8) | Ühendus peaks IPPC konventsiooniga ühinema tema pädevusse kuuluvate küsimuste osas. |
| --- | --- |

(8)

Ühendus peaks IPPC konventsiooniga ühinema tema pädevusse kuuluvate küsimuste osas.

| (9) | Nõukogu eesistujale tuleks anda volitus ühenduse ühinemiskirja hoiule andmiseks, |
| --- | --- |

(9)

Nõukogu eesistujale tuleks anda volitus ühenduse ühinemiskirja hoiule andmiseks,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Euroopa Ühendus esitab taotluse ühinemiseks rahvusvahelise taimekaitsekonventsiooniga tema pädevusse kuuluvate küsimuste osas.

2.   IPPC konventsiooni ülevaadatud tekst, mis on heaks kiidetud 1997. aasta novembri Toitlus- ja Põllumajandusorganisatsiooni konverentsi kahekümne üheksanda istungi resolutsiooniga 12/97, on esitatud I lisas.

Artikkel 2

1.   Nõukogu eesistuja volitatakse käesolevaga andma ühinemiskirja ÜRO Toitlus- ja Põllumajandusorganisatsiooni peadirektorile (edaspidi “FAO”) hoiule.

2.   II lisas sätestatud deklaratsioon tehakse ühinemiskirjas.

Brüssel, 19. juuli 2004

Nõukogu nimel

eesistuja

C. VEERMAN

---

(1)  Arvamus on esitatud 8. novembril 2003 (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

---

I LISA

INTERNATIONAL PLANT PROTECTION CONVENTION

New revised text approved by Resolution 12/97 of the 29th Session of the FAO Conference in November 1997

The Contracting Parties,

| — | recognising the necessity for international cooperation in controlling pests of plants and plant products and in preventing their international spread, and especially their introduction into endangered areas, |
| --- | --- |

—

recognising the necessity for international cooperation in controlling pests of plants and plant products and in preventing their international spread, and especially their introduction into endangered areas,

| — | recognising that phytosanitary measures should be technically justified, transparent and should not be applied in such a way as to constitute either a means of arbitrary or unjustified discrimination or a disguised restriction, particularly on international trade, |
| --- | --- |

—

recognising that phytosanitary measures should be technically justified, transparent and should not be applied in such a way as to constitute either a means of arbitrary or unjustified discrimination or a disguised restriction, particularly on international trade,

| — | desiring to ensure close coordination of measures directed to these ends, |
| --- | --- |

—

desiring to ensure close coordination of measures directed to these ends,

| — | desiring to provide a framework for the development and application of harmonised phytosanitary measures and the elaboration of international standards to that effect, |
| --- | --- |

—

desiring to provide a framework for the development and application of harmonised phytosanitary measures and the elaboration of international standards to that effect,

| — | taking into account internationally approved principles governing the protection of plant, human and animal health, and the environment, and |
| --- | --- |

—

taking into account internationally approved principles governing the protection of plant, human and animal health, and the environment, and

| — | noting the agreements concluded as a result of the Uruguay Round of Multilateral Trade Negotiations, including the Agreement on the Application of Sanitary and Phytosanitary Measures, |
| --- | --- |

—

noting the agreements concluded as a result of the Uruguay Round of Multilateral Trade Negotiations, including the Agreement on the Application of Sanitary and Phytosanitary Measures,

HAVE AGREED AS FOLLOWS:

Article I

Purpose and responsibility

1.   With the purpose of securing common and effective action to prevent the spread and introduction of pests of plants and plant products, and to promote appropriate measures for their control, the Contracting Parties undertake to adopt the legislative, technical and administrative measures specified in this Convention and in supplementary agreements pursuant to Article XVI.

2.   Each Contracting Party shall assume responsibility, without prejudice to obligations assumed under other international agreements, for the fulfilment within its territories of all requirements under this Convention.

3.   The division of responsibilities for the fulfilment of the requirements of this Convention between Member Organisations of FAO and their Member States that are Contracting Parties shall be in accordance with their respective competencies.

4.   Where appropriate, the provisions of this Convention may be deemed by Contracting Parties to extend, in addition to plants and plant products, to storage places, packaging, conveyances, containers, soil and any other organism, object or material capable of harbouring or spreading plant pests, particularly where international transportation is involved.

Article II

Use of terms

1.   For the purpose of this Convention, the following terms shall have the meanings hereunder assigned to them:

‘Area of low pest prevalence’— an area, whether all of a country, part of a country, or all or parts of several countries, as identified by the competent authorities, in which a specific pest occurs at low levels and which is subject to effective surveillance, control or eradication measures;

‘Commission’— the Commission on Phytosanitary Measures established under Article XI;

‘Endangered area’— an area where ecological factors favour the establishment of a pest whose presence in the area will result in economically important loss;

‘Establishment’— perpetuation, for the foreseeable future, of a pest within an area after entry;

‘Harmonised phytosanitary measures’— phytosanitary measures established by Contracting Parties based on international standards;

‘International standards’— international standards established in accordance with Article X, paragraphs 1 and 2;

‘Introduction’— the entry of a pest resulting in its establishment;

‘Pest’— any species, strain or biotype of plant, animal or pathogenic agent injurious to plants or plant products;

‘Pest risk analysis’— the process of evaluating biological or other scientific and economic evidence to determine whether a pest should be regulated and the strength of any phytosanitary measures to be taken against it;

‘Phytosanitary measure’— any legislation, regulation or official procedure having the purpose to prevent the introduction and/or spread of pests;

‘Plant products’— unmanufactured material of plant origin (including grain) and those manufactured products that, by their nature or that of their processing, may create a risk for the introduction and spread of pests;

‘Plants’— living plants and parts thereof, including seeds and germplasm;

‘Quarantine pest’— a pest of potential economic importance to the area endangered thereby and not yet present there, or present but not widely distributed and being officially controlled;

‘Regional standards’— standards established by a regional plant protection organisation for the guidance of the members of that organisation;

‘Regulated article’— any plant, plant product, storage place, packaging, conveyance, container, soil and any other organism, object or material capable of harbouring or spreading pests, deemed to require phytosanitary measures, particularly where international transportation is involved;

‘Regulated non-quarantine pest’— a non-quarantine pest whose presence in plants for planting affects the intended use of those plants with an economically unacceptable impact and which is therefore regulated within the territory of the importing Contracting Party;

‘Regulated pest’— a quarantine pest or a regulated non-quarantine pest;

‘Secretary’— Secretary of the Commission appointed pursuant to Article XII;

‘Technically justified’— justified on the basis of conclusions reached by using an appropriate pest risk analysis or, where applicable, another comparable examination and evaluation of available scientific information.

2.   The definitions set forth in this Article, being limited to the application of this Convention, shall not be deemed to affect definitions established under domestic laws or regulations of Contracting Parties.

Article III

Relationship with other international agreements

Nothing in this Convention shall affect the rights and obligations of the Contracting Parties under relevant international agreements.

Article IV

General provisions relating to the organisational arrangements for national plant protection

1.   Each Contracting Party shall make provision, to the best of its ability, for an official national plant protection organisation with the main responsibilities set out in this Article.

2.   The responsibilities of an official national plant protection organisation shall include the following:

| (a) | the issuance of certificates relating to the phytosanitary regulations of the importing Contracting Party for consignments of plants, plant products and other regulated articles; |
| --- | --- |

(a)

the issuance of certificates relating to the phytosanitary regulations of the importing Contracting Party for consignments of plants, plant products and other regulated articles;

| (b) | the surveillance of growing plants, including both areas under cultivation (inter alia fields, plantations, nurseries, gardens, greenhouses and laboratories) and wild flora, and of plants and plant products in storage or in transportation, particularly with the object of reporting the occurrence, outbreak and spread of pests, and of controlling those pests, including the reporting referred to under Article VIII paragraph 1(a); |
| --- | --- |

(b)

the surveillance of growing plants, including both areas under cultivation (inter alia fields, plantations, nurseries, gardens, greenhouses and laboratories) and wild flora, and of plants and plant products in storage or in transportation, particularly with the object of reporting the occurrence, outbreak and spread of pests, and of controlling those pests, including the reporting referred to under Article VIII paragraph 1(a);

| (c) | the inspection of consignments of plants and plant products moving in international traffic and, where appropriate, the inspection of other regulated articles, particularly with the object of preventing the introduction and/or spread of pests; |
| --- | --- |

(c)

the inspection of consignments of plants and plant products moving in international traffic and, where appropriate, the inspection of other regulated articles, particularly with the object of preventing the introduction and/or spread of pests;

| (d) | the disinfestation or disinfection of consignments of plants, plant products and other regulated articles moving in international traffic, to meet phytosanitary requirements; |
| --- | --- |

(d)

the disinfestation or disinfection of consignments of plants, plant products and other regulated articles moving in international traffic, to meet phytosanitary requirements;

| (e) | the protection of endangered areas and the designation, maintenance and surveillance of pest-free areas and areas of low pest prevalence; |
| --- | --- |

(e)

the protection of endangered areas and the designation, maintenance and surveillance of pest-free areas and areas of low pest prevalence;

| (f) | the conduct of pest risk analyses; |
| --- | --- |

(f)

the conduct of pest risk analyses;

| (g) | to ensure through appropriate procedures that the phytosanitary security of consignments after certification regarding composition, substitution and reinfestation is maintained prior to export; and |
| --- | --- |

(g)

to ensure through appropriate procedures that the phytosanitary security of consignments after certification regarding composition, substitution and reinfestation is maintained prior to export; and

| (h) | training and development of staff. |
| --- | --- |

(h)

training and development of staff.

3.   Each Contracting Party shall make provision, to the best of its ability, for the following:

| (a) | the distribution of information within the territory of the Contracting Party regarding regulated pests and the means of their prevention and control; |
| --- | --- |

(a)

the distribution of information within the territory of the Contracting Party regarding regulated pests and the means of their prevention and control;

| (b) | research and investigation in the field of plant protection; |
| --- | --- |

(b)

research and investigation in the field of plant protection;

| (c) | the issuance of phytosanitary regulations; and |
| --- | --- |

(c)

the issuance of phytosanitary regulations; and

| (d) | the performance of such other functions as may be required for the implementation of this Convention. |
| --- | --- |

(d)

the performance of such other functions as may be required for the implementation of this Convention.

4.   Each Contracting Party shall submit a description of its official national plant protection organisation and of changes in such organisation to the Secretary. A Contracting Party shall provide a description of its organisational arrangements for plant protection to another Contracting Party, upon request.

Article V

Phytosanitary certification

1.   Each Contracting Party shall make arrangements for phytosanitary certification, with the objective of ensuring that exported plants, plant products and other regulated articles and consignments thereof are in conformity with the certifying statement to be made pursuant to paragraph 2(b) of this Article.

2.   Each Contracting Party shall make arrangements for the issuance of phytosanitary certificates in conformity with the following provisions:

| (a) | Inspection and other related activities leading to issuance of phytosanitary certificates shall be carried out only by or under the authority of the official national plant protection organisation. The issuance of phytosanitary certificates shall be carried out by public officers who are technically qualified and duly authorised by the official national plant protection organisation to act on its behalf and under its control with such knowledge and information available to those officers that the authorities of importing Contracting Parties may accept the phytosanitary certificates with confidence as dependable documents. |
| --- | --- |

(a)

Inspection and other related activities leading to issuance of phytosanitary certificates shall be carried out only by or under the authority of the official national plant protection organisation. The issuance of phytosanitary certificates shall be carried out by public officers who are technically qualified and duly authorised by the official national plant protection organisation to act on its behalf and under its control with such knowledge and information available to those officers that the authorities of importing Contracting Parties may accept the phytosanitary certificates with confidence as dependable documents.

| (b) | Phytosanitary certificates, or their electronic equivalent where accepted by the importing Contracting Party concerned, shall be as worded in the models set out in the Annex to this Convention. These certificates should be completed and issued taking into account relevant international standards. |
| --- | --- |

(b)

Phytosanitary certificates, or their electronic equivalent where accepted by the importing Contracting Party concerned, shall be as worded in the models set out in the Annex to this Convention. These certificates should be completed and issued taking into account relevant international standards.

| (c) | Uncertified alterations or erasures shall invalidate the certificates. |
| --- | --- |

(c)

Uncertified alterations or erasures shall invalidate the certificates.

3.   Each Contracting Party undertakes not to require consignments of plants or plant products or other regulated articles imported into its territories to be accompanied by phytosanitary certificates inconsistent with the models set out in the Annex to this Convention. Any requirements for additional declarations shall be limited to those technically justified.

Article VI

Regulated pests

1.   Contracting Parties may require phytosanitary measures for quarantine pests and regulated non-quarantine pests, provided that such measures are:

| (a) | no more stringent than measures applied to the same pests, if present within the territory of the importing Contracting Party; and |
| --- | --- |

(a)

no more stringent than measures applied to the same pests, if present within the territory of the importing Contracting Party; and

| (b) | limited to what is necessary to protect plant health and/or safeguard the intended use and can be technically justified by the Contracting Party concerned. |
| --- | --- |

(b)

limited to what is necessary to protect plant health and/or safeguard the intended use and can be technically justified by the Contracting Party concerned.

2.   Contracting Parties shall not require phytosanitary measures for non-regulated pests.

Article VII

Requirements in relation to imports

1.   With the aim of preventing the introduction and/or spread of regulated pests into their territories, Contracting Parties shall have sovereign authority to regulate, in accordance with applicable international agreements, the entry of plants and plant products and other regulated articles and, to this end, may:

| (a) | prescribe and adopt phytosanitary measures concerning the importation of plants, plant products and other regulated articles, including, for example, inspection, prohibition on importation, and treatment; |
| --- | --- |

(a)

prescribe and adopt phytosanitary measures concerning the importation of plants, plant products and other regulated articles, including, for example, inspection, prohibition on importation, and treatment;

| (b) | refuse entry or detain, or require treatment, destruction or removal from the territory of the Contracting Party, of plants, plant products and other regulated articles or consignments thereof that do not comply with the phytosanitary measures prescribed or adopted under subparagraph (a); |
| --- | --- |

(b)

refuse entry or detain, or require treatment, destruction or removal from the territory of the Contracting Party, of plants, plant products and other regulated articles or consignments thereof that do not comply with the phytosanitary measures prescribed or adopted under subparagraph (a);

| (c) | prohibit or restrict the movement of regulated pests into their territories; |
| --- | --- |

(c)

prohibit or restrict the movement of regulated pests into their territories;

| (d) | prohibit or restrict the movement of biological control agents and other organisms of phytosanitary concern claimed to be beneficial into their territories. |
| --- | --- |

(d)

prohibit or restrict the movement of biological control agents and other organisms of phytosanitary concern claimed to be beneficial into their territories.

2.   In order to minimise interference with international trade, each Contracting Party, in exercising its authority under paragraph 1 of this Article, undertakes to act in conformity with the following:

| (a) | Contracting Parties shall not, under their phytosanitary legislation, take any of the measures specified in paragraph 1 of this Article unless such measures are made necessary by phytosanitary considerations and are technically justified. |
| --- | --- |

(a)

Contracting Parties shall not, under their phytosanitary legislation, take any of the measures specified in paragraph 1 of this Article unless such measures are made necessary by phytosanitary considerations and are technically justified.

| (b) | Contracting Parties shall, immediately upon their adoption, publish and transmit phytosanitary requirements, restrictions and prohibitions to any Contracting Party or parties that they believe may be directly affected by such measures. |
| --- | --- |

(b)

Contracting Parties shall, immediately upon their adoption, publish and transmit phytosanitary requirements, restrictions and prohibitions to any Contracting Party or parties that they believe may be directly affected by such measures.

| (c) | Contracting Parties shall, on request, make available to any Contracting Party the rationale for phytosanitary requirements, restrictions and prohibitions. |
| --- | --- |

(c)

Contracting Parties shall, on request, make available to any Contracting Party the rationale for phytosanitary requirements, restrictions and prohibitions.

| (d) | If a Contracting Party requires consignments of particular plants or plant products to be imported only through specified points of entry, such points shall be so selected as not to unnecessarily impede international trade. The Contracting Party shall publish a list of such points of entry and communicate it to the Secretary, any regional plant protection organisation of which the Contracting Party is a member, all Contracting Parties which the Contracting Party believes to be directly affected, and other Contracting Parties upon request. Such restrictions on points of entry shall not be made unless the plants, plant products or other regulated articles concerned are required to be accompanied by phytosanitary certificates or to be submitted to inspection or treatment. |
| --- | --- |

(d)

If a Contracting Party requires consignments of particular plants or plant products to be imported only through specified points of entry, such points shall be so selected as not to unnecessarily impede international trade. The Contracting Party shall publish a list of such points of entry and communicate it to the Secretary, any regional plant protection organisation of which the Contracting Party is a member, all Contracting Parties which the Contracting Party believes to be directly affected, and other Contracting Parties upon request. Such restrictions on points of entry shall not be made unless the plants, plant products or other regulated articles concerned are required to be accompanied by phytosanitary certificates or to be submitted to inspection or treatment.

| (e) | Any inspection or other phytosanitary procedure required by the plant protection organisation of a Contracting Party for a consignment of plants, plant products or other regulated articles offered for importation, shall take place as promptly as possible with due regard to their perishability. |
| --- | --- |

(e)

Any inspection or other phytosanitary procedure required by the plant protection organisation of a Contracting Party for a consignment of plants, plant products or other regulated articles offered for importation, shall take place as promptly as possible with due regard to their perishability.

| (f) | Importing Contracting Parties shall, as soon as possible, inform the exporting Contracting Party concerned or, where appropriate, the re-exporting Contracting Party concerned, of significant instances of non-compliance with phytosanitary certification. The exporting Contracting Party or, where appropriate, the re-exporting Contracting Party concerned, should investigate and, on request, report the result of its investigation to the importing Contracting Party concerned. |
| --- | --- |

(f)

Importing Contracting Parties shall, as soon as possible, inform the exporting Contracting Party concerned or, where appropriate, the re-exporting Contracting Party concerned, of significant instances of non-compliance with phytosanitary certification. The exporting Contracting Party or, where appropriate, the re-exporting Contracting Party concerned, should investigate and, on request, report the result of its investigation to the importing Contracting Party concerned.

| (g) | Contracting Parties shall institute only phytosanitary measures that are technically justified, consistent with the pest risk involved and represent the least restrictive measures available, and result in the minimum impediment to the international movement of people, commodities and conveyances. |
| --- | --- |

(g)

Contracting Parties shall institute only phytosanitary measures that are technically justified, consistent with the pest risk involved and represent the least restrictive measures available, and result in the minimum impediment to the international movement of people, commodities and conveyances.

| (h) | Contracting Parties shall, as conditions change, and as new facts become available, ensure that phytosanitary measures are promptly modified or removed if found to be unnecessary. |
| --- | --- |

(h)

Contracting Parties shall, as conditions change, and as new facts become available, ensure that phytosanitary measures are promptly modified or removed if found to be unnecessary.

| (i) | Contracting Parties shall, to the best of their ability, establish and update lists of regulated pests, using scientific names, and make such lists available to the Secretary, to regional plant protection organisations of which they are members and, on request, to other Contracting Parties. |
| --- | --- |

(i)

Contracting Parties shall, to the best of their ability, establish and update lists of regulated pests, using scientific names, and make such lists available to the Secretary, to regional plant protection organisations of which they are members and, on request, to other Contracting Parties.

| (j) | Contracting Parties shall, to the best of their ability, conduct surveillance for pests and develop and maintain adequate information on pest status in order to support categorisation of pests, and for the development of appropriate phytosanitary measures. This information shall be made available to Contracting Parties, on request. |
| --- | --- |

(j)

Contracting Parties shall, to the best of their ability, conduct surveillance for pests and develop and maintain adequate information on pest status in order to support categorisation of pests, and for the development of appropriate phytosanitary measures. This information shall be made available to Contracting Parties, on request.

3.   A Contracting Party may apply measures specified in this Article to pests which may not be capable of establishment in its territories but, if they gained entry, cause economic damage. Measures taken against these pests must be technically justified.

4.   Contracting Parties may apply measures specified in this Article to consignments in transit through their territories only where such measures are technically justified and necessary to prevent the introduction and/or spread of pests.

5.   Nothing in this Article shall prevent importing Contracting Parties from making special provision, subject to adequate safeguards, for the importation, for the purpose of scientific research, education, or other specific use, of plants and plant products and other regulated articles, and of plant pests.

6.   Nothing in this Article shall prevent any Contracting Party from taking appropriate emergency action on the detection of a pest posing a potential threat to its territories or the report of such a detection. Any such action shall be evaluated as soon as possible to ensure that its continuance is justified. The action taken shall be immediately reported to Contracting Parties concerned, the Secretary, and any regional plant protection organisation of which the Contracting Party is a member.

Article VIII

International cooperation

1.   The Contracting Parties shall cooperate with one another to the fullest practicable extent in achieving the aims of this Convention, and shall in particular:

| (a) | cooperate in the exchange of information on plant pests, particularly the reporting of the occurrence, outbreak or spread of pests that may be of immediate or potential danger, in accordance with such procedures as may be established by the Commission; |
| --- | --- |

(a)

cooperate in the exchange of information on plant pests, particularly the reporting of the occurrence, outbreak or spread of pests that may be of immediate or potential danger, in accordance with such procedures as may be established by the Commission;

| (b) | participate, in so far as is practicable, in any special campaigns for combating pests that may seriously threaten crop production and need international action to meet the emergencies; and |
| --- | --- |

(b)

participate, in so far as is practicable, in any special campaigns for combating pests that may seriously threaten crop production and need international action to meet the emergencies; and

| (c) | cooperate, to the extent practicable, in providing technical and biological information necessary for pest risk analysis. |
| --- | --- |

(c)

cooperate, to the extent practicable, in providing technical and biological information necessary for pest risk analysis.

2.   Each Contracting Party shall designate a contact point for the exchange of information connected with the implementation of this Convention.

Article IX

Regional plant protection organisations

1.   The Contracting Parties undertake to cooperate with one another in establishing regional plant protection organisations in appropriate areas.

2.   The regional plant protection organisations shall function as the coordinating bodies in the areas covered, shall participate in various activities to achieve the objectives of this Convention and, where appropriate, shall gather and disseminate information.

3.   The regional plant protection organisations shall cooperate with the Secretary in achieving the objectives of the Convention and, where appropriate, cooperate with the Secretary and the Commission in developing international standards.

4.   The Secretary will convene regular Technical Consultations of representatives of regional plant protection organisations to:

| (a) | promote the development and use of relevant international standards for phytosanitary measures; and |
| --- | --- |

(a)

promote the development and use of relevant international standards for phytosanitary measures; and

| (b) | encourage inter-regional cooperation in promoting harmonised phytosanitary measures for controlling pests and in preventing their spread and/or introduction. |
| --- | --- |

(b)

encourage inter-regional cooperation in promoting harmonised phytosanitary measures for controlling pests and in preventing their spread and/or introduction.

Article X

Standards

1.   The Contracting Parties agree to cooperate in the development of international standards in accordance with the procedures adopted by the Commission.

2.   International standards shall be adopted by the Commission.

3.   Regional standards should be consistent with the principles of this Convention; such standards may be deposited with the Commission for consideration as candidates for international standards for phytosanitary measures if more broadly applicable.

4.   Contracting Parties should take into account, as appropriate, international standards when undertaking activities related to this Convention.

Article XI

Commission on Phytosanitary Measures

1.   Contracting Parties agree to establish the Commission on Phytosanitary Measures within the framework of the Food and Agriculture Organisation of the United Nations (FAO).

2.   The functions of the Commission shall be to promote the full implementation of the objectives of the Convention and, in particular, to:

| (a) | review the state of plant protection in the world and the need for action to control the international spread of pests and their introduction into endangered areas; |
| --- | --- |

(a)

review the state of plant protection in the world and the need for action to control the international spread of pests and their introduction into endangered areas;

| (b) | establish and keep under review the necessary institutional arrangements and procedures for the development and adoption of international standards, and to adopt international standards; |
| --- | --- |

(b)

establish and keep under review the necessary institutional arrangements and procedures for the development and adoption of international standards, and to adopt international standards;

| (c) | establish rules and procedures for the resolution of disputes in accordance with Article XIII; |
| --- | --- |

(c)

establish rules and procedures for the resolution of disputes in accordance with Article XIII;

| (d) | establish such subsidiary bodies of the Commission as may be necessary for the proper implementation of its functions; |
| --- | --- |

(d)

establish such subsidiary bodies of the Commission as may be necessary for the proper implementation of its functions;

| (e) | adopt guidelines regarding the recognition of regional plant protection organisations; |
| --- | --- |

(e)

adopt guidelines regarding the recognition of regional plant protection organisations;

| (f) | establish cooperation with other relevant international organisations on matters covered by this Convention; |
| --- | --- |

(f)

establish cooperation with other relevant international organisations on matters covered by this Convention;

| (g) | adopt such recommendations for the implementation of the Convention as necessary; and |
| --- | --- |

(g)

adopt such recommendations for the implementation of the Convention as necessary; and

| (h) | perform such other functions as may be necessary to the fulfilment of the objectives of this Convention. |
| --- | --- |

(h)

perform such other functions as may be necessary to the fulfilment of the objectives of this Convention.

3.   Membership in the Commission shall be open to all Contracting Parties.

4.   Each Contracting Party may be represented at sessions of the Commission by a single delegate who may be accompanied by an alternate, and by experts and advisers. Alternates, experts and advisers may take part in the proceedings of the Commission but may not vote, except in the case of an alternate who is duly authorised to substitute for the delegate.

5.   The Contracting Parties shall make every effort to reach agreement on all matters by consensus. If all efforts to reach consensus have been exhausted and no agreement is reached, the decision shall, as a last resort, be taken by a two-thirds majority of the Contracting Parties present and voting.

6.   A Member Organisation of FAO that is a Contracting Party and the Member States of that Member Organisation that are Contracting Parties shall exercise their membership rights and fulfil their membership obligations in accordance, mutatis mutandis, with the Constitution and General Rules of FAO.

7.   The Commission may adopt and amend, as required, its own Rules of Procedure, which shall not be inconsistent with this Convention or with the Constitution of FAO.

8.   The Chairperson of the Commission shall convene an annual regular session of the Commission.

9.   Special sessions of the Commission shall be convened by the Chairperson of the Commission at the request of at least one-third of its members.

10.   The Commission shall elect its Chairperson and no more than two Vice-Chairpersons, each of whom shall serve for a term of two years.

Article XII

Secretariat

1.   The Secretary of the Commission shall be appointed by the Director-General of FAO.

2.   The Secretary shall be assisted by such secretariat staff as may be required.

3.   The Secretary shall be responsible for implementing the policies and activities of the Commission and carrying out such other functions as may be assigned to the Secretary by this Convention and shall report thereon to the Commission.

4.   The Secretary shall disseminate:

| (a) | international standards to all Contracting Parties within 60 days of adoption; |
| --- | --- |

(a)

international standards to all Contracting Parties within 60 days of adoption;

| (b) | to all Contracting Parties, lists of points of entry under Article VII paragraph 2(d) communicated by Contracting Parties; |
| --- | --- |

(b)

to all Contracting Parties, lists of points of entry under Article VII paragraph 2(d) communicated by Contracting Parties;

| (c) | lists of regulated pests whose entry is prohibited or referred to in Article VII paragraph 2(i) to all Contracting Parties and regional plant protection organisations; |
| --- | --- |

(c)

lists of regulated pests whose entry is prohibited or referred to in Article VII paragraph 2(i) to all Contracting Parties and regional plant protection organisations;

| (d) | information received from Contracting Parties on phytosanitary requirements, restrictions and prohibitions referred to in Article VII paragraph 2(b), and descriptions of official national plant protection organisations referred to in Article IV paragraph 4. |
| --- | --- |

(d)

information received from Contracting Parties on phytosanitary requirements, restrictions and prohibitions referred to in Article VII paragraph 2(b), and descriptions of official national plant protection organisations referred to in Article IV paragraph 4.

5.   The Secretary shall provide translations in the official languages of FAO of documentation for meetings of the Commission and international standards.

6.   The Secretary shall cooperate with regional plant protection organisations in achieving the aims of the Convention.

Article XIII

Settlement of disputes

1.   If there is any dispute regarding the interpretation or application of this Convention, or if a Contracting Party considers that any action by another Contracting Party is in conflict with the obligations of the latter under Articles V and VII of this Convention, especially regarding the basis of prohibiting or restricting the imports of plants, plant products or other regulated articles coming from its territories, the Contracting Parties concerned shall consult among themselves as soon as possible with a view to resolving the dispute.

2.   If the dispute cannot be resolved by the means referred to in paragraph 1, the Contracting Party or parties concerned may request the Director-General of FAO to appoint a committee of experts to consider the question in dispute, in accordance with rules and procedures that may be established by the Commission.

3.   This Committee shall include representatives designated by each Contracting Party concerned. The Committee shall consider the question in dispute, taking into account all documents and other forms of evidence submitted by the Contracting Parties concerned. The Committee shall prepare a report on the technical aspects of the dispute for the purpose of seeking its resolution. The preparation of the report and its approval shall be according to rules and procedures established by the Commission, and it shall be transmitted by the Director-General to the Contracting Parties concerned. The report may also be submitted, upon its request, to the competent body of the international organisation responsible for resolving trade disputes.

4.   The Contracting Parties agree that the recommendations of such a committee, while not binding in character, will become the basis for renewed consideration by the Contracting Parties concerned of the matter out of which the disagreement arose.

5.   The Contracting Parties concerned shall share the expenses of the experts.

6.   The provisions of this Article shall be complementary to and not in derogation of the dispute settlement procedures provided for in other international agreements dealing with trade matters.

Article XIV

Substitution of prior agreements

This Convention shall terminate and replace, between Contracting Parties, the International Convention respecting measures to be taken against the Phylloxera vastatrix of 3 November 1881, the additional Convention signed at Berne on 15 April 1889 and the International Convention for the Protection of Plants signed at Rome on 16 April 1929.

Article XV

Territorial application

1.   Any Contracting Party may at the time of ratification or adherence or at any time thereafter communicate to the Director-General of FAO a declaration that this Convention shall extend to all or any of the territories for the international relations of which it is responsible, and this Convention shall be applicable to all territories specified in the declaration as from the 30th day after the receipt of the declaration by the Director-General.

2.   Any Contracting Party which has communicated to the Director-General of FAO a declaration in accordance with paragraph 1 of this Article may at any time communicate a further declaration modifying the scope of any former declaration or terminating the application of the provisions of the present Convention in respect of any territory. Such modification or termination shall take effect as from the 30th day after the receipt of the declaration by the Director-General.

3.   The Director-General of FAO shall inform all Contracting Parties of any declaration received under this Article.

Article XVI

Supplementary agreements

1.   The Contracting Parties may, for the purpose of meeting special problems of plant protection which need particular attention or action, enter into supplementary agreements. Such agreements may be applicable to specific regions, to specific pests, to specific plants and plant products, to specific methods of international transportation of plants and plant products, or otherwise supplement the provisions of this Convention.

2.   Any such supplementary agreements shall come into force for each Contracting Party concerned after acceptance in accordance with the provisions of the supplementary agreements concerned.

3.   Supplementary agreements shall promote the intent of this Convention and shall conform to the principles and provisions of this Convention, as well as to the principles of transparency, non-discrimination and the avoidance of disguised restrictions, particularly on international trade.

Article XVII

Ratification and adherence

1.   This Convention shall be open for signature by all States until 1 May 1952 and shall be ratified at the earliest possible date. The instruments of ratification shall be deposited with the Director-General of FAO, who shall give notice of the date of deposit to each of the signatory states.

2.   As soon as this Convention has come into force in accordance with Article XXII it shall be open for adherence by non-signatory States and Member Organisations of FAO. Adherence shall be effected by the deposit of an instrument of adherence with the Director-General of FAO, who shall notify all Contracting Parties.

3.   When a Member Organisation of FAO becomes a Contracting Party to this Convention, the Member Organisation shall, in accordance with the provisions of Article II(7) of the FAO Constitution, as appropriate, notify at the time of its adherence such modifications or clarifications to its declaration of competence submitted under Article II(5) of the FAO Constitution as may be necessary in light of its acceptance of this Convention. Any Contracting Party to this Convention may, at any time, request a Member Organisation of FAO that is a Contracting Party to this Convention to provide information as to which, as between the Member Organisation and its Member States, is responsible for the implementation of any particular matter covered by this Convention. The Member Organisation shall provide this information within a reasonable time.

Article XVIII

Non-Contracting Parties

The Contracting Parties shall encourage any State or Member Organisation of FAO, not a party to this Convention, to accept this Convention, and shall encourage any non-Contracting Party to apply phytosanitary measures consistent with the provisions of this Convention and any international standards adopted hereunder.

Article XIX

Languages

1.   The authentic languages of this Convention shall be all official languages of FAO.

2.   Nothing in this Convention shall be construed as requiring Contracting Parties to provide and to publish documents or to provide copies of them other than in the language(s) of the Contracting Party, except as stated in paragraph 3 below.

3.   The following documents shall be in at least one of the official languages of FAO:

| (a) | information provided according to Article IV paragraph 4; |
| --- | --- |

(a)

information provided according to Article IV paragraph 4;

| (b) | cover notes giving bibliographical data on documents transmitted according to Article VII paragraph 2(b); |
| --- | --- |

(b)

cover notes giving bibliographical data on documents transmitted according to Article VII paragraph 2(b);

| (c) | information provided according to Article VII(2)(b), (d), (i) and (j); |
| --- | --- |

(c)

information provided according to Article VII(2)(b), (d), (i) and (j);

| (d) | notes giving bibliographical data and a short summary of relevant documents on information provided according to Article VIII(1)(a); |
| --- | --- |

(d)

notes giving bibliographical data and a short summary of relevant documents on information provided according to Article VIII(1)(a);

| (e) | requests for information from contact points as well as replies to such requests, but not including any attached documents; |
| --- | --- |

(e)

requests for information from contact points as well as replies to such requests, but not including any attached documents;

| (f) | any document made available by Contracting Parties for meetings of the Commission. |
| --- | --- |

(f)

any document made available by Contracting Parties for meetings of the Commission.

Article XX

Technical assistance

The Contracting Parties agree to promote the provision of technical assistance to Contracting Parties, especially those that are developing Contracting Parties, either bilaterally or through the appropriate international organisations, with the objective of facilitating the implementation of this Convention.

Article XXI

Amendment

1.   Any proposal by a Contracting Party for the amendment of this Convention shall be communicated to the Director-General of FAO.

2.   Any proposed amendment of this Convention received by the Director-General of FAO from a Contracting Party shall be presented to a regular or special session of the Commission for approval and, if the amendment involves important technical changes or imposes additional obligations on the Contracting Parties, it shall be considered by an advisory committee of specialists convened by FAO prior to the Commission.

3.   Notice of any proposed amendment of this Convention, other than amendments to the Annex, shall be transmitted to the Contracting Parties by the Director-General of FAO not later than the time when the agenda of the session of the Commission at which the matter is to be considered is dispatched.

4.   Any such proposed amendment of this Convention shall require the approval of the Commission and shall come into force as from the 30th day after acceptance by two-thirds of the Contracting Parties. For the purpose of this Article, an instrument deposited by a Member Organisation of FAO shall not be counted as additional to those deposited by Member States of such an organisation.

5.   Amendments involving new obligations for Contracting Parties, however, shall come into force in respect of each Contracting Party only on acceptance by it and as from the 30th day after such acceptance. The instruments of acceptance of amendments involving new obligations shall be deposited with the Director-General of FAO, who shall inform all Contracting Parties of the receipt of acceptance and the entry into force of amendments.

6.   Proposals for amendments to the model phytosanitary certificates set out in the Annex to this Convention shall be sent to the Secretary and shall be considered for approval by the Commission. Approved amendments to the model phytosanitary certificates set out in the Annex to this Convention shall become effective 90 days after their notification to the Contracting Parties by the Secretary.

7.   For a period of not more than 12 months from an amendment to the model phytosanitary certificates set out in the Annex to this Convention becoming effective, the previous version of the phytosanitary certificates shall also be legally valid for the purpose of this Convention.

Article XXII

Entry into force

As soon as this Convention has been ratified by three signatory States it shall come into force among them. It shall come into force for each State or Member Organisation of FAO ratifying or adhering thereafter from the date of deposit of its instrument of ratification or adherence.

Article XXIII

Denunciation

1.   Any Contracting Party may at any time give notice of denunciation of this Convention by notification addressed to the Director-General of FAO. The Director-General shall at once inform all Contracting Parties.

2.   Denunciation shall take effect one year from the date of receipt of the notification by the Director-General of FAO.

I LISA LISA

Image

Image

---

II LISA

Declaration by the European Community on the exercise of competence according to Article XVII(3) of the International Plant Protection Convention

In accordance with the provisions of Article II(7) of the FAO Constitution, the European Community hereby declares that its declaration of competence submitted to FAO under Article II(5) of the FAO Constitution still applies in the light of its adherence to the International Plant Protection Convention.

---

Komisjon

| 14.8.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 267/54 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 267/54

---

KOMISJONI OTSUS,

13. august 2004,

ühenduse rahalise toetuse kohta sigade katku likvideerimiseks Luksemburgis 2003. aastal

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 3084 all)

(Autentne on ainult prantsuskeelne tekst)

(2004/598/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse 26. juuni 1990. a nõukogu otsust nr 90/424/EMÜ kulutuste kohta veterinaaria valdkonnas (1) ning eriti selle artikli 3 lõiget 3 ja artikli 5 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 2003. aastal puhkes Luksemburgis sigade katk. See haigus kujutab tõsist ohtu ühenduse elusloomade populatsioonile. |
| --- | --- |

(1)

2003. aastal puhkes Luksemburgis sigade katk. See haigus kujutab tõsist ohtu ühenduse elusloomade populatsioonile.

| (2) | Nagu on sätestatud otsuses 90/424/EMÜ, võib ühendus rahaliselt toetada liikmesriigi abikõlblike kulutuste katmist, et aidata kaasa haiguse võimalikult kiirele likvideerimisele. |
| --- | --- |

(2)

Nagu on sätestatud otsuses 90/424/EMÜ, võib ühendus rahaliselt toetada liikmesriigi abikõlblike kulutuste katmist, et aidata kaasa haiguse võimalikult kiirele likvideerimisele.

| (3) | Vastavalt nõukogu 17. mai 1999. a määruse (EÜ) nr 1258/1999 (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta) (2) artikli 3 lõikele 2 rahastatakse vastavalt ühenduse eeskirjadele võetud veterinaar- ja taimetervisemeetmeid Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi tagatisrahastu kaudu. Nende meetmete kontrollimise kord on toodud nimetatud määruse artiklites 8 ja 9. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt nõukogu 17. mai 1999. a määruse (EÜ) nr 1258/1999 (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta) (2) artikli 3 lõikele 2 rahastatakse vastavalt ühenduse eeskirjadele võetud veterinaar- ja taimetervisemeetmeid Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi tagatisrahastu kaudu. Nende meetmete kontrollimise kord on toodud nimetatud määruse artiklites 8 ja 9.

| (4) | Ühenduse rahalise toetuse maksmisel peab olema tagatud, et planeeritud tegevus on tegelikult ellu viidud ja et ametiasutused esitavad kindlaks tähtajaks kogu vajaliku informatsiooni. |
| --- | --- |

(4)

Ühenduse rahalise toetuse maksmisel peab olema tagatud, et planeeritud tegevus on tegelikult ellu viidud ja et ametiasutused esitavad kindlaks tähtajaks kogu vajaliku informatsiooni.

| (5) | 12. märtsil 2004. aastal esitas Luksemburg ametliku taotluse kõikide tema territooriumil tehtud kulude hüvitamiseks. Vastavalt taotlusele oli tapetud 1 351 looma. |
| --- | --- |

(5)

12. märtsil 2004. aastal esitas Luksemburg ametliku taotluse kõikide tema territooriumil tehtud kulude hüvitamiseks. Vastavalt taotlusele oli tapetud 1 351 looma.

| (6) | Määratleda tuleks otsuse 90/424/EMÜ artiklis 3 kasutatud mõiste “kiire ja piisav hüvitis karjakasvatajatele”, mõisted “mõistlikud väljamaksed” ja “õigustatud väljamaksed” ning “teiste kulude” alla kuuluvad loomade sundtapmisega seotud toetuse saamise tingimustele vastavad kulude liigid. |
| --- | --- |

(6)

Määratleda tuleks otsuse 90/424/EMÜ artiklis 3 kasutatud mõiste “kiire ja piisav hüvitis karjakasvatajatele”, mõisted “mõistlikud väljamaksed” ja “õigustatud väljamaksed” ning “teiste kulude” alla kuuluvad loomade sundtapmisega seotud toetuse saamise tingimustele vastavad kulude liigid.

| (7) | Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on vastavuses alalise toiduahela ja loomatervishoiu komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on vastavuses alalise toiduahela ja loomatervishoiu komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Luksemburgile ühenduse rahalise toetuse maksmine

2003. aasta sigade katku likvideerimiseks võib Luksemburg saada ühenduse rahalist toetust 50 % kuludest, mida kanti:

| a) | piisava ja kiire hüvitise maksmisel talupidajatele, kes 2003. aasta sigade katku puhangu likvideerimise ühe meetmena olid sunnitud oma loomad tapma vastavalt otsuse 90/424/EMÜ artikli 3 lõike 2 esimesele ja seitsmendale taandele ja kooskõlas käesoleva otsusega; |
| --- | --- |

a)

piisava ja kiire hüvitise maksmisel talupidajatele, kes 2003. aasta sigade katku puhangu likvideerimise ühe meetmena olid sunnitud oma loomad tapma vastavalt otsuse 90/424/EMÜ artikli 3 lõike 2 esimesele ja seitsmendale taandele ja kooskõlas käesoleva otsusega;

| b) | loomade tapmisega, rümpade ja toodete hävitamisega, hoonete puhastamise ja desinfitseerimisega ning saastatud sisseseade puhastamise ja desinfitseerimise ning vajaduse korral hävitamisega seotud tegevuskuludena vastavalt otsuse 90/424/EMÜ artikli 3 lõike 2 esimesele ja kolmandale taandele ja kooskõlas käesoleva otsusega. |
| --- | --- |

b)

loomade tapmisega, rümpade ja toodete hävitamisega, hoonete puhastamise ja desinfitseerimisega ning saastatud sisseseade puhastamise ja desinfitseerimise ning vajaduse korral hävitamisega seotud tegevuskuludena vastavalt otsuse 90/424/EMÜ artikli 3 lõike 2 esimesele ja kolmandale taandele ja kooskõlas käesoleva otsusega.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | kiire ja piisav hüvitis – loomade tapmisest 90 päeva jooksul tehtav väljamakse hüvitamaks nende turuväärtust nagu on määratletud artikli 3 lõikes 1; |
| --- | --- |

a)

kiire ja piisav hüvitis – loomade tapmisest 90 päeva jooksul tehtav väljamakse hüvitamaks nende turuväärtust nagu on määratletud artikli 3 lõikes 1;

| b) | mõistlikud väljamaksed – väljamaksed materjalide või teenuste ostmiseks enne sigade katku kehtinud turuhindadega võrdeliste hindadega; |
| --- | --- |

b)

mõistlikud väljamaksed – väljamaksed materjalide või teenuste ostmiseks enne sigade katku kehtinud turuhindadega võrdeliste hindadega;

| c) | õigustatud väljamaksed – väljamaksed materjalide või teenuste ostmiseks, mille puhul näidatakse, et nende olemus on otseses seoses artiklis 1 punktis a nimetatud loomade sundtapmisega. |
| --- | --- |

c)

õigustatud väljamaksed – väljamaksed materjalide või teenuste ostmiseks, mille puhul näidatakse, et nende olemus on otseses seoses artiklis 1 punktis a nimetatud loomade sundtapmisega.

Artikkel 3

Ühenduse rahalise toetusega hõlmatud abikõlblikud kulud

1.   Looma omanikele makstav maksimaalne hüvitise määr looma kohta põhineb looma nakatumis- või tapmiseelsel turuväärtusel.

2.   Kui Luksemburg maksis vastavalt artikli 1 punktile a hüvitist pärast artikli 2 punktis a ettenähtud 90 päeva möödumist, vähendatakse pärast nimetatud tähtaja möödumist tehtud kulutuste abikõlblikke määrasid järgmiselt:

| — | 25 % väljamaksete osas, mis tehti 91–105 päeva pärast loomade tapmist, |
| --- | --- |

—

25 % väljamaksete osas, mis tehti 91–105 päeva pärast loomade tapmist,

| — | 50 % väljamaksete osas, mis tehti 106–120 päeva pärast loomade tapmist, |
| --- | --- |

—

50 % väljamaksete osas, mis tehti 106–120 päeva pärast loomade tapmist,

| — | 75 % väljamaksete osas, mis tehti 121–135 päeva pärast loomade tapmist, |
| --- | --- |

—

75 % väljamaksete osas, mis tehti 121–135 päeva pärast loomade tapmist,

| — | 100 % väljamaksete osas, mis tehti rohkem kui 136 päeva pärast loomade tapmist. |
| --- | --- |

—

100 % väljamaksete osas, mis tehti rohkem kui 136 päeva pärast loomade tapmist.

Kui teatavate meetmete puhul on tegemist erandlike haldustingimustega või kui Luksemburg esitab muid mõjuvaid põhjendusi, kohaldab komisjon siiski teistsuguseid ajamäärasid ja/või väiksemaid protsendimäärasid või jätab need üldse kohaldamata.

3.   Ainult III lisas nimetatud kulud on artikli 1 punktis b osundatud abikõlblikud kulud.

4.   Ühenduse rahalise toetuse arvestus ei sisalda:

| a) | käibemaksu; |
| --- | --- |

a)

käibemaksu;

| b) | riigiteenistujate palku; |
| --- | --- |

b)

riigiteenistujate palku;

| c) | riigi materjalide (va tarbekaubad) kasutamist. |
| --- | --- |

c)

riigi materjalide (va tarbekaubad) kasutamist.

Artikkel 4

Maksmise tingimused ja täiendav dokumentatsioon

1.   Ühenduse rahaline toetus määratakse kindlaks vastavalt nõukogu otsuse 90/424/EMÜ artiklis 41 ettenähtud korrale järgmiste dokumentide põhjal:

| a) | lõikes 2 sätestatud aja jooksul vastavalt I ja II lisale esitatud taotlus; |
| --- | --- |

a)

lõikes 2 sätestatud aja jooksul vastavalt I ja II lisale esitatud taotlus;

| b) | üksikasjalikud dokumendid, mis kinnitavad punktis a nimetatud taotluses toodud arvude õigsust; |
| --- | --- |

b)

üksikasjalikud dokumendid, mis kinnitavad punktis a nimetatud taotluses toodud arvude õigsust;

| c) | artiklis 5 osundatud komisjoni poolt läbiviidavate kohapealsete kontrollide (kui neid on läbi viidud) tulemused. |
| --- | --- |

c)

artiklis 5 osundatud komisjoni poolt läbiviidavate kohapealsete kontrollide (kui neid on läbi viidud) tulemused.

Komisjoni kohapealse kontrolli jaoks tehakse kättesaadavaks punktis b nimetatud dokumendid ning asjakohane äriinfo.

2.   Lõike 1 punktis a nimetatud taotlus esitatakse vastavalt I ja II lisale elektroonilisel kujul 60 kalendripäeva jooksul pärast käesoleva otsuse teatavakstegemist.

Kui sellest tähtajast kinni ei peeta, vähendatakse ühenduse rahalist toetust 25 % võrra iga hilinetud kuu kohta.

Artikkel 5

Komisjoni kohapealsed kontrollid

Komisjon võib koostöös pädevate riiklike ametiasutustega läbi viia kohapealseid kontrolle sigade katku likvideerimise meetmete rakendamise ja nendega seotud kulude üle.

Artikkel 6

Adressaadid

Käesolev otsus on adresseeritud Luksemburgi Suurhertsogiriigile.

Brüssel, 13. august 2004

Komisjoni nimel

komisjoni liige

David BYRNE

---

(1)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 19. Otsust on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2003/99/EÜ, ELT L 325, 12.12.2003, lk 31.

1

(2)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 103.

2

---

I LISA

Taotlus toetuse saamiseks sundtapetud loomade eest makstud hüvitise katmiseks

| Haiguskolle nr | Kokkupuude haiguskoldega nr | Majandi identifitseerimisnumber | Talupidaja | Majandi asukoht | Loomade tapmise kuupäev | Hävitamise meetod | Kaal hävitamise ajal | Loomade arv | Makstud summad loomade kategooriate kaupa | Muud talupidajale hüvitatud kulud (va käibemaks) | Kogu hüvitis (va käibemaks) | Maksmise kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Perekonnanimi | Eesnimi | Jäätmetehas | Tapamaja | Muu (märkida) | emised | kuldid | põrsad | sead | emised | kuldid | põrsad | sead |

Haiguskolle nr

Kokkupuude haiguskoldega nr

Majandi identifitseerimisnumber

Talupidaja

Majandi asukoht

Loomade tapmise kuupäev

Hävitamise meetod

Kaal hävitamise ajal

Loomade arv

Makstud summad loomade kategooriate kaupa

Muud talupidajale hüvitatud kulud (va käibemaks)

Kogu hüvitis (va käibemaks)

Maksmise kuupäev

Perekonnanimi

Eesnimi

Jäätmetehas

Tapamaja

Muu (märkida)

emised

kuldid

põrsad

sead

emised

kuldid

põrsad

sead

---

II LISA

Artiklis 4 nimetatud taotlus

| “Muud kulud” (vajaduse korral), mida kandis majand nr ... või majandid
  (välja arvatud hüvitis loomade eest) |
| --- |
| Kuluartikkel | Summa ilma käibemaksuta |
| Loomade tapmine | |
| Rümpade hävitamine (transport ja käitlemine) | |
| Puhastamine ja desinfitseerimine (töötasud ja vahendid) | |
| Sööt (hüvitamine ja hävitamine) | |
| Sisseseade (hüvitamine ja hävitamine) | |
| KOKKU | |

“Muud kulud” (vajaduse korral), mida kandis majand nr ... või majandid

(välja arvatud hüvitis loomade eest)

Kuluartikkel

Summa ilma käibemaksuta

Loomade tapmine

Rümpade hävitamine (transport ja käitlemine)

Puhastamine ja desinfitseerimine (töötasud ja vahendid)

Sööt (hüvitamine ja hävitamine)

Sisseseade (hüvitamine ja hävitamine)

KOKKU

---

III LISA

Artikli 3 lõikes 3 nimetatud abikõlblikud kulud

| 1. | Loomade sundtapmisega seonduvad kulud:






  a) | selleks otstarbeks palgatud töötajate palgad ja tasud; |
| --- | --- | --- |

1.

Loomade sundtapmisega seonduvad kulud:

a)

selleks otstarbeks palgatud töötajate palgad ja tasud;

| b) | selleks eesmärgiks kasutatud vahendid ja erivarustus; |
| --- | --- |

b)

selleks eesmärgiks kasutatud vahendid ja erivarustus;

| c) | vahendite rentimine loomade tapmispaika transportimiseks või vastava teenuse ostmine. |
| --- | --- |

c)

vahendite rentimine loomade tapmispaika transportimiseks või vastava teenuse ostmine.

| 2. | Rümpade hävitamisega seonduvad kulud:






  a) | hävitamine: vahendite rentimine rümpade ladustamiskohta ja jäätmetehasesse transportimiseks või vastava teenuse ostmine, rümpade ladustamine, rümpade käitlemine jäätmetehases ja liha hävitamine; |
| --- | --- | --- |

2.

Rümpade hävitamisega seonduvad kulud:

a)

hävitamine: vahendite rentimine rümpade ladustamiskohta ja jäätmetehasesse transportimiseks või vastava teenuse ostmine, rümpade ladustamine, rümpade käitlemine jäätmetehases ja liha hävitamine;

| b) | matmine: selleks eesmärgiks palgatud töötajate palgad ja tasud, rümpade ja matmiskoha desinfitseerimiseks kasutatud toodete transportimiseks ja rümpade matmiseks vajalike vahendite rentimine või vastava teenuse ostmine; |
| --- | --- |

b)

matmine: selleks eesmärgiks palgatud töötajate palgad ja tasud, rümpade ja matmiskoha desinfitseerimiseks kasutatud toodete transportimiseks ja rümpade matmiseks vajalike vahendite rentimine või vastava teenuse ostmine;

| c) | põletamine: selleks eesmärgiks palgatud töötajate palgad ja tasud, põlevaine või muu kasutatud materjal, rümpade transportimiseks vajalike vahendite rentimine või vastava teenuse ostmine ja põletusseadme desinfitseerimiseks kasutatavad tooted. |
| --- | --- |

c)

põletamine: selleks eesmärgiks palgatud töötajate palgad ja tasud, põlevaine või muu kasutatud materjal, rümpade transportimiseks vajalike vahendite rentimine või vastava teenuse ostmine ja põletusseadme desinfitseerimiseks kasutatavad tooted.

| 3. | Majandite puhastamise ja desinfitseerimise kulud:






  a) | puhastamiseks ja desinfitseerimiseks kasutatud vahendid; |
| --- | --- | --- |

3.

Majandite puhastamise ja desinfitseerimise kulud:

a)

puhastamiseks ja desinfitseerimiseks kasutatud vahendid;

| b) | selleks eesmärgiks palgatud töötajate palgad ja tasud. |
| --- | --- |

b)

selleks eesmärgiks palgatud töötajate palgad ja tasud.

| 4. | Saastunud sööda hävitamise kulud:






  a) | sööda ostuhinna hüvitamine; |
| --- | --- | --- |

4.

Saastunud sööda hävitamise kulud:

a)

sööda ostuhinna hüvitamine;

| b) | vajalike vahendite rentimine sööda transportimiseks ja hävitamiseks või vastava teenuse ostmine. |
| --- | --- |

b)

vajalike vahendite rentimine sööda transportimiseks ja hävitamiseks või vastava teenuse ostmine.

| 5. | Kulud, mis on seotud saastunud sisseseade hävitamise hüvitamisega selle turuhinna väärtuses. Taluhoonete rekonstrueerimise või remondi ja infrastruktuuri kulude hüvitamine ei vasta toetuse saamise tingimustele. |
| --- | --- |

5.

Kulud, mis on seotud saastunud sisseseade hävitamise hüvitamisega selle turuhinna väärtuses. Taluhoonete rekonstrueerimise või remondi ja infrastruktuuri kulude hüvitamine ei vasta toetuse saamise tingimustele.

---