# Europos Sąjungos L 311/2004

| | ISSN 1725-5120 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 311 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 47 tomas2004m. spalio 8d. |

ISSN 1725-5120

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 311

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

47 tomas2004m. spalio 8d.

---

| Turinys | | I   Aktai, kuriuos skelbti privaloma | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | 2004 m. spalio 4 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1736/2004, nustatantis galutinį antidempingo muitą sintetinio pluošto virvių, kurių kilmės šalis yra Indija, importui | 1 |
| | | 2004 m. spalio 7 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1737/2004, nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą | 10 |
| | | 2004 m. spalio 7 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1738/2004, nustatantis reprezentacines kainas ir papildomus importo muitus už cukraus sektoriaus produktą melasą, taikomus nuo 2004 m. spalio 8 d. | 12 |
| | | 2004 m. spalio 7 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1739/2004, nustatantis grąžinamąsias išmokas už neperdirbto baltojo cukraus ir neperdirbto žaliavinio cukraus eksportą | 14 |
| | | 2004 m. spalio 7 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1740/2004, nustatantis didžiausią grąžinamąją išmoką už baltojo cukraus eksportą į kai kurias trečiąsias šalis 8-ajame daliniame konkurse, vykdomame remiantis Reglamente (EB) Nr. 1327/2004 numatytu nuolatiniu konkursu | 16 |
| | * | 2004 m. spalio 7 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1741/2004, iš dalies keičiantis Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1291/2000, nustatantį bendrąsias išsamias taisykles dėl importo ir eksporto licencijų bei išankstinio nustatymo sertifikatų sistemos taikymo žemės ūkio produktams | 17 |
| | * | 2004 m. spalio 7 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1742/2004, iš dalies keičiantis Reglamentą (EEB) Nr. 2235/92, nustatantį pagalbos už šviežio pieno produktų suvartojimą Kanarų salose taikymo išsamias taisykles | 18 |
| | * | 2004 m. spalio 7 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1743/2004, atidarantis česnakų autonominę tarifų kvotą ir numatantis jos valdymą nuo 2004 m. rugsėjo 1 d. | 19 |
| | * | 2004 m. spalio 7 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1744/2004, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1490/2002 dėl valstybės narės ataskaitos rengėjos pakeitimo (
  1
  ) | 23 |
| | * | 2004 m. spalio 6 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1745/2004, dėl plekšnių žvejybos su Belgijos vėliava plaukiojančiais laivais sustabdymo | 24 |
| | * | 2004 m. spalio 6 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1746/2004, panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 1502/2004 dėl paprastųjų jūrinių plekšnių žvejybos su Belgijos vėliava plaukiojančiais laivais sustabdymo | 25 |
| | | 2004 m. spalio 7 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1747/2004, dėl pasiūlymų, perduotų remiantis Reglamente (EB) Nr. 1565/2004 numatytu konkursu dėl avižų eksporto | 26 |

Turinys

I   Aktai, kuriuos skelbti privaloma

Puslapis

*

2004 m. spalio 4 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1736/2004, nustatantis galutinį antidempingo muitą sintetinio pluošto virvių, kurių kilmės šalis yra Indija, importui

1

2004 m. spalio 7 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1737/2004, nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

10

2004 m. spalio 7 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1738/2004, nustatantis reprezentacines kainas ir papildomus importo muitus už cukraus sektoriaus produktą melasą, taikomus nuo 2004 m. spalio 8 d.

12

2004 m. spalio 7 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1739/2004, nustatantis grąžinamąsias išmokas už neperdirbto baltojo cukraus ir neperdirbto žaliavinio cukraus eksportą

14

2004 m. spalio 7 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1740/2004, nustatantis didžiausią grąžinamąją išmoką už baltojo cukraus eksportą į kai kurias trečiąsias šalis 8-ajame daliniame konkurse, vykdomame remiantis Reglamente (EB) Nr. 1327/2004 numatytu nuolatiniu konkursu

16

*

2004 m. spalio 7 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1741/2004, iš dalies keičiantis Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1291/2000, nustatantį bendrąsias išsamias taisykles dėl importo ir eksporto licencijų bei išankstinio nustatymo sertifikatų sistemos taikymo žemės ūkio produktams

17

*

2004 m. spalio 7 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1742/2004, iš dalies keičiantis Reglamentą (EEB) Nr. 2235/92, nustatantį pagalbos už šviežio pieno produktų suvartojimą Kanarų salose taikymo išsamias taisykles

18

*

2004 m. spalio 7 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1743/2004, atidarantis česnakų autonominę tarifų kvotą ir numatantis jos valdymą nuo 2004 m. rugsėjo 1 d.

19

*

2004 m. spalio 7 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1744/2004, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1490/2002 dėl valstybės narės ataskaitos rengėjos pakeitimo (
  1
  )

1

23

*

2004 m. spalio 6 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1745/2004, dėl plekšnių žvejybos su Belgijos vėliava plaukiojančiais laivais sustabdymo

24

*

2004 m. spalio 6 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1746/2004, panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 1502/2004 dėl paprastųjų jūrinių plekšnių žvejybos su Belgijos vėliava plaukiojančiais laivais sustabdymo

25

2004 m. spalio 7 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1747/2004, dėl pasiūlymų, perduotų remiantis Reglamente (EB) Nr. 1565/2004 numatytu konkursu dėl avižų eksporto

26

| | | II   Aktai, kurių skelbti neprivaloma |
| --- | --- | --- |
| | | Taryba |
| | * | 2004/680/EB:2004 m. rugsėjo 24 d. Tarybos sprendimas, dėl konsultacijų su Gvinėja Bisau pagal AKR–EB partnerystės susitarimo 96 straipsnį užbaigimo | 27 |
| | * | 2004/681/EB:2004 m. rugsėjo 24 d. Tarybos sprendimas, iš dalies keičiantis Sprendimą 2001/131/EB, nustatantį konsultacijų su Haičiu tvarką pagal AKR-EB partnerystės susitarimo 96 straipsnį | 30 |
| | | Komisija |
| | * | 2004/682/EB:2004 m. rugsėjo 9 d. Komisijos sprendimas, dėl papildomų dienų, kuriomis pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 2287/2003 V priedą laivai gali nebūti Danijos ir Jungtinės Karalystės uostuose
  (pranešta dokumentu Nr. K(2004) 3407) | 32 |

II   Aktai, kurių skelbti neprivaloma

Taryba

*

2004/680/EB:2004 m. rugsėjo 24 d. Tarybos sprendimas, dėl konsultacijų su Gvinėja Bisau pagal AKR–EB partnerystės susitarimo 96 straipsnį užbaigimo

27

*

2004/681/EB:2004 m. rugsėjo 24 d. Tarybos sprendimas, iš dalies keičiantis Sprendimą 2001/131/EB, nustatantį konsultacijų su Haičiu tvarką pagal AKR-EB partnerystės susitarimo 96 straipsnį

30

Komisija

*

2004/682/EB:2004 m. rugsėjo 9 d. Komisijos sprendimas, dėl papildomų dienų, kuriomis pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 2287/2003 V priedą laivai gali nebūti Danijos ir Jungtinės Karalystės uostuose
  (pranešta dokumentu Nr. K(2004) 3407)

(pranešta dokumentu Nr. K(2004) 3407)

32

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Aktai, kuriuos skelbti privaloma

| 8.10.2004 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 311/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2004

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 311/1

---

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1736/2004

2004 m. spalio 4 d.

nustatantis galutinį antidempingo muitą sintetinio pluošto virvių, kurių kilmės šalis yra Indija, importui

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 11 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Komisijos, pasitarus su patariamuoju komitetu, pateiktą pasiūlymą,

kadangi:

A.   ANKSTESNIS TYRIMAS

| (1) | Reglamentu (EB) Nr. 1312/98 (2) Taryba nustatė galutines antidempingo priemones iš Indijos kilusių sintetinio pluošto virvių importui. |
| --- | --- |

(1)

Reglamentu (EB) Nr. 1312/98 (2) Taryba nustatė galutines antidempingo priemones iš Indijos kilusių sintetinio pluošto virvių importui.

B.   DABARTINIS TYRIMAS

| (2) | Paskelbusi pranešimą apie artėjančią antidempingo priemonių galiojimo pabaigą (3), Komisija gavo prašymą atlikti priemonių galiojimo pabaigos peržiūrą, dėl kurios prašymą dešimties gamintojų, kuriems tenka didžioji (53 %) bendros Bendrijos sintetinio pluošto virvių gamybos dalis, vardu pateikė ES špagato, virvių ir tinklų pramonės ryšių komitetas (Eurocord). Prašyme buvo nurodyta, jog, pasibaigus priemonių galiojimui, yra tikėtinas žalingo Indijos kilmės importo dempingo kaina pasikartojimas. |
| --- | --- |

(2)

Paskelbusi pranešimą apie artėjančią antidempingo priemonių galiojimo pabaigą (3), Komisija gavo prašymą atlikti priemonių galiojimo pabaigos peržiūrą, dėl kurios prašymą dešimties gamintojų, kuriems tenka didžioji (53 %) bendros Bendrijos sintetinio pluošto virvių gamybos dalis, vardu pateikė ES špagato, virvių ir tinklų pramonės ryšių komitetas (Eurocord). Prašyme buvo nurodyta, jog, pasibaigus priemonių galiojimui, yra tikėtinas žalingo Indijos kilmės importo dempingo kaina pasikartojimas.

| (3) | Po konsultacijų su patariamuoju komitetu nustačiusi, jog esamų įrodymų pakanka peržiūrai pradėti, Komisija pradėjo tyrimą (4) pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį. |
| --- | --- |

(3)

Po konsultacijų su patariamuoju komitetu nustačiusi, jog esamų įrodymų pakanka peržiūrai pradėti, Komisija pradėjo tyrimą (4) pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį.

| (4) | Dempingo galimo tęsimo ar pasikartojimo tyrimas aprėpė laikotarpį nuo 2002 m. liepos 1 d. iki 2003 m. birželio 30 d. (toliau – tiriamasis laikotarpis). Tendencijų, susijusių su žalos galimo tęsimo ar pasikartojimo tikimybės įvertinimu, nagrinėjimas aprėpė laikotarpį nuo 2000 m. sausio 1 d. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – aptariamasis laikotarpis). |
| --- | --- |

(4)

Dempingo galimo tęsimo ar pasikartojimo tyrimas aprėpė laikotarpį nuo 2002 m. liepos 1 d. iki 2003 m. birželio 30 d. (toliau – tiriamasis laikotarpis). Tendencijų, susijusių su žalos galimo tęsimo ar pasikartojimo tikimybės įvertinimu, nagrinėjimas aprėpė laikotarpį nuo 2000 m. sausio 1 d. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – aptariamasis laikotarpis).

| (5) | Apie peržiūros inicijavimą Komisija oficialiai informavo Bendrijos gamintojus pareiškėjus, kitus Bendrijos gamintojus, Indijos eksportuotojus ir eksportuojančius gamintojus, importuotojus ir (arba) prekiautojus, vartotojus ir žaliavų tiekėjus, kurie, kiek buvo žinoma, yra susiję su priemonėmis. |
| --- | --- |

(5)

Apie peržiūros inicijavimą Komisija oficialiai informavo Bendrijos gamintojus pareiškėjus, kitus Bendrijos gamintojus, Indijos eksportuotojus ir eksportuojančius gamintojus, importuotojus ir (arba) prekiautojus, vartotojus ir žaliavų tiekėjus, kurie, kiek buvo žinoma, yra susiję su priemonėmis.

| (6) | Komisija paprašė visų pirmiau minėtų šalių ir visų kitų šalių, kurios pranešė apie save pranešime apie peržiūros inicijavimą nurodytu laikotarpiu, pateikti atitinkamą informaciją. Komisija tiesiogiai susijusioms šalims taip pat suteikė galimybę raštu pateikti savo nuomonę ir prašyti būti išklausytoms. |
| --- | --- |

(6)

Komisija paprašė visų pirmiau minėtų šalių ir visų kitų šalių, kurios pranešė apie save pranešime apie peržiūros inicijavimą nurodytu laikotarpiu, pateikti atitinkamą informaciją. Komisija tiesiogiai susijusioms šalims taip pat suteikė galimybę raštu pateikti savo nuomonę ir prašyti būti išklausytoms.

| (7) | Komisija išsiuntė klausimynus visoms žinomoms suinteresuotoms šalims, tai yra, keturiems Indijoje įsisteigusiems eksportuojantiems gamintojams, šešiems nesusijusiems ES įsisteigusiems importuotojams ir (arba) prekiautojams, 11 žaliavų tiekėjų ES ir 23 ES vartotojams. Šios suinteresuotos šalys atsakymų į klausimyną nepateikė. |
| --- | --- |

(7)

Komisija išsiuntė klausimynus visoms žinomoms suinteresuotoms šalims, tai yra, keturiems Indijoje įsisteigusiems eksportuojantiems gamintojams, šešiems nesusijusiems ES įsisteigusiems importuotojams ir (arba) prekiautojams, 11 žaliavų tiekėjų ES ir 23 ES vartotojams. Šios suinteresuotos šalys atsakymų į klausimyną nepateikė.

| (8) | Be to, Komisija išsiuntė klausimynus penkioms Bendrijos pramonės bendrovėms, kurios buvo parinktos kaip reprezentacinis Bendrijos gamintojų, remiančių prašymą dėl šios priemonių galiojimo peržiūros, pavyzdys, be to, užklausa dėl informacijos buvo pateikta 11 prie pareiškėjų neprisijungusių Bendrijos gamintojų. Visos penkios atrinktos bendrovės atsakė į klausimyną, tuo tarpu iš 11 gamintojų, kurie neprisijungė prie pareiškėjų, į klausimynus neatsakė nė vienas. |
| --- | --- |

(8)

Be to, Komisija išsiuntė klausimynus penkioms Bendrijos pramonės bendrovėms, kurios buvo parinktos kaip reprezentacinis Bendrijos gamintojų, remiančių prašymą dėl šios priemonių galiojimo peržiūros, pavyzdys, be to, užklausa dėl informacijos buvo pateikta 11 prie pareiškėjų neprisijungusių Bendrijos gamintojų. Visos penkios atrinktos bendrovės atsakė į klausimyną, tuo tarpu iš 11 gamintojų, kurie neprisijungė prie pareiškėjų, į klausimynus neatsakė nė vienas.

| (9) | Komisija surado ir patikrino visą informaciją, kuri, Komisijos nuomone, yra būtina nustatant dempingo ir žalos tęsimo ar pasikartojimo tikimybę, taip pat nustatant Bendrijos interesus. Su patikrinimais buvo apsilankyta šių Bendrijos gamintojų patalpose:






  — | Bexco N.V. (Belgija), |
| --- | --- | --- |

(9)

Komisija surado ir patikrino visą informaciją, kuri, Komisijos nuomone, yra būtina nustatant dempingo ir žalos tęsimo ar pasikartojimo tikimybę, taip pat nustatant Bendrijos interesus. Su patikrinimais buvo apsilankyta šių Bendrijos gamintojų patalpose:

—

Bexco N.V. (Belgija),

| — | Companhia Industrial de Cerdas Artificiais, SA – Cerfil (Portugalija), |
| --- | --- |

—

Companhia Industrial de Cerdas Artificiais, SA – Cerfil (Portugalija),

| — | Companhia Industrial Têxtil, SA – Cordex (Portugalija), |
| --- | --- |

—

Companhia Industrial Têxtil, SA – Cordex (Portugalija),

| — | Companhia de Têxteis Sintéticos, SA – Cotesi (Portugalija), |
| --- | --- |

—

Companhia de Têxteis Sintéticos, SA – Cotesi (Portugalija),

| — | Cordoaria Oliveira, SA (Portugalija). |
| --- | --- |

—

Cordoaria Oliveira, SA (Portugalija).

C.   APTARIAMAS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

1.   Aptariamas produktas

| (10) | Aptariamas produktas yra tas pats produktas, kuris buvo nagrinėjamas per tyrimą, po kurio Indijos kilmės sintetinio pluošto virvių importui buvo nustatytos šiuo metu galiojančios priemonės (toliau – pradinis tyrimas) ir kuris yra apibrėžiamas taip: špagatas, virvutės, virvės ir trosai, pinti (apipinti) arba ne, impregnuoti arba neimpregnuoti, su danga, padengti arba apdengti guma ar plastiku, iš polietileno arba propileno, išskyrus rišamąjį ir pakavimo špagatą, kurių matmenys viršija 50 000 deciteksų (5 g/m), taip pat iš kitų nailono sintetinių pluoštų ar kitų poliamidų ar poliesterių, kurių matmenys viršija 50 000 deciteksų (5 g/m). Šiuo metu šie produktai klasifikuojami KN kodais 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 ir 5607 50 19. Aptariamas produktas plačiai naudojamas laivyboje ir pramonėje, ypač prekybos laivyne (ypač švartavimuisi), taip pat žuvininkystės pramonėje. |
| --- | --- |

(10)

Aptariamas produktas yra tas pats produktas, kuris buvo nagrinėjamas per tyrimą, po kurio Indijos kilmės sintetinio pluošto virvių importui buvo nustatytos šiuo metu galiojančios priemonės (toliau – pradinis tyrimas) ir kuris yra apibrėžiamas taip: špagatas, virvutės, virvės ir trosai, pinti (apipinti) arba ne, impregnuoti arba neimpregnuoti, su danga, padengti arba apdengti guma ar plastiku, iš polietileno arba propileno, išskyrus rišamąjį ir pakavimo špagatą, kurių matmenys viršija 50 000 deciteksų (5 g/m), taip pat iš kitų nailono sintetinių pluoštų ar kitų poliamidų ar poliesterių, kurių matmenys viršija 50 000 deciteksų (5 g/m). Šiuo metu šie produktai klasifikuojami KN kodais 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 ir 5607 50 19. Aptariamas produktas plačiai naudojamas laivyboje ir pramonėje, ypač prekybos laivyne (ypač švartavimuisi), taip pat žuvininkystės pramonėje.

2.   Panašus produktas

| (11) | Kaip parodė ankstesnis tyrimas ir patvirtino šis tyrimas, nustatyta, jog aptariamas produktas ir sintetinio pluošto virvės, kurias Indijos eksportuojantys gamintojai gamina ir parduoda savo vidaus rinkoje, taip pat sintetinio pluošto virvės, kurias gamina ir parduoda Bendrijos gamintojai, yra visiškai tapačios, todėl pasižymi vienodomis esminėmis fizinėmis ir cheminėmis savybėmis. Todėl pagal pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalį jos laikomos tapačiais produktais. |
| --- | --- |

(11)

Kaip parodė ankstesnis tyrimas ir patvirtino šis tyrimas, nustatyta, jog aptariamas produktas ir sintetinio pluošto virvės, kurias Indijos eksportuojantys gamintojai gamina ir parduoda savo vidaus rinkoje, taip pat sintetinio pluošto virvės, kurias gamina ir parduoda Bendrijos gamintojai, yra visiškai tapačios, todėl pasižymi vienodomis esminėmis fizinėmis ir cheminėmis savybėmis. Todėl pagal pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalį jos laikomos tapačiais produktais.

| (12) | Viena suinteresuota šalis pareiškė, jog Indijos eksportuojančių gamintojų gaminamos ir parduodamos sintetinio pluošto virvės ir sintetinio pluošto virvės, kurias gamina Bendrijos gamintojai, nėra tapačios visais atžvilgiais, esant tam tikriems kokybės skirtumams tarp šių dviejų produkto tipų. |
| --- | --- |

(12)

Viena suinteresuota šalis pareiškė, jog Indijos eksportuojančių gamintojų gaminamos ir parduodamos sintetinio pluošto virvės ir sintetinio pluošto virvės, kurias gamina Bendrijos gamintojai, nėra tapačios visais atžvilgiais, esant tam tikriems kokybės skirtumams tarp šių dviejų produkto tipų.

| (13) | Tam tikri iš Indijos importuojamo aptariamo produkto kokybės skirtumai nuo Bendrijos pramonės pagaminto produkto leidžia laikyti produktus „panašiais“, nes jie pasižymi vienodomis esminėmis fizinėmis, techninėmis ir cheminėmis savybėmis arba yra ypač panašūs vienas į kitą. |
| --- | --- |

(13)

Tam tikri iš Indijos importuojamo aptariamo produkto kokybės skirtumai nuo Bendrijos pramonės pagaminto produkto leidžia laikyti produktus „panašiais“, nes jie pasižymi vienodomis esminėmis fizinėmis, techninėmis ir cheminėmis savybėmis arba yra ypač panašūs vienas į kitą.

| (14) | Be to, šio tyrimo ir tyrimo, po kurio buvo nustatytos galiojančios priemonės, metu buvo nustatyta, jog Bendrijos pramonės gaminamos sintetinio pluošto virvės ir iš Indijos eksportuojamos virvės konkuruoja tarpusavyje. Todėl argumentas yra atmetamas. |
| --- | --- |

(14)

Be to, šio tyrimo ir tyrimo, po kurio buvo nustatytos galiojančios priemonės, metu buvo nustatyta, jog Bendrijos pramonės gaminamos sintetinio pluošto virvės ir iš Indijos eksportuojamos virvės konkuruoja tarpusavyje. Todėl argumentas yra atmetamas.

D.   DEMPINGO PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ

| (15) | Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį buvo išnagrinėta, ar priemonių galiojimo pasibaigimas galėtų nulemti dempingo pasikartojimą. Neradus bendradarbiaujančių Indijos eksportuojančių gamintojų, šį nagrinėjimą teko pagrįsti informacija, kurią Komisija gavo iš kitų šaltinių. |
| --- | --- |

(15)

Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį buvo išnagrinėta, ar priemonių galiojimo pasibaigimas galėtų nulemti dempingo pasikartojimą. Neradus bendradarbiaujančių Indijos eksportuojančių gamintojų, šį nagrinėjimą teko pagrįsti informacija, kurią Komisija gavo iš kitų šaltinių.

1.   Preliminarūs pastebėjimai

| (16) | Vienas iš keturių prašyme dėl priemonių galiojimo pabaigos peržiūros nurodytų Indijos eksportuojančių gamintojų tyrimo pradžioje pareiškė, jog tiriamuoju laikotarpiu aptariamo produkto į Bendriją neeksportavo. Komisijos tarnybos patarė bendrovei vis vien pateikti likusią klausimyne prašomą informaciją, tačiau bendrovė tai padaryti atsisakė. Kita bendrovė taip pat pažymėjo, jog tiriamuoju laikotarpiu produkto į Bendriją neeksportavo, tačiau šį pareiškimą pateikė pasibaigus atsakymų į klausimyną pateikimo terminui. Trečioji bendrovė pareiškė, jog tiriamuoju laikotarpiu produkto į Bendriją neeksportavo, be to, bendrovė nutraukė veiklą ir gali neatsakyti į klausimyno klausimus. Visos minėtos bendrovės buvo tinkamai informuotos, jog, atsisakius bendradarbiauti, tyrimo rezultatai gali būti pagrįsti faktais, surinktais pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio nuostatas. |
| --- | --- |

(16)

Vienas iš keturių prašyme dėl priemonių galiojimo pabaigos peržiūros nurodytų Indijos eksportuojančių gamintojų tyrimo pradžioje pareiškė, jog tiriamuoju laikotarpiu aptariamo produkto į Bendriją neeksportavo. Komisijos tarnybos patarė bendrovei vis vien pateikti likusią klausimyne prašomą informaciją, tačiau bendrovė tai padaryti atsisakė. Kita bendrovė taip pat pažymėjo, jog tiriamuoju laikotarpiu produkto į Bendriją neeksportavo, tačiau šį pareiškimą pateikė pasibaigus atsakymų į klausimyną pateikimo terminui. Trečioji bendrovė pareiškė, jog tiriamuoju laikotarpiu produkto į Bendriją neeksportavo, be to, bendrovė nutraukė veiklą ir gali neatsakyti į klausimyno klausimus. Visos minėtos bendrovės buvo tinkamai informuotos, jog, atsisakius bendradarbiauti, tyrimo rezultatai gali būti pagrįsti faktais, surinktais pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio nuostatas.

| (17) | Atsižvelgiant į tai, jog nė vienas iš Indijos eksportuojančių gamintojų neatsakė į Komisijos tarnybų pateiktą klausimyną, pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio nuostatas buvo pasinaudota turimais faktais, įskaitant tuos, kuriuos prašyme dėl priemonių galiojimo peržiūros nurodė Bendrijos pramonė. |
| --- | --- |

(17)

Atsižvelgiant į tai, jog nė vienas iš Indijos eksportuojančių gamintojų neatsakė į Komisijos tarnybų pateiktą klausimyną, pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio nuostatas buvo pasinaudota turimais faktais, įskaitant tuos, kuriuos prašyme dėl priemonių galiojimo peržiūros nurodė Bendrijos pramonė.

| (18) | 1998 m. nustačius antidempingo muitus, aptariamo produkto importas iš Indijos krito iki nežymių lygių. Tiriamuoju laikotarpiu šis importas nesiekė 20 tonų per metus, tai yra, nesiekė 0,1 % Bendrijos suvartojimo. |
| --- | --- |

(18)

1998 m. nustačius antidempingo muitus, aptariamo produkto importas iš Indijos krito iki nežymių lygių. Tiriamuoju laikotarpiu šis importas nesiekė 20 tonų per metus, tai yra, nesiekė 0,1 % Bendrijos suvartojimo.

| (19) | Nesant dideliam eksportui į Bendrijos rinką, buvo išnagrinėta, kaip sintetinio pluošto virvių importas iš Indijos turėtų pasikeisti pasibaigus priemonių galiojimui. Į šią analizę buvo įtrauktos tiek eksporto kainos, tiek apimtys. |
| --- | --- |

(19)

Nesant dideliam eksportui į Bendrijos rinką, buvo išnagrinėta, kaip sintetinio pluošto virvių importas iš Indijos turėtų pasikeisti pasibaigus priemonių galiojimui. Į šią analizę buvo įtrauktos tiek eksporto kainos, tiek apimtys.

2.   Importas dempingo kaina tiriamuoju laikotarpiu

| (20) | Pradinio tyrimo metu bendradarbiaujančiai bendrovei buvo nustatytas 53,0 % antidempingo muito tarifas, tuo tarpu likusiems eksportuojantiems gamintojams tarifas siekė 82,0 %. Šių dempingo lygių panaikinimui laikotarpiu po pradinių priemonių nustatymo būtų reikėję padidinti eksporto kainas arba sumažinti normaliąją vertę. |
| --- | --- |

(20)

Pradinio tyrimo metu bendradarbiaujančiai bendrovei buvo nustatytas 53,0 % antidempingo muito tarifas, tuo tarpu likusiems eksportuojantiems gamintojams tarifas siekė 82,0 %. Šių dempingo lygių panaikinimui laikotarpiu po pradinių priemonių nustatymo būtų reikėję padidinti eksporto kainas arba sumažinti normaliąją vertę.

| (21) | Daugeliu atvejų normalioji vertė pradinio tyrimo metu buvo nustatyta pagal vidaus kainas Indijos rinkoje, kurias nurodė bendradarbiaujanti bendrovė. Prašyme dėl priemonių galiojimo peržiūros pateikta informacija parodo, jog per penkerius metus po pradinio tyrimo pabaigos šios kainos smuko maždaug 10–20 %. Todėl, atsižvelgiant į tai, jog aptariamo produkto Indijos eksportuotojai atsisakė bendradarbiauti, manoma, kad per penkerius metus po pradinio tyrimo pabaigos normalioji vertė taip pat sumažėjo panašia procentine dalimi. |
| --- | --- |

(21)

Daugeliu atvejų normalioji vertė pradinio tyrimo metu buvo nustatyta pagal vidaus kainas Indijos rinkoje, kurias nurodė bendradarbiaujanti bendrovė. Prašyme dėl priemonių galiojimo peržiūros pateikta informacija parodo, jog per penkerius metus po pradinio tyrimo pabaigos šios kainos smuko maždaug 10–20 %. Todėl, atsižvelgiant į tai, jog aptariamo produkto Indijos eksportuotojai atsisakė bendradarbiauti, manoma, kad per penkerius metus po pradinio tyrimo pabaigos normalioji vertė taip pat sumažėjo panašia procentine dalimi.

| (22) | Indijos eksporto statistiniais duomenimis, vidutinė aptariamų dviejų produktų grupių, tai yra, produktų, klasifikuojamų KN kodų grupėmis 5607 49 ir 5607 50, Indijos eksporto į visas šalis vidutinė kaina nuo 1997–1998 m. iki 2002–2003 m. sumažėjo atitinkamai 46 % ir 51 %. Panašiai šiuo laikotarpiu kainos krito visose pagrindinėse Indijos eksporto rinkose, įskaitant Norvegiją ir JAV. Šie smukimai, kaip pažymėta 21 konstatuojamojoje dalyje, yra didesni už normaliosios vertės sumažėjimą, todėl mažai tikėtina, jog dempingo praktika pradinio tyrimo metu buvo pakeista. Be to, normalioji kai kurių aptariamo produkto tipų vertė Indijoje tiriamuoju laikotarpiu buvo didesnė už kainas ES rinkoje šiuo laikotarpiu. Todėl tikėtina, jog, Indijos eksportuotojams atnaujinus eksportą į ES, nustatytos šio eksporto kainos, bent jau kai kuriems aptariamo produkto tipams, bus mažesnės už normaliąją produkto vertę. |
| --- | --- |

(22)

Indijos eksporto statistiniais duomenimis, vidutinė aptariamų dviejų produktų grupių, tai yra, produktų, klasifikuojamų KN kodų grupėmis 5607 49 ir 5607 50, Indijos eksporto į visas šalis vidutinė kaina nuo 1997–1998 m. iki 2002–2003 m. sumažėjo atitinkamai 46 % ir 51 %. Panašiai šiuo laikotarpiu kainos krito visose pagrindinėse Indijos eksporto rinkose, įskaitant Norvegiją ir JAV. Šie smukimai, kaip pažymėta 21 konstatuojamojoje dalyje, yra didesni už normaliosios vertės sumažėjimą, todėl mažai tikėtina, jog dempingo praktika pradinio tyrimo metu buvo pakeista. Be to, normalioji kai kurių aptariamo produkto tipų vertė Indijoje tiriamuoju laikotarpiu buvo didesnė už kainas ES rinkoje šiuo laikotarpiu. Todėl tikėtina, jog, Indijos eksportuotojams atnaujinus eksportą į ES, nustatytos šio eksporto kainos, bent jau kai kuriems aptariamo produkto tipams, bus mažesnės už normaliąją produkto vertę.

| (23) | Tiriamuoju laikotarpiu atliekant išsamesnius skaičiavimus pagal Bendrijos pramonės nurodytus Indijos eksporto į JAV ir Norvegiją tarifus buvo atsižvelgta į skirtingų sintetinio pluošto virvių tipų kainų ir normaliųjų verčių skirtumus. Šie skaičiavimai parodo, jog Indijos eksportas į trečiąsias šalis vis dar yra dempinguojamas maždaug 53,4–222,2 %. |
| --- | --- |

(23)

Tiriamuoju laikotarpiu atliekant išsamesnius skaičiavimus pagal Bendrijos pramonės nurodytus Indijos eksporto į JAV ir Norvegiją tarifus buvo atsižvelgta į skirtingų sintetinio pluošto virvių tipų kainų ir normaliųjų verčių skirtumus. Šie skaičiavimai parodo, jog Indijos eksportas į trečiąsias šalis vis dar yra dempinguojamas maždaug 53,4–222,2 %.

| (24) | Tyrimo aptariamo produkto Indijos eksportuotojams nutraukus eksportą ir atsisakius bendradarbiauti tyrime, dempingo lygis tiriamuoju laikotarpiu nebuvo nustatytas. Tačiau atsižvelgiant į esminį Indijos eksporto kainų į kitas trečiąsias šalis sumažėjimą per penkerius metus po pradinio tyrimo, taip pat į mažesnį vidaus kainų sumažėjimą šiuo laikotarpiu, manoma, jog aptariamo produkto pardavimo Bendrijai dempingo kaina lygis tiriamuoju laikotarpiu būtų didesnis nei pradinio laikotarpio metu. |
| --- | --- |

(24)

Tyrimo aptariamo produkto Indijos eksportuotojams nutraukus eksportą ir atsisakius bendradarbiauti tyrime, dempingo lygis tiriamuoju laikotarpiu nebuvo nustatytas. Tačiau atsižvelgiant į esminį Indijos eksporto kainų į kitas trečiąsias šalis sumažėjimą per penkerius metus po pradinio tyrimo, taip pat į mažesnį vidaus kainų sumažėjimą šiuo laikotarpiu, manoma, jog aptariamo produkto pardavimo Bendrijai dempingo kaina lygis tiriamuoju laikotarpiu būtų didesnis nei pradinio laikotarpio metu.

3.   Importo pokyčiai priemonių panaikinimo atveju

a)   Eksporto pardavimai į kitas šalis (apimtis ir kainos) ir kainos Indijos rinkoje

| (25) | Bendras Indijos eksportas į kitas šalis per penkerius metus nuo pradinio tyrimo padidėjo. Indijos eksporto statistiniais duomenimis, produktų, klasifikuojamų KN kodų grupėmis 5607 49 ir 5607 50, kurių dauguma yra aptariamas produktas, eksportas nuo 1997–1998 m. iki 2002–2003 m. padidėjo 104 %. |
| --- | --- |

(25)

Bendras Indijos eksportas į kitas šalis per penkerius metus nuo pradinio tyrimo padidėjo. Indijos eksporto statistiniais duomenimis, produktų, klasifikuojamų KN kodų grupėmis 5607 49 ir 5607 50, kurių dauguma yra aptariamas produktas, eksportas nuo 1997–1998 m. iki 2002–2003 m. padidėjo 104 %.

| (26) | Nustatytos Indijos eksporto į trečiųjų šalių eksporto rinkas kainos yra 17–61 % mažesnės už Bendrijos pramonės kainas. Tai leidžia spėti, jog priemonėms nustojus galioti Indijos eksportuotojai būtų suinteresuoti perkelti savo eksportą į Bendrijos rinką. |
| --- | --- |

(26)

Nustatytos Indijos eksporto į trečiųjų šalių eksporto rinkas kainos yra 17–61 % mažesnės už Bendrijos pramonės kainas. Tai leidžia spėti, jog priemonėms nustojus galioti Indijos eksportuotojai būtų suinteresuoti perkelti savo eksportą į Bendrijos rinką.

b)   Nepanaudojami pajėgumai ir investicijos

| (27) | Vieno pradiniame tyrime bendradarbiavusio eksportuojančio gamintojo gamybos pajėgumai per pastaruosius penkerius metus padidėjo nežymiai. Tačiau viešai prieinami duomenys rodo, jog kai kurie iš kitų stambesnių Indijos gamintojų padidino savo pajėgumus kur kas daugiau arba ketina didinti savo pajėgumus artimiausiu metu. Prašyme dėl priemonių galiojimo peržiūros Bendrijos gamintojai pažymėjo, jog bendri Indijos gamintojų pajėgumai viršija 110 000 tonų, tai yra, gerokai viršija dabartinį maždaug 40 000 tonų Bendrijos gamybos lygį ir atitinka maždaug 275 % Bendrijos suvartojimo. Indijos gamintojams atsisakius bendradarbiauti ir nesant patikimesnės informacijos, galima spręsti, jog Indijos gamintojai turi didelių perteklinių pajėgumų, o tai padidina eksporto atnaujinimo į Bendriją tikimybę, jei priemonės nustotų galioti. |
| --- | --- |

(27)

Vieno pradiniame tyrime bendradarbiavusio eksportuojančio gamintojo gamybos pajėgumai per pastaruosius penkerius metus padidėjo nežymiai. Tačiau viešai prieinami duomenys rodo, jog kai kurie iš kitų stambesnių Indijos gamintojų padidino savo pajėgumus kur kas daugiau arba ketina didinti savo pajėgumus artimiausiu metu. Prašyme dėl priemonių galiojimo peržiūros Bendrijos gamintojai pažymėjo, jog bendri Indijos gamintojų pajėgumai viršija 110 000 tonų, tai yra, gerokai viršija dabartinį maždaug 40 000 tonų Bendrijos gamybos lygį ir atitinka maždaug 275 % Bendrijos suvartojimo. Indijos gamintojams atsisakius bendradarbiauti ir nesant patikimesnės informacijos, galima spręsti, jog Indijos gamintojai turi didelių perteklinių pajėgumų, o tai padidina eksporto atnaujinimo į Bendriją tikimybę, jei priemonės nustotų galioti.

| (28) | Informacija apie naujausias ar planuotas Indijos eksportuotojų investicijas į gamybos pajėgumų didinimą Komisijai pateikta nebuvo. |
| --- | --- |

(28)

Informacija apie naujausias ar planuotas Indijos eksportuotojų investicijas į gamybos pajėgumų didinimą Komisijai pateikta nebuvo.

c)   Ankstesni vengimo ir (arba) perėmimo atvejai

| (29) | Bendrijos pramonė pažymėjo, jog tuo metu, kai produktų, kuriems taikomos priemonės ir kurios yra klasifikuojamos KN kodų grupe 5607 („Špagatas, virvelės, virvės ar trosai ...“) eksportas buvo sustabdytas, produktų, klasifikuojamų KN kodų grupe 5609 („Špagato, virvelių, virvių ar trosų ... gaminiai“) eksportas padidėjo nuo 200 tonų 1997 m. iki 800 tonų 2002 m., o jų vidutinė kaina smuko nuo 2,51 euro iki 1,58 euro už toną. Gaminius, kurie yra eksportuojami KN kodų grupe 5609, gamina ta pati pramonė ir jų panašumas į produktus, kuriems taikomos priemonės sukelia problemų dėl muitinės klasifikavimo ir patikrinimo. Bendrijos pramonė pateikė šį klausimą Europos Komisijai, Italijos ir Jungtinės Karalystės muitinės tarnyboms. Buvo nustatyti keli netinkamo klasifikavimo atvejai ir ES muitinės administracijos ėmėsi atitinkamų priemonių, siekiant išvengti galimo galiojančių antidempingo priemonių vengimo. |
| --- | --- |

(29)

Bendrijos pramonė pažymėjo, jog tuo metu, kai produktų, kuriems taikomos priemonės ir kurios yra klasifikuojamos KN kodų grupe 5607 („Špagatas, virvelės, virvės ar trosai ...“) eksportas buvo sustabdytas, produktų, klasifikuojamų KN kodų grupe 5609 („Špagato, virvelių, virvių ar trosų ... gaminiai“) eksportas padidėjo nuo 200 tonų 1997 m. iki 800 tonų 2002 m., o jų vidutinė kaina smuko nuo 2,51 euro iki 1,58 euro už toną. Gaminius, kurie yra eksportuojami KN kodų grupe 5609, gamina ta pati pramonė ir jų panašumas į produktus, kuriems taikomos priemonės sukelia problemų dėl muitinės klasifikavimo ir patikrinimo. Bendrijos pramonė pateikė šį klausimą Europos Komisijai, Italijos ir Jungtinės Karalystės muitinės tarnyboms. Buvo nustatyti keli netinkamo klasifikavimo atvejai ir ES muitinės administracijos ėmėsi atitinkamų priemonių, siekiant išvengti galimo galiojančių antidempingo priemonių vengimo.

| (30) | Nepriklausomai nuo manomo vengimo, šis elgesys gali būti laikomas požymiu, jog Indijos eksportuojantys gamintojai itin domisi galimybėmis įžengti į Bendrijos rinką. |
| --- | --- |

(30)

Nepriklausomai nuo manomo vengimo, šis elgesys gali būti laikomas požymiu, jog Indijos eksportuojantys gamintojai itin domisi galimybėmis įžengti į Bendrijos rinką.

4.   Išvada dėl dempingo pasikartojimo tikimybės

| (31) | Indijos eksportuojantiems gamintojams nebendradarbiaujant, Komisijai turimi faktai parodo, jog eksportas į trečiąsias šalis vis dar vykdomas dempingo kainomis, o dempingo lygiai yra didesni už nustatytuosius pradinio tyrimo metu. Faktas, kad vidutinės eksporto kainos mažėjo sparčiau nei normaliosios vertės rodo, jog po 1997 m. Indijos eksportuotojai dempingo praktikos neatsisakė, tačiau sutelkė ją į trečiųjų šalių rinkas. |
| --- | --- |

(31)

Indijos eksportuojantiems gamintojams nebendradarbiaujant, Komisijai turimi faktai parodo, jog eksportas į trečiąsias šalis vis dar vykdomas dempingo kainomis, o dempingo lygiai yra didesni už nustatytuosius pradinio tyrimo metu. Faktas, kad vidutinės eksporto kainos mažėjo sparčiau nei normaliosios vertės rodo, jog po 1997 m. Indijos eksportuotojai dempingo praktikos neatsisakė, tačiau sutelkė ją į trečiųjų šalių rinkas.

| (32) | Požymiai, jog Indijos gamintojams Europos rinka yra strategiškai svarbi, taip pat dideli turimi pertekliniai gamybos pajėgumai padidina tikimybę, jog, pasibaigus priemonių galiojimui, jie atnaujintų stambaus masto eksportą į Bendriją. Atsižvelgiant į turimus duomenis apie Indijos eksportuotojų kainodaros trečiųjų šalių rinkose praktiką, taip pat į normaliosios vertės sumažėjimą ir tai, jog kai kurių aptariamo produkto tipų normalioji vertė viršija kainas ES rinkoje, yra didelė tikimybė, jog atnaujintas eksportas būtų vykdomas dempingo kainomis. Todėl manoma, jog priemonių galiojimo pabaiga veikiausiai užtikrintų eksporto dempingo kaina atsinaujinimą. |
| --- | --- |

(32)

Požymiai, jog Indijos gamintojams Europos rinka yra strategiškai svarbi, taip pat dideli turimi pertekliniai gamybos pajėgumai padidina tikimybę, jog, pasibaigus priemonių galiojimui, jie atnaujintų stambaus masto eksportą į Bendriją. Atsižvelgiant į turimus duomenis apie Indijos eksportuotojų kainodaros trečiųjų šalių rinkose praktiką, taip pat į normaliosios vertės sumažėjimą ir tai, jog kai kurių aptariamo produkto tipų normalioji vertė viršija kainas ES rinkoje, yra didelė tikimybė, jog atnaujintas eksportas būtų vykdomas dempingo kainomis. Todėl manoma, jog priemonių galiojimo pabaiga veikiausiai užtikrintų eksporto dempingo kaina atsinaujinimą.

E.   BENDRIJOS PRAMONĖS APIBRĖŽIMAS IR ĖMINIŲ ATRANKA

| (33) | Dešimt Bendrijos gamintojų, kurių vardu Eurocord pateikė prašymą dėl priemonių galiojimo pabaigos peržiūros, bendradarbiavo su tyrėjais. Tyrimo metu paaiškėjo, jog vieno Bendrijos gamintojo pateikti duomenys buvo nepatikimi ir pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio 1 dalį ši bendrovė buvo pripažinta nebendradarbiaujančia. Vėliau šis Bendrijos gamintojas buvo išbrauktas iš Bendrijos pramonės apibrėžimo. Devynioms likusioms bendrovėms tenka 53 % Bendrijoje tiriamuoju laikotarpiu pagamintų sintetinio pluošto virvių, todėl pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalį ir 5 straipsnio 4 dalį jos formuoja Bendrijos pramonę. |
| --- | --- |

(33)

Dešimt Bendrijos gamintojų, kurių vardu Eurocord pateikė prašymą dėl priemonių galiojimo pabaigos peržiūros, bendradarbiavo su tyrėjais. Tyrimo metu paaiškėjo, jog vieno Bendrijos gamintojo pateikti duomenys buvo nepatikimi ir pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio 1 dalį ši bendrovė buvo pripažinta nebendradarbiaujančia. Vėliau šis Bendrijos gamintojas buvo išbrauktas iš Bendrijos pramonės apibrėžimo. Devynioms likusioms bendrovėms tenka 53 % Bendrijoje tiriamuoju laikotarpiu pagamintų sintetinio pluošto virvių, todėl pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalį ir 5 straipsnio 4 dalį jos formuoja Bendrijos pramonę.

| (34) | Atsižvelgdama į tai, kad yra daug Bendrijos gamintojų, palaikančių prašymą atlikti priemonių galiojimo pabaigos peržiūrą, ir į pagrindinio reglamento 17 straipsnį, Komisija nusprendė atlikti savo tyrimą, atrinkdama pavyzdinę Bendrijos gamintojų grupę. Pavyzdinė gamintojų grupė buvo suformuota pagal didžiausias reprezentacinės gamybos ir pardavimų apimtis, kurios gali būti pagrįstai ištirtos per turimą laikotarpį. |
| --- | --- |

(34)

Atsižvelgdama į tai, kad yra daug Bendrijos gamintojų, palaikančių prašymą atlikti priemonių galiojimo pabaigos peržiūrą, ir į pagrindinio reglamento 17 straipsnį, Komisija nusprendė atlikti savo tyrimą, atrinkdama pavyzdinę Bendrijos gamintojų grupę. Pavyzdinė gamintojų grupė buvo suformuota pagal didžiausias reprezentacinės gamybos ir pardavimų apimtis, kurios gali būti pagrįstai ištirtos per turimą laikotarpį.

| (35) | Kaip minėta 8 konstatuojamojoje dalyje, iš pradžių į pavyzdinę grupę pagal gamybos ir pardavimų apimtis, nurodytas po tyrimo pradžios, buvo atrinktos penkios bendrovės. Dėl 33 konstatuojamojoje dalyje paminėtų priežasčių vienas iš Bendrijos gamintojų, kuris nebuvo priskirtas Bendrijos pramonei, taip pat buvo išbrauktas iš pavyzdinės grupės. Likusioms keturioms atrinktoms bendrovėms tenka 66 % Bendrijos pramonės, kurią, kaip pažymėta 33 konstatuojamojoje dalyje, sudaro 9 skundą pateikusios bendrovės, gamybos ir 62 % pardavimų. Į galutinį įvertinimą buvo įtrauktos šios atrinktos bendrovės, visos iš kurių yra įsisteigusios Portugalijoje:






  — | Companhia Industrial de Cerdas Artificiais, SA – („Cerfil“), |
| --- | --- | --- |

(35)

Kaip minėta 8 konstatuojamojoje dalyje, iš pradžių į pavyzdinę grupę pagal gamybos ir pardavimų apimtis, nurodytas po tyrimo pradžios, buvo atrinktos penkios bendrovės. Dėl 33 konstatuojamojoje dalyje paminėtų priežasčių vienas iš Bendrijos gamintojų, kuris nebuvo priskirtas Bendrijos pramonei, taip pat buvo išbrauktas iš pavyzdinės grupės. Likusioms keturioms atrinktoms bendrovėms tenka 66 % Bendrijos pramonės, kurią, kaip pažymėta 33 konstatuojamojoje dalyje, sudaro 9 skundą pateikusios bendrovės, gamybos ir 62 % pardavimų. Į galutinį įvertinimą buvo įtrauktos šios atrinktos bendrovės, visos iš kurių yra įsisteigusios Portugalijoje:

—

Companhia Industrial de Cerdas Artificiais, SA – („Cerfil“),

| — | Companhia Industrial Têxtil, SA – („Cordex“), |
| --- | --- |

—

Companhia Industrial Têxtil, SA – („Cordex“),

| — | Companhia de Têxteis Sintéticos, SA – („Cotesi“), |
| --- | --- |

—

Companhia de Têxteis Sintéticos, SA – („Cotesi“),

| — | Cordoaria Oliveira, SA. |
| --- | --- |

—

Cordoaria Oliveira, SA.

| (36) | Ankstesniame tyrime pavyzdinė bendrovių grupė taip pat buvo nustatyta pagal gamybos ir pardavimų apimtis, ir į ją buvo įtrauktos aštuonios bendrovės. Išskyrus Cerfil, į ankstesnio tyrimo pavyzdinę bendrovių grupę pateko visos pirmiau minėtos bendrovės. |
| --- | --- |

(36)

Ankstesniame tyrime pavyzdinė bendrovių grupė taip pat buvo nustatyta pagal gamybos ir pardavimų apimtis, ir į ją buvo įtrauktos aštuonios bendrovės. Išskyrus Cerfil, į ankstesnio tyrimo pavyzdinę bendrovių grupę pateko visos pirmiau minėtos bendrovės.

F.   PADĖTIS BENDRIJOS RINKOJE

1.   Suvartojimas Bendrijos rinkoje

| (37) | Bendrijos sintetinio pluošto virvių suvartojimas buvo apskaičiuotas pagal Bendrijos pramonės ir kitų Bendrijos gamintojų šio produkto pardavimus Bendrijos rinkoje, priskaičiuojant importą iš Indijos ir kitų trečiųjų valstybių pagal Eurostato pateiktus duomenis. |
| --- | --- |

(37)

Bendrijos sintetinio pluošto virvių suvartojimas buvo apskaičiuotas pagal Bendrijos pramonės ir kitų Bendrijos gamintojų šio produkto pardavimus Bendrijos rinkoje, priskaičiuojant importą iš Indijos ir kitų trečiųjų valstybių pagal Eurostato pateiktus duomenis.

| (38) | Nuo 2000 m. iki tiriamojo laikotarpio Bendrijos suvartojimas sumažėjo 9,4 % nuo 39 825 tonų 2000 m. iki 36 093 tonų tiriamuoju laikotarpiu. Viena iš pagrindinių suvartojimo sumažėjimo priežasčių yra smukusi žvejybinių tinklų pramonės sintetinio pluošto virvių paklausa, kurią mažino apkarpytos Bendrijos žvejybos kvotos. Aptariamuoju laikotarpiu šios žvejybos kvotos buvo laipsniškai mažinamos (nuo maždaug 4,99 mln. tonų 2000 m. iki 4,12 mln. tonų 2003 m.), t. y. beveik 17,4 %. |
| --- | --- |

(38)

Nuo 2000 m. iki tiriamojo laikotarpio Bendrijos suvartojimas sumažėjo 9,4 % nuo 39 825 tonų 2000 m. iki 36 093 tonų tiriamuoju laikotarpiu. Viena iš pagrindinių suvartojimo sumažėjimo priežasčių yra smukusi žvejybinių tinklų pramonės sintetinio pluošto virvių paklausa, kurią mažino apkarpytos Bendrijos žvejybos kvotos. Aptariamuoju laikotarpiu šios žvejybos kvotos buvo laipsniškai mažinamos (nuo maždaug 4,99 mln. tonų 2000 m. iki 4,12 mln. tonų 2003 m.), t. y. beveik 17,4 %.

2.   Importas iš Indijos

| (39) | 1998 m. nustačius priemones, Indijos kilmės importas pastebimai sumažėjo ir aptariamuoju laikotarpiu buvo visiškai nereikšmingas, užimdamas rinkoje mažiau nei 0,1 %. |
| --- | --- |

(39)

1998 m. nustačius priemones, Indijos kilmės importas pastebimai sumažėjo ir aptariamuoju laikotarpiu buvo visiškai nereikšmingas, užimdamas rinkoje mažiau nei 0,1 %.

3.   Importas iš kitų trečiųjų šalių

| (40) | Aptariamuoju laikotarpiu importas iš kitų trečiųjų šalių padidėjo 44 % (t. y. nuo 8 280 tonų 2000 m. iki 11 893 tonų tiriamuoju laikotarpiu), o jo rinkos dalis išaugo nuo 20,8 % 2000 m. iki 33,0 % tiriamuoju laikotarpiu. Svarbiausių eksportuojančių valstybių tiriamuoju laikotarpiu sąraše minimos valstybės kandidatės Čekijos Respublika, Lenkija ir Vengrija, taip pat Kinijos Liaudies Respublika ir Tunisas. Vidutinės kainos iš minėtų valstybių aptariamuoju laikotarpiu sumažėjo nuo 3,3 euro iki 2,8 euro už kilogramą. |
| --- | --- |

(40)

Aptariamuoju laikotarpiu importas iš kitų trečiųjų šalių padidėjo 44 % (t. y. nuo 8 280 tonų 2000 m. iki 11 893 tonų tiriamuoju laikotarpiu), o jo rinkos dalis išaugo nuo 20,8 % 2000 m. iki 33,0 % tiriamuoju laikotarpiu. Svarbiausių eksportuojančių valstybių tiriamuoju laikotarpiu sąraše minimos valstybės kandidatės Čekijos Respublika, Lenkija ir Vengrija, taip pat Kinijos Liaudies Respublika ir Tunisas. Vidutinės kainos iš minėtų valstybių aptariamuoju laikotarpiu sumažėjo nuo 3,3 euro iki 2,8 euro už kilogramą.

4.   Ekonominė situacija Bendrijos pramonėje

| (41) | Pasibaigus pradiniam tyrimui, kelios skundą pateikusios bendrovės, pavyzdžiui, Ostend Stores (Belgija), Brindon Marine (Jungtinė Karalystė), Irish Ropes (Airija), Lima (Portugalija) ir Carlmark (Švedija), visiškai nutraukė veiklą. |
| --- | --- |

(41)

Pasibaigus pradiniam tyrimui, kelios skundą pateikusios bendrovės, pavyzdžiui, Ostend Stores (Belgija), Brindon Marine (Jungtinė Karalystė), Irish Ropes (Airija), Lima (Portugalija) ir Carlmark (Švedija), visiškai nutraukė veiklą.

| (42) | Tyrimo metu atrinktų pavyzdinių bendrovių atžvilgiu buvo įvertinti visi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje nurodyti žalos požymiai. Be to, kai kurie žalos požymiai (t. y. gamyba, pardavimai, rinkos dalys, darbuotojų skaičius ir našumas) taip pat buvo įvertinti visos Bendrijos pramonės atžvilgiu, ne tik atrinktų keturių pavyzdinių bendrovių atžvilgiu. |
| --- | --- |

(42)

Tyrimo metu atrinktų pavyzdinių bendrovių atžvilgiu buvo įvertinti visi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje nurodyti žalos požymiai. Be to, kai kurie žalos požymiai (t. y. gamyba, pardavimai, rinkos dalys, darbuotojų skaičius ir našumas) taip pat buvo įvertinti visos Bendrijos pramonės atžvilgiu, ne tik atrinktų keturių pavyzdinių bendrovių atžvilgiu.

| (43) | Mažėjant Bendrijos suvartojimui, Bendrijos pramonės pardavimai Bendrijos rinkoje aptariamuoju laikotarpiu sumažėjo, tačiau šis smukimas buvo mažesnis už suvartojimo kritimą. Bendrijos suvartojimas sumažėjo 9,4 %, tuo tarpu Bendrijos pramonės pardavimai smuko nuo 16 587 tonų 2000 m. iki 15 457 tonų tiriamuoju laikotarpiu, t. y. 6,8 %. |
| --- | --- |

(43)

Mažėjant Bendrijos suvartojimui, Bendrijos pramonės pardavimai Bendrijos rinkoje aptariamuoju laikotarpiu sumažėjo, tačiau šis smukimas buvo mažesnis už suvartojimo kritimą. Bendrijos suvartojimas sumažėjo 9,4 %, tuo tarpu Bendrijos pramonės pardavimai smuko nuo 16 587 tonų 2000 m. iki 15 457 tonų tiriamuoju laikotarpiu, t. y. 6,8 %.

| (44) | Bendrijos pramonės panašaus produkto gamyba aptariamuoju laikotarpiu sumažėjo 3,9 % (nuo 18 782 tonų 2000 m. iki 18 053 tonų tiriamuoju laikotarpiu). |
| --- | --- |

(44)

Bendrijos pramonės panašaus produkto gamyba aptariamuoju laikotarpiu sumažėjo 3,9 % (nuo 18 782 tonų 2000 m. iki 18 053 tonų tiriamuoju laikotarpiu).

| (45) | Atsižvelgiant į tai, jog vartojimo Bendrijoje sumažėjimas nuo 2000 m. iki tiriamojo laikotarpio buvo didesnis už Bendrijos pramonės pardavimų sumažėjimą, Bendrijos pramonės rinkos dalis ūgtelėjo (nuo 41,6 % 2000 m. iki 42,8 % tiriamuoju laikotarpiu). |
| --- | --- |

(45)

Atsižvelgiant į tai, jog vartojimo Bendrijoje sumažėjimas nuo 2000 m. iki tiriamojo laikotarpio buvo didesnis už Bendrijos pramonės pardavimų sumažėjimą, Bendrijos pramonės rinkos dalis ūgtelėjo (nuo 41,6 % 2000 m. iki 42,8 % tiriamuoju laikotarpiu).

| (46) | Aptariamuoju laikotarpiu darbuotojų skaičius Bendrijos pramonėje sumažėjo (nuo 1 076 darbuotojų 2000 m. iki 992 asmenų tiriamuoju laikotarpiu). Tačiau našumas, t. y. gamybos dalis vienam darbuotojui per metus, šiuo laikotarpiu padidėjo (nuo 17 454 kg iki 18 194 kg). |
| --- | --- |

(46)

Aptariamuoju laikotarpiu darbuotojų skaičius Bendrijos pramonėje sumažėjo (nuo 1 076 darbuotojų 2000 m. iki 992 asmenų tiriamuoju laikotarpiu). Tačiau našumas, t. y. gamybos dalis vienam darbuotojui per metus, šiuo laikotarpiu padidėjo (nuo 17 454 kg iki 18 194 kg).

a)   Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų panaudojimas

| (47) | Gamybos pajėgumai aptariamuoju laikotarpiu nepakito, tačiau atrinktų bendrovių gamybos apimtys sumažėjo 1,7 % nuo (12 136 tonų 2000 m. iki 11 928 tonų tiriamuoju laikotarpiu), o pajėgumų panaudojimas smuko (nuo 87 % 2000 m. iki 85 % tiriamuoju laikotarpiu). |
| --- | --- |

(47)

Gamybos pajėgumai aptariamuoju laikotarpiu nepakito, tačiau atrinktų bendrovių gamybos apimtys sumažėjo 1,7 % nuo (12 136 tonų 2000 m. iki 11 928 tonų tiriamuoju laikotarpiu), o pajėgumų panaudojimas smuko (nuo 87 % 2000 m. iki 85 % tiriamuoju laikotarpiu).

b)   Atsargos

| (48) | Paprastai sintetinio pluošto virvių gamintojų atsargos nesiekia 10 % gamybos, nes didžioji dalis produktų pagaminama pagal paklausą. Tačiau aptariamuoju laikotarpiu vidutinių atsargų kitimo tendencija buvo neigiama, atsargoms padidėjus 18 % nuo 853 tonų 2000 m. iki 1 007 tonų tiriamuoju laikotarpiu. |
| --- | --- |

(48)

Paprastai sintetinio pluošto virvių gamintojų atsargos nesiekia 10 % gamybos, nes didžioji dalis produktų pagaminama pagal paklausą. Tačiau aptariamuoju laikotarpiu vidutinių atsargų kitimo tendencija buvo neigiama, atsargoms padidėjus 18 % nuo 853 tonų 2000 m. iki 1 007 tonų tiriamuoju laikotarpiu.

c)   Pardavimai ir rinkos dalis

| (49) | Pardavimai sumažėjo 7,5 % nuo 10 484 tonų 2000 m. iki 9 699 tonų tiriamuoju laikotarpiu. Tačiau atrinktų bendrovių, kaip ir visos Bendrijos pramonės, rinkos dalis ūgtelėjo nuo 26,3 % 2000 m. iki 26,9 % tiriamuoju laikotarpiu. |
| --- | --- |

(49)

Pardavimai sumažėjo 7,5 % nuo 10 484 tonų 2000 m. iki 9 699 tonų tiriamuoju laikotarpiu. Tačiau atrinktų bendrovių, kaip ir visos Bendrijos pramonės, rinkos dalis ūgtelėjo nuo 26,3 % 2000 m. iki 26,9 % tiriamuoju laikotarpiu.

d)   Pardavimo kainos, Bendrijos kainoms ir pelningumui įtakos turintys veiksniai

| (50) | Vidutinės Bendrijoje parduoto panašaus produkto kainos aptariamuoju laikotarpiu nepakito ir siekė 2,2 euro už kilogramą. Nepaisant stabilaus kainų lygio, dėl padidėjusių vidutinių kaštų ikimokestinio pelno marža krito nuo 9,8 % apyvartos 2000 m. iki 0,7 % tiriamuoju laikotarpiu. |
| --- | --- |

(50)

Vidutinės Bendrijoje parduoto panašaus produkto kainos aptariamuoju laikotarpiu nepakito ir siekė 2,2 euro už kilogramą. Nepaisant stabilaus kainų lygio, dėl padidėjusių vidutinių kaštų ikimokestinio pelno marža krito nuo 9,8 % apyvartos 2000 m. iki 0,7 % tiriamuoju laikotarpiu.

| (51) | Kainų sąstingį nulėmė silpstanti paklausa, taip pat tai, jog gamintojai dėl konkurencijos neturėjo galimybių didinti kainas iki lygio, kuris buvo taikomas prieš priemonių įvedimą 1998 m., kai buvo nustatytas žalingas importas dempingo kainomis iš Indijos. |
| --- | --- |

(51)

Kainų sąstingį nulėmė silpstanti paklausa, taip pat tai, jog gamintojai dėl konkurencijos neturėjo galimybių didinti kainas iki lygio, kuris buvo taikomas prieš priemonių įvedimą 1998 m., kai buvo nustatytas žalingas importas dempingo kainomis iš Indijos.

e)   Investicijos ir gebėjimas didinti būtinąjį kapitalą

| (52) | Nepaisant neigiamų minėtų žalos rodiklių pokyčių, investicijos padidėjo nuo 809 432 eurų 2000 m. iki 1 768 029 eurų tiriamuoju laikotarpiu, t. y. 118,4 %. Atrinktos bendrovės neminėjo jokių sunkumų, su kuriais susidūrė ieškodamos naujo kapitalo. |
| --- | --- |

(52)

Nepaisant neigiamų minėtų žalos rodiklių pokyčių, investicijos padidėjo nuo 809 432 eurų 2000 m. iki 1 768 029 eurų tiriamuoju laikotarpiu, t. y. 118,4 %. Atrinktos bendrovės neminėjo jokių sunkumų, su kuriais susidūrė ieškodamos naujo kapitalo.

f)   Investicijų grąža

| (53) | Pagal neigiamą pelningumo tendenciją investicijų grąža krito nuo 12 % 2000 m. iki 3 % tiriamuoju laikotarpiu. |
| --- | --- |

(53)

Pagal neigiamą pelningumo tendenciją investicijų grąža krito nuo 12 % 2000 m. iki 3 % tiriamuoju laikotarpiu.

g)   Piniginiai srautai

| (54) | Šiai pramonei yra būdingas jos kapitalo intensyvumas ir atitinkamos didelės nusidėvėjimo sumos, kas turi tiesioginės įtakos piniginiams srautams. Aptariamuoju laikotarpiu piniginiai srautai buvo teigiami, nors ir sumažėjo nuo 4,66 mln. eurų 2000 m. iki 2,23 mln. eurų tiriamuoju laikotarpiu. |
| --- | --- |

(54)

Šiai pramonei yra būdingas jos kapitalo intensyvumas ir atitinkamos didelės nusidėvėjimo sumos, kas turi tiesioginės įtakos piniginiams srautams. Aptariamuoju laikotarpiu piniginiai srautai buvo teigiami, nors ir sumažėjo nuo 4,66 mln. eurų 2000 m. iki 2,23 mln. eurų tiriamuoju laikotarpiu.

h)   Darbuotojų skaičius, našumas ir darbo kaštai

| (55) | Kaip parodė visos Bendrijos pramonės analizė, įdarbinimo situacija pablogėjo ir keturiose atrinktose bendrovėse. Darbuotojų skaičius sumažėjo 7,1 % (nuo 747 darbuotojų 2000 m. iki 694 tiriamuoju laikotarpiu). Tačiau našumas vienam darbuotojui aptariamuoju laikotarpiu padidėjo 5,8 %. Našumo padidėjimą užtikrino investicijos į pažangias virvių gamybos stakles aptariamuoju laikotarpiu. |
| --- | --- |

(55)

Kaip parodė visos Bendrijos pramonės analizė, įdarbinimo situacija pablogėjo ir keturiose atrinktose bendrovėse. Darbuotojų skaičius sumažėjo 7,1 % (nuo 747 darbuotojų 2000 m. iki 694 tiriamuoju laikotarpiu). Tačiau našumas vienam darbuotojui aptariamuoju laikotarpiu padidėjo 5,8 %. Našumo padidėjimą užtikrino investicijos į pažangias virvių gamybos stakles aptariamuoju laikotarpiu.

| (56) | Nors darbuotojų skaičius atrinktose bendrovėse nuo 2000 m. iki tiriamojo laikotarpio sumažėjo, bendri darbo jėgos kaštai padidėjo nuo 4,49 mln. eurų iki 4,84 mln. eurų, t. y. 7,8 %. |
| --- | --- |

(56)

Nors darbuotojų skaičius atrinktose bendrovėse nuo 2000 m. iki tiriamojo laikotarpio sumažėjo, bendri darbo jėgos kaštai padidėjo nuo 4,49 mln. eurų iki 4,84 mln. eurų, t. y. 7,8 %.

| (57) | Aptariamo produkto importas iš Indijos tiriamuoju laikotarpiu buvo nereikšmingas, todėl dempingo marža negali būti nustatyta. |
| --- | --- |

(57)

Aptariamo produkto importas iš Indijos tiriamuoju laikotarpiu buvo nereikšmingas, todėl dempingo marža negali būti nustatyta.

| (58) | Komisija išnagrinėjo, ar Bendrijos pramonė vis dar atsigauna po ankstesnio dempingo poveikio. Nustatyta, jog, atsižvelgiant į įvairius su visa Bendrijos pramone ir su atrinktais Bendrijos gamintojais susijusius įvertintus neigiamus ekonominius rodiklius, yra tikėtina, jog situacija Bendrijos pramonėje šiek tiek pagerėjo, tačiau po ankstesnio dempingo žalingų poveikių dar galutinai neatsigavo. |
| --- | --- |

(58)

Komisija išnagrinėjo, ar Bendrijos pramonė vis dar atsigauna po ankstesnio dempingo poveikio. Nustatyta, jog, atsižvelgiant į įvairius su visa Bendrijos pramone ir su atrinktais Bendrijos gamintojais susijusius įvertintus neigiamus ekonominius rodiklius, yra tikėtina, jog situacija Bendrijos pramonėje šiek tiek pagerėjo, tačiau po ankstesnio dempingo žalingų poveikių dar galutinai neatsigavo.

| (59) | Nepaisant veiksmingų antidempingo muitų Indijos importui nustatymo, Bendrijos pramonės padėtis vis dar yra pažeidžiama, nors kai kurie rodikliai, palyginti su pradiniais galutiniais įvertinimais (pvz., pelningumas), pastebimai pagerėjo, o keli kiti taip pat sustiprėjo (pavyzdžiui, rinkos dalis, investicijos ir darbo našumas). |
| --- | --- |

(59)

Nepaisant veiksmingų antidempingo muitų Indijos importui nustatymo, Bendrijos pramonės padėtis vis dar yra pažeidžiama, nors kai kurie rodikliai, palyginti su pradiniais galutiniais įvertinimais (pvz., pelningumas), pastebimai pagerėjo, o keli kiti taip pat sustiprėjo (pavyzdžiui, rinkos dalis, investicijos ir darbo našumas).

| (60) | Išskyrus padidėjusias rinkos dalis ir investicijas, taip pat gamybos pajėgumus, vidutines kainas ir sugebėjimus gauti naują kapitalą, kurie nepakito, visi kiti žalos rodikliai rodo pablogėjimą. Šie tiek visai Bendrijos pramonei, tiek atrinktoms bendrovėms išnagrinėti veiksniai kinta pagal panašias tendencijas. |
| --- | --- |

(60)

Išskyrus padidėjusias rinkos dalis ir investicijas, taip pat gamybos pajėgumus, vidutines kainas ir sugebėjimus gauti naują kapitalą, kurie nepakito, visi kiti žalos rodikliai rodo pablogėjimą. Šie tiek visai Bendrijos pramonei, tiek atrinktoms bendrovėms išnagrinėti veiksniai kinta pagal panašias tendencijas.

| (61) | Atsižvelgiant į galiojančius veiksmingus muitus, neigiamų pirmiau nurodytų pramonės pokyčių negalima sieti su importu iš Indijos. Prasta finansinė situacija Bendrijos pramonėje gali būti susieta su: i) paklausos sumažėjimu, kurį iš esmės nulėmė Europos žvejybinio laivyno sumažinimas ir žvejybos kvotų apkarpymas; ii) pastebimu importo iš kitų nei Indija šalių (daugiausia valstybių kandidačių) ir jų rinkos dalių padidėjimu, nulėmusių atitinkamą Bendrijos pramonės pardavimų sumažėjimą; iii) kainomis, kurios dėl stiprios konkurencijos rinkoje ir augančio kitų nei Indija valstybių importo taip ir nepasiekė prieš nustatytą dempingą buvusio lygio; ir iv) viso ūkio smukimu nuo 2001 m. |
| --- | --- |

(61)

Atsižvelgiant į galiojančius veiksmingus muitus, neigiamų pirmiau nurodytų pramonės pokyčių negalima sieti su importu iš Indijos. Prasta finansinė situacija Bendrijos pramonėje gali būti susieta su: i) paklausos sumažėjimu, kurį iš esmės nulėmė Europos žvejybinio laivyno sumažinimas ir žvejybos kvotų apkarpymas; ii) pastebimu importo iš kitų nei Indija šalių (daugiausia valstybių kandidačių) ir jų rinkos dalių padidėjimu, nulėmusių atitinkamą Bendrijos pramonės pardavimų sumažėjimą; iii) kainomis, kurios dėl stiprios konkurencijos rinkoje ir augančio kitų nei Indija valstybių importo taip ir nepasiekė prieš nustatytą dempingą buvusio lygio; ir iv) viso ūkio smukimu nuo 2001 m.

| (62) | Antra vertus, nustatyta, jog Bendrijos pramonės pelningumo kitimo tendencijos aptariamuoju pradinio tyrimo laikotarpiu (t. y. nuo 1993 m. sausio iki 1997 m. gegužės) buvo mažiau palankios nei šioje peržiūroje apsvarstytu laikotarpiu. Tai parodo, jog nustačius muitus situacija Bendrijos pramonėje sąlyginai pagerėjo. |
| --- | --- |

(62)

Antra vertus, nustatyta, jog Bendrijos pramonės pelningumo kitimo tendencijos aptariamuoju pradinio tyrimo laikotarpiu (t. y. nuo 1993 m. sausio iki 1997 m. gegužės) buvo mažiau palankios nei šioje peržiūroje apsvarstytu laikotarpiu. Tai parodo, jog nustačius muitus situacija Bendrijos pramonėje sąlyginai pagerėjo.

| (63) | Vienas iš svarbių bendrą Bendrijos pramonės gyvybingumą nulemiančių elementų yra investicijos, kurios aptariamuoju laikotarpiu padidėjo daugiau kaip dvigubai, parodydamos, jog pramonė vis dar laiko save gyvybinga. Be to, padidėjęs Bendrijos pramonės darbo našumas ir rinkos dalis parodo, jog, nepaisant aršios konkurencijos su kitomis trečiosiomis šalimis, Bendrijos pramonė pajėgė ne tik išsaugoti, bet ir šiek tiek sustiprinti savo pozicijas Bendrijos rinkoje. |
| --- | --- |

(63)

Vienas iš svarbių bendrą Bendrijos pramonės gyvybingumą nulemiančių elementų yra investicijos, kurios aptariamuoju laikotarpiu padidėjo daugiau kaip dvigubai, parodydamos, jog pramonė vis dar laiko save gyvybinga. Be to, padidėjęs Bendrijos pramonės darbo našumas ir rinkos dalis parodo, jog, nepaisant aršios konkurencijos su kitomis trečiosiomis šalimis, Bendrijos pramonė pajėgė ne tik išsaugoti, bet ir šiek tiek sustiprinti savo pozicijas Bendrijos rinkoje.

G.   ŽALOS PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ

| (64) | Vertinant galimą galiojančių priemonių galiojimo pabaigos poveikį situacijai Bendrijos pramonėje, buvo atsižvelgta į daugybę veiksnių, nurodytų 31 ir 32 konstatuojamosiose dalyje. |
| --- | --- |

(64)

Vertinant galimą galiojančių priemonių galiojimo pabaigos poveikį situacijai Bendrijos pramonėje, buvo atsižvelgta į daugybę veiksnių, nurodytų 31 ir 32 konstatuojamosiose dalyje.

| (65) | Kaip jau buvo minėta, pasibaigus antidempingo priemonių galiojimui, aptariamo produkto importas iš Indijos dempingo kaina būtų atnaujintas. Nustatyti aiškūs požymiai, jog pasibaigus antidempingo priemonių galiojimui importo į Bendriją dempingo kaina apimtys pastebimai padidėtų dėl milžiniškų perteklinių Indijos gamintojų gamybos pajėgumų. 27 konstatuojamojoje dalyje paaiškinta, jog Indijos eksportuojančių gamintojų atsarginiai pajėgumai siekia apie 70 000 tonų, t. y. beveik dvigubai viršija Bendrijos rinką tiriamuoju laikotarpiu (36 093 tonų). |
| --- | --- |

(65)

Kaip jau buvo minėta, pasibaigus antidempingo priemonių galiojimui, aptariamo produkto importas iš Indijos dempingo kaina būtų atnaujintas. Nustatyti aiškūs požymiai, jog pasibaigus antidempingo priemonių galiojimui importo į Bendriją dempingo kaina apimtys pastebimai padidėtų dėl milžiniškų perteklinių Indijos gamintojų gamybos pajėgumų. 27 konstatuojamojoje dalyje paaiškinta, jog Indijos eksportuojančių gamintojų atsarginiai pajėgumai siekia apie 70 000 tonų, t. y. beveik dvigubai viršija Bendrijos rinką tiriamuoju laikotarpiu (36 093 tonų).

| (66) | Indijos eksportuotojų eksporto į trečiąsias šalis (JAV ir Norvegiją), kaip manoma, dempingo kainų analizė rodo, jog Indijos eksporto į Bendriją, jei jis bus atnaujintas, kaina sumažins Bendrijos pramonės kainas. Pagal oficialius JAV ir Norvegijos prekybos statistinius duomenis, vidutinė svertinė aptariamo produkto eksporto kaina į JAV ir Norvegiją siekė atitinkamai 1,73 euro ir 1,7 euro už kilogramą. Šios vidutinės kainos sumažintų vidutinę Bendrijos pramonės panašaus produkto kainą atitinkamai 21 % ir 22 %. |
| --- | --- |

(66)

Indijos eksportuotojų eksporto į trečiąsias šalis (JAV ir Norvegiją), kaip manoma, dempingo kainų analizė rodo, jog Indijos eksporto į Bendriją, jei jis bus atnaujintas, kaina sumažins Bendrijos pramonės kainas. Pagal oficialius JAV ir Norvegijos prekybos statistinius duomenis, vidutinė svertinė aptariamo produkto eksporto kaina į JAV ir Norvegiją siekė atitinkamai 1,73 euro ir 1,7 euro už kilogramą. Šios vidutinės kainos sumažintų vidutinę Bendrijos pramonės panašaus produkto kainą atitinkamai 21 % ir 22 %.

| (67) | Bendrijos pramonės padėtis vis dar yra sudėtinga. Po svarstomų priemonių nustatymo pramonės pelningumas pastebimai pagerėjo, tačiau dėl 51 konstatuojamojoje dalyje nurodytų priežasčių vėliau vėl pablogėjo. |
| --- | --- |

(67)

Bendrijos pramonės padėtis vis dar yra sudėtinga. Po svarstomų priemonių nustatymo pramonės pelningumas pastebimai pagerėjo, tačiau dėl 51 konstatuojamojoje dalyje nurodytų priežasčių vėliau vėl pablogėjo.

| (68) | Atsižvelgiant į pirmiau minėtus argumentus, manoma, jog, nepratęsus priemonių galiojimo, yra tikėtinas žalos, kurią sukeltų atnaujintas aptariamo produkto importas iš Indijos, pasikartojimas. |
| --- | --- |

(68)

Atsižvelgiant į pirmiau minėtus argumentus, manoma, jog, nepratęsus priemonių galiojimo, yra tikėtinas žalos, kurią sukeltų atnaujintas aptariamo produkto importas iš Indijos, pasikartojimas.

H.   BENDRIJOS INTERESAI

1.   Preliminarūs pastebėjimai

| (69) | Pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnį buvo įvertinta, ar galiojančių antidempingo priemonių pratęsimas atitiktų visos Bendrijos interesus. Analizė pagrįsta visų susijusių interesų, t. y. Bendrijos pramonės, kitų Bendrijos gamintojų, importuotojų ir (arba) prekybininkų, vartotojų ir aptariamo produkto žaliavų tiekėjų interesų nagrinėjimu. |
| --- | --- |

(69)

Pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnį buvo įvertinta, ar galiojančių antidempingo priemonių pratęsimas atitiktų visos Bendrijos interesus. Analizė pagrįsta visų susijusių interesų, t. y. Bendrijos pramonės, kitų Bendrijos gamintojų, importuotojų ir (arba) prekybininkų, vartotojų ir aptariamo produkto žaliavų tiekėjų interesų nagrinėjimu.

| (70) | Ankstesniame tyrime buvo nustatyta, jog priemonių nustatymas neprieštarauja Bendrijos interesams. Todėl šios peržiūros metu galima vertinti, ar priemonių nustatymas turėjo neigiamos įtakos Bendrijos interesams. |
| --- | --- |

(70)

Ankstesniame tyrime buvo nustatyta, jog priemonių nustatymas neprieštarauja Bendrijos interesams. Todėl šios peržiūros metu galima vertinti, ar priemonių nustatymas turėjo neigiamos įtakos Bendrijos interesams.

| (71) | Šiuo pagrindu įvertinta ar, nepaisant žalingo dempingo atsinaujinimo tikimybės pasibaigus priemonių galiojimui, egzistuoja kokios nors priežastys, kurios parodytų, jog šiuo atveju priemonių galiojimo pratęsimas neatitiktų Bendrijos interesų. |
| --- | --- |

(71)

Šiuo pagrindu įvertinta ar, nepaisant žalingo dempingo atsinaujinimo tikimybės pasibaigus priemonių galiojimui, egzistuoja kokios nors priežastys, kurios parodytų, jog šiuo atveju priemonių galiojimo pratęsimas neatitiktų Bendrijos interesų.

2.   Bendrijos pramonės interesai

| (72) | Nepaisant neigiamų Bendrijos pramonės finansinės situacijos pokyčių aptariamuoju laikotarpiu, pramonė struktūriškai yra gyvybinga, nes sugebėjo išsaugoti gana reikšmingą rinkos dalį. Be to, Bendrijos pramonė pati laiko save gyvybinga ir tai parodo staigus investicijų padidėjimas aptariamuoju laikotarpiu. Atsižvelgiant į 59–61 konstatuojamosiose dalyse pateiktas išvadas dėl situacijos Bendrijos pramonėje, ypač į itin nedidelį pramonės pelningumo lygį, taip pat atsižvelgiant į G skyriuje pateiktus argumentus, manoma, jog, nepratęsus priemonių galiojimo, Bendrijos pramonės finansinė situacija veikiausiai pablogėtų. Atsižvelgiant į numanomus aptariamo produkto importo iš Indijos apimtis ir kainas, pasibaigus priemonių galiojimui, Bendrijos pramonė susidurtų su dar didesne rizika, dėl kurios smuktų jos rinkos dalys, mažėtų kainos, o pelningumo pokyčiai smuktų iki neigiamo lygio, nustatyto pradinio tyrimo aptariamuoju laikotarpiu. Taigi, manoma, jog galiojančių priemonių pratęsimas neprieštarautų Bendrijos pramonės interesams. |
| --- | --- |

(72)

Nepaisant neigiamų Bendrijos pramonės finansinės situacijos pokyčių aptariamuoju laikotarpiu, pramonė struktūriškai yra gyvybinga, nes sugebėjo išsaugoti gana reikšmingą rinkos dalį. Be to, Bendrijos pramonė pati laiko save gyvybinga ir tai parodo staigus investicijų padidėjimas aptariamuoju laikotarpiu. Atsižvelgiant į 59–61 konstatuojamosiose dalyse pateiktas išvadas dėl situacijos Bendrijos pramonėje, ypač į itin nedidelį pramonės pelningumo lygį, taip pat atsižvelgiant į G skyriuje pateiktus argumentus, manoma, jog, nepratęsus priemonių galiojimo, Bendrijos pramonės finansinė situacija veikiausiai pablogėtų. Atsižvelgiant į numanomus aptariamo produkto importo iš Indijos apimtis ir kainas, pasibaigus priemonių galiojimui, Bendrijos pramonė susidurtų su dar didesne rizika, dėl kurios smuktų jos rinkos dalys, mažėtų kainos, o pelningumo pokyčiai smuktų iki neigiamo lygio, nustatyto pradinio tyrimo aptariamuoju laikotarpiu. Taigi, manoma, jog galiojančių priemonių pratęsimas neprieštarautų Bendrijos pramonės interesams.

3.   Kitų gamintojų interesai

| (73) | Komisija prašė 11 prie skundo neprisijungusių Bendrijos gamintojų pateikti informaciją. Atsakymai į klausimyne pateiktus klausimus pristatyti nebuvo. |
| --- | --- |

(73)

Komisija prašė 11 prie skundo neprisijungusių Bendrijos gamintojų pateikti informaciją. Atsakymai į klausimyne pateiktus klausimus pristatyti nebuvo.

| (74) | Atsižvelgiant į tikėtinus aptariamo produkto kiekius, kurie bus eksportuojami iš Indijos į Bendriją, pasibaigus priemonių galiojimui, ir į šio produkto kainas, prie skundo neprisijungusių panašaus produkto gamintojų rinkos dalis ir ekonominė situacija taip pat pablogėtų. |
| --- | --- |

(74)

Atsižvelgiant į tikėtinus aptariamo produkto kiekius, kurie bus eksportuojami iš Indijos į Bendriją, pasibaigus priemonių galiojimui, ir į šio produkto kainas, prie skundo neprisijungusių panašaus produkto gamintojų rinkos dalis ir ekonominė situacija taip pat pablogėtų.

| (75) | Atsižvelgiant į šias aplinkybes, taip pat į tai, jog nebuvo nustatyta jokių nepalankių požymių, manoma, jog priemonių galiojimo pratęsimas neturės neigiamos įtakos prie skundo neprisijungusiems Bendrijos gamintojams. |
| --- | --- |

(75)

Atsižvelgiant į šias aplinkybes, taip pat į tai, jog nebuvo nustatyta jokių nepalankių požymių, manoma, jog priemonių galiojimo pratęsimas neturės neigiamos įtakos prie skundo neprisijungusiems Bendrijos gamintojams.

4.   Nesusijusių importuotojų ir (arba) prekybininkų ir žaliavų tiekėjų interesai

| (76) | Komisija išsiuntė klausimynus šešiems nesusijusiems importuotojams ir (arba) prekybininkams ir 11 žaliavų tiekėjų. |
| --- | --- |

(76)

Komisija išsiuntė klausimynus šešiems nesusijusiems importuotojams ir (arba) prekybininkams ir 11 žaliavų tiekėjų.

| (77) | Argumentų prieš muitų galiojimo pratęsimą pateikė tiktai vienas iš šešių nesusijusių importuotojų ir (arba) prekybininkų, kurio aptariamo produkto įsigijimai tiriamuoju laikotarpiu sudarė 0,07 % Bendrijos vartojimo. Tačiau ši bendrovė nepateikė jokios informacijos ar įrodymų, susijusių su galiojančių priemonių nustatymo poveikiu šios bendrovės verslui, be to, bendrovė nepajėgė tinkamai įvertinti masto, kuriuo muitų galiojimo pratęsimas pakenktų jo kaip importuotojo padėčiai. Kiti penki nesusiję importuotojai komentarų ar informacijos nepateikė. |
| --- | --- |

(77)

Argumentų prieš muitų galiojimo pratęsimą pateikė tiktai vienas iš šešių nesusijusių importuotojų ir (arba) prekybininkų, kurio aptariamo produkto įsigijimai tiriamuoju laikotarpiu sudarė 0,07 % Bendrijos vartojimo. Tačiau ši bendrovė nepateikė jokios informacijos ar įrodymų, susijusių su galiojančių priemonių nustatymo poveikiu šios bendrovės verslui, be to, bendrovė nepajėgė tinkamai įvertinti masto, kuriuo muitų galiojimo pratęsimas pakenktų jo kaip importuotojo padėčiai. Kiti penki nesusiję importuotojai komentarų ar informacijos nepateikė.

| (78) | Kita vertus, vienas žaliavų tiekėjas pritarė priemonių galiojimo pratęsimui. |
| --- | --- |

(78)

Kita vertus, vienas žaliavų tiekėjas pritarė priemonių galiojimo pratęsimui.

| (79) | Atsižvelgiant į šias aplinkybes, manoma, jog priemonių galiojimo pratęsimas neturės neigiamos įtakos nesusijusiems importuotojams ir (arba) prekybininkams ir žaliavų tiekėjams. |
| --- | --- |

(79)

Atsižvelgiant į šias aplinkybes, manoma, jog priemonių galiojimo pratęsimas neturės neigiamos įtakos nesusijusiems importuotojams ir (arba) prekybininkams ir žaliavų tiekėjams.

5.   Vartotojų interesai

| (80) | Komisija išsiuntė klausimynus 23 aptariamo produkto vartotojams, kurių dauguma yra žvejybos ir laivybos pramonių atstovai. Užbaigto klausimyno su atsakymais nepateikė nė vienas vartotojas. Vienas vartotojas paprieštaravo priemonių galiojimo pratęsimui, tačiau savo pozicijos nepagrindė. |
| --- | --- |

(80)

Komisija išsiuntė klausimynus 23 aptariamo produkto vartotojams, kurių dauguma yra žvejybos ir laivybos pramonių atstovai. Užbaigto klausimyno su atsakymais nepateikė nė vienas vartotojas. Vienas vartotojas paprieštaravo priemonių galiojimo pratęsimui, tačiau savo pozicijos nepagrindė.

| (81) | Vartotojams praktiškai nebendradarbiaujant su Komisija, taip pat atsižvelgiant į tai, jog muitų poveikis, palyginti su pagrindiniais vartotojų pramonės kaštais (t. y. laivų nusidėvėjimas, kuras, draudimas, darbas ir priežiūra) yra nereikšmingas, manoma, jog priemonių galiojimo pratęsimas tokiems vartotojams neigiamos įtakos neturės. |
| --- | --- |

(81)

Vartotojams praktiškai nebendradarbiaujant su Komisija, taip pat atsižvelgiant į tai, jog muitų poveikis, palyginti su pagrindiniais vartotojų pramonės kaštais (t. y. laivų nusidėvėjimas, kuras, draudimas, darbas ir priežiūra) yra nereikšmingas, manoma, jog priemonių galiojimo pratęsimas tokiems vartotojams neigiamos įtakos neturės.

6.   Išvada

| (82) | Tikimasi, jog priemonių galiojimo pratęsimas padės Bendrijos pramonei padidinti pelningumą ir atitinkamai sustiprinti konkurencines sąlygas Bendrijos rinkoje, mažinant tolesnio įmonių uždarymo ir įdarbinimo sumažėjimo riziką. Taip pat manoma, jog priemonių galiojimo pratęsimas padės Bendrijos gamintojams visiškai išnaudoti ankstesnių metų investicijų potencialą ir taikant pažangesnes technologijas kurti ir plėtoti naujus produktus naujiems ir specializuotiems pritaikymams. |
| --- | --- |

(82)

Tikimasi, jog priemonių galiojimo pratęsimas padės Bendrijos pramonei padidinti pelningumą ir atitinkamai sustiprinti konkurencines sąlygas Bendrijos rinkoje, mažinant tolesnio įmonių uždarymo ir įdarbinimo sumažėjimo riziką. Taip pat manoma, jog priemonių galiojimo pratęsimas padės Bendrijos gamintojams visiškai išnaudoti ankstesnių metų investicijų potencialą ir taikant pažangesnes technologijas kurti ir plėtoti naujus produktus naujiems ir specializuotiems pritaikymams.

| (83) | Atsižvelgiant į minėtas išvadas dėl priemonių pratęsimo poveikio skirtingiems Bendrijos rinkos dalyviams, daroma išvada, jog priemonių pratęsimas neprieštarauja Bendrijos interesams. |
| --- | --- |

(83)

Atsižvelgiant į minėtas išvadas dėl priemonių pratęsimo poveikio skirtingiems Bendrijos rinkos dalyviams, daroma išvada, jog priemonių pratęsimas neprieštarauja Bendrijos interesams.

I.   ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS

| (84) | Visos susijusios šalys buvo informuotos apie esminius faktus ir nuomones, kurių pagrindu ketinama rekomenduoti išsaugoti galiojančias priemones jų dabartine forma. Šioms šalims taip pat buvo nustatytas laikotarpis pateikti savo nuomonę dėl šių priemonių, tačiau nė viena iš jų nepateikė nuomonių, kurios pateisintų minėtų išvadų pakeitimą. |
| --- | --- |

(84)

Visos susijusios šalys buvo informuotos apie esminius faktus ir nuomones, kurių pagrindu ketinama rekomenduoti išsaugoti galiojančias priemones jų dabartine forma. Šioms šalims taip pat buvo nustatytas laikotarpis pateikti savo nuomonę dėl šių priemonių, tačiau nė viena iš jų nepateikė nuomonių, kurios pateisintų minėtų išvadų pakeitimą.

| (85) | Atsižvelgiant į pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį ir į pirmiau išdėstytus faktus, Reglamentu (EB) Nr. 1312/98 nustatytų antidempingo priemonių galiojimas turėtų būti pratęstas, |
| --- | --- |

(85)

Atsižvelgiant į pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį ir į pirmiau išdėstytus faktus, Reglamentu (EB) Nr. 1312/98 nustatytų antidempingo priemonių galiojimas turėtų būti pratęstas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Špagatui, virvutėms, virvėms ir trosams, pintiems (apipintiems) ar ne, impregnuotiems arba neimpregnuotiems, su danga, padengtiems arba apdengtiems guma ar plastiku, iš polietileno arba propileno, išskyrus rišamąjį ir pakavimo špagatą, kurių matmenys viršija 50 000 deciteksų (5 g/m), taip pat iš kito nailono sintetinio pluošto ar kitų poliamidų ar poliesterių, kurių matmenys viršija 50 000 deciteksų (5 g/m), kurių kilmės šalis yra Indija, ir kurie klasifikuojami KN kodais 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 ir 5607 50 19, yra nustatomas galutinis antidempingo muitas.

2.   Tinklui taikomo galutinio antidempingo muito tarifas nepriklausomai nuo kainos ties Bendrijos siena ir prieš muitų priskaičiavimą yra toks:

Produktai, kurių gamintojas yra:

| — | Garware Wall Ropes Ltd.: 53,0 % (papildomas TARIC kodas 8755), |
| --- | --- |

—

Garware Wall Ropes Ltd.: 53,0 % (papildomas TARIC kodas 8755),

| — | kiti gamintojai: 82,0 % (papildomas TARIC kodas 8900) |
| --- | --- |

—

kiti gamintojai: 82,0 % (papildomas TARIC kodas 8900)

2 straipsnis

Jei nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios su muitais susijusios nuostatos.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Liuksemburge, 2004 m. spalio 4 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

A. J. DE GEUS

---

(1)  OL L 56, 1996 3 6, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 461/2004 (OL L 77, 2004 3 13, p. 12).

1

(2)  OL L 183, 1998 6 26, p. 1.

2

(3)  OL C 240, 2002 10 5, p. 2.

3

(4)  OL C 149, 2003 6 26, p. 12.

4

---

| 8.10.2004 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 311/10 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2004

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 311/10

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1737/2004

2004 m. spalio 7 d.

nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1994 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 3223/94 dėl vaisių ir daržovių importo taisyklių (1), ypač į jo 4 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Vadovaujantis Urugvajaus raundo daugiašalių prekybos derybų rezultatais Reglamentas (EB) Nr. 3223/94 numato kriterijus, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo vertes iš trečiųjų šalių importuojamiems jo priede išvardintiems produktams ir laikotarpiams. |
| --- | --- |

(1)

Vadovaujantis Urugvajaus raundo daugiašalių prekybos derybų rezultatais Reglamentas (EB) Nr. 3223/94 numato kriterijus, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo vertes iš trečiųjų šalių importuojamiems jo priede išvardintiems produktams ir laikotarpiams.

| (2) | Laikantis aukščiau nurodytų kriterijų, standartinės importo vertės turi būti nustatytos tokios, kaip nurodyta šio reglamento priede, |
| --- | --- |

(2)

Laikantis aukščiau nurodytų kriterijų, standartinės importo vertės turi būti nustatytos tokios, kaip nurodyta šio reglamento priede,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 3223/94 4 straipsnyje nurodytos standartinės importo vertės nustatomos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2004 m. spalio 8 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2004 m. spalio 7 d.

Komisijos vardu

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalinis direktorius žemės ūkio reikalams

---

(1)  OL L 337, 1994 12 24, p. 66. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1947/2002 (OL L 299, 2002 11 1, p. 17).

1

---

PRIEDAS

prie 2004 m. spalio 7 d. Komisijos reglamento, nustatančio kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | 052 | 60,7 |
| 999 | 60,7 |
| 0707 00 05 | 052 | 79,2 |
| 999 | 79,2 |
| 0709 90 70 | 052 | 84,9 |
| 999 | 84,9 |
| 0805 50 10 | 052 | 63,5 |
| 388 | 65,4 |
| 524 | 40,6 |
| 528 | 43,5 |
| 999 | 53,3 |
| 0806 10 10 | 052 | 85,0 |
| 624 | 85,8 |
| 999 | 85,4 |
| 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 | 052 | 85,9 |
| 388 | 92,7 |
| 400 | 91,8 |
| 508 | 97,6 |
| 512 | 110,5 |
| 800 | 155,5 |
| 804 | 89,4 |
| 999 | 103,3 |
| 0808 20 50 | 052 | 98,2 |
| 388 | 83,7 |
| 999 | 91,0 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

052

60,7

999

60,7

0707 00 05

052

79,2

999

79,2

0709 90 70

052

84,9

999

84,9

0805 50 10

052

63,5

388

65,4

524

40,6

528

43,5

999

53,3

0806 10 10

052

85,0

624

85,8

999

85,4

0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90

052

85,9

388

92,7

400

91,8

508

97,6

512

110,5

800

155,5

804

89,4

999

103,3

0808 20 50

052

98,2

388

83,7

999

91,0

---

(1)  Šalių nomenklatūra yra nustatyta Komisijos Reglamentu (EB) Nr. 2081/2003 (OL L 313, 2003 11 28, p. 11). Kodas „999“ žymi „kitą kilmę“.

---

| 8.10.2004 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 311/12 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2004

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 311/12

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1738/2004

2004 m. spalio 7 d.

nustatantis reprezentacines kainas ir papildomus importo muitus už cukraus sektoriaus produktą melasą, taikomus nuo 2004 m. spalio 8 d.

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2001 m. birželio 19 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1260/2001 dėl bendro cukraus sektoriaus rinkos organizavimo (1) ypač į jo 24 straipsnio 4 dalį,

kadangi:

| (1) | 1995 m. birželio 23 d. Reglamentas (EB) Nr. 1422/95, nustatantis išsamias cukraus sektoriaus produkto melasos importo įgyvendinimo taisykles ir iš dalies pakeičiantis Komisijos reglamentą (EEB) Nr. 785/68 (2) numato, kad melasos importo CIF kainos, nustatytos pagal Komisijos reglamentą (EEB) Nr. 785/68 (3) yra „reprezentacinės kainos“. Ši kaina laikoma nustatyta už standartinę kokybę, apibrėžtą Reglamento (EEB) Nr. 785/68 1 straipsnyje. |
| --- | --- |

(1)

1995 m. birželio 23 d. Reglamentas (EB) Nr. 1422/95, nustatantis išsamias cukraus sektoriaus produkto melasos importo įgyvendinimo taisykles ir iš dalies pakeičiantis Komisijos reglamentą (EEB) Nr. 785/68 (2) numato, kad melasos importo CIF kainos, nustatytos pagal Komisijos reglamentą (EEB) Nr. 785/68 (3) yra „reprezentacinės kainos“. Ši kaina laikoma nustatyta už standartinę kokybę, apibrėžtą Reglamento (EEB) Nr. 785/68 1 straipsnyje.

| (2) | Reprezentacinės kainos nustatomos remiantis visa Reglamento (EEB) Nr. 785/68 3 straipsnyje numatyta informacija, išskyrus atvejus, numatytus šio reglamento 4 straipsnyje, o tam tikrais atvejais šias kainas galima nustatyti pagal Reglamento (EEB) Nr. 875/68 7 straipsnyje pateiktą metodą. |
| --- | --- |

(2)

Reprezentacinės kainos nustatomos remiantis visa Reglamento (EEB) Nr. 785/68 3 straipsnyje numatyta informacija, išskyrus atvejus, numatytus šio reglamento 4 straipsnyje, o tam tikrais atvejais šias kainas galima nustatyti pagal Reglamento (EEB) Nr. 875/68 7 straipsnyje pateiktą metodą.

| (3) | Koreguojant kainas, kurios nėra taikomos standartinei kokybei, reikia padidinti arba sumažinti kainas pagal siūlomos melasos kokybę, atsižvelgiant į Reglamento (EEB) Nr. 785/68 6 straipsnio nuostatas. |
| --- | --- |

(3)

Koreguojant kainas, kurios nėra taikomos standartinei kokybei, reikia padidinti arba sumažinti kainas pagal siūlomos melasos kokybę, atsižvelgiant į Reglamento (EEB) Nr. 785/68 6 straipsnio nuostatas.

| (4) | Kai skiriasi atitinkamo produkto slenkstinė kaina ir jo reprezentacinė kaina, reikia nustatyti papildomus importo muitus, Reglamento (EB) Nr. 1422/95 3 straipsnyje numatyta tvarka. Jeigu pagal Reglamento (EB) Nr. 1422/95 5 straipsnio nuostatas taikomas atleidimas nuo importo muitų, reikia nustatyti tam tikrus tų importo muitų dydžius. |
| --- | --- |

(4)

Kai skiriasi atitinkamo produkto slenkstinė kaina ir jo reprezentacinė kaina, reikia nustatyti papildomus importo muitus, Reglamento (EB) Nr. 1422/95 3 straipsnyje numatyta tvarka. Jeigu pagal Reglamento (EB) Nr. 1422/95 5 straipsnio nuostatas taikomas atleidimas nuo importo muitų, reikia nustatyti tam tikrus tų importo muitų dydžius.

| (5) | Reikia nustatyti reprezentacines kainas ir papildomus importo muitus minėtiems produktams pagal Reglamento (EB) Nr. 1422/95 1 straipsnio 2 dalį ir 3 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(5)

Reikia nustatyti reprezentacines kainas ir papildomus importo muitus minėtiems produktams pagal Reglamento (EB) Nr. 1422/95 1 straipsnio 2 dalį ir 3 straipsnio 1 dalį.

| (6) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Cukraus vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(6)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Cukraus vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1422/95 1 straipsnyje išvardytiems produktams taikomos reprezentacinės kainos ir papildomi importo muitai yra nustatomi priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2004 m. spalio 8 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2004 m. spalio 7 d.

Komisijos vardu

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Žemės ūkio generalinis direktorius

---

(1)  OL L 178, 2001 6 30, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 39/2004 (OL L 6, 2004 1 10, p. 16).

1

(2)  OL L 141, 1995 6 24, p. 12. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 79/2003 (OL L 13, 2003 1 18, p. 4).

2

(3)  OL L 145, 1968 6 27, p. 12. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1422/1995 (OL L 141, 1995 6 24, p. 12).

3

---

PRIEDAS

Reprezentacinės kainos ir papildomi importo muitai už cukraus sektoriaus produktą melasą, taikomi nuo 2004 m. spalio 8 d.

| (EUR) |
| --- |
| KN kodas | Reprezentacinė kaina už 100 kg neto atitinkamo produkto | Papildomas muitas už 100 kg neto atitinkamo produkto | Importo muito už 100 kg neto atitinkamo produkto dydis, kai pagal Reglamento (EB) Nr. 1422/95 5 straipsnio nuostatas taikomas atleidimas (1) |
| 1703 10 00 (2) | 8,65 | — | 0 |
| 1703 90 00 (2) | 10,10 | — | 0 |

(EUR)

KN kodas

Reprezentacinė kaina už 100 kg neto atitinkamo produkto

Papildomas muitas už 100 kg neto atitinkamo produkto

Importo muito už 100 kg neto atitinkamo produkto dydis, kai pagal Reglamento (EB) Nr. 1422/95 5 straipsnio nuostatas taikomas atleidimas (1)

1703 10 00 (2)

8,65

—

0

1703 90 00 (2)

10,10

—

0

---

(1)  Remiantis Reglamento (EB) Nr. 1422/95 5 straipsnio nuostatomis, šis dydis pakeičia šiems produktams bendrajame muitų tarife nustatytą muitą.

(2)  Nustatoma standartinei kokybei, kaip ji apibrėžta Reglamento (EEB) Nr. 785/68 1 straipsnyje su pakeitimais.

---

| 8.10.2004 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 311/14 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2004

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 311/14

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1739/2004

2004 m. spalio 7 d.

nustatantis grąžinamąsias išmokas už neperdirbto baltojo cukraus ir neperdirbto žaliavinio cukraus eksportą

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2001 m. birželio 19 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1260/2001 dėl bendro cukraus sektoriaus rinkos organizavimo (1), ypač į jo 27 straipsnio 5 dalies antrą pastraipą,

kadangi:

| (1) | Reglamento (EB) Nr. 1260/2001 27 straipsnyje nustatyta, kad skirtumas tarp minėto reglamento 1 straipsnio 1 dalies a punkte išvardytų produktų kainų arba biržos kainų ir Bendrijos kainų gali būti dengiamas eksporto grąžinamosiomis išmokomis. |
| --- | --- |

(1)

Reglamento (EB) Nr. 1260/2001 27 straipsnyje nustatyta, kad skirtumas tarp minėto reglamento 1 straipsnio 1 dalies a punkte išvardytų produktų kainų arba biržos kainų ir Bendrijos kainų gali būti dengiamas eksporto grąžinamosiomis išmokomis.

| (2) | Reglamente (EB) Nr. 1260/2001 numatyta, kad grąžinamosios išmokos už nedenatūruotą baltąjį cukrų ir žaliavinį cukrų, eksportuojamus neperdirbtus, turi būti nustatytos atsižvelgiant į padėtį Bendrijos cukraus rinkoje ir pasaulinėje cukraus rinkoje, ypač į minėto reglamento 28 straipsnyje išvardintus kainų ir sąnaudų veiksnius. Tame pačiame straipsnyje numatyta, kad taip pat reikėtų atsižvelgti ir į siūlomo eksporto ekonominį aspektą. |
| --- | --- |

(2)

Reglamente (EB) Nr. 1260/2001 numatyta, kad grąžinamosios išmokos už nedenatūruotą baltąjį cukrų ir žaliavinį cukrų, eksportuojamus neperdirbtus, turi būti nustatytos atsižvelgiant į padėtį Bendrijos cukraus rinkoje ir pasaulinėje cukraus rinkoje, ypač į minėto reglamento 28 straipsnyje išvardintus kainų ir sąnaudų veiksnius. Tame pačiame straipsnyje numatyta, kad taip pat reikėtų atsižvelgti ir į siūlomo eksporto ekonominį aspektą.

| (3) | Grąžinamoji išmoka už žaliavinį cukrų turi būti nustatyta už standartinę kokybę, kuri yra apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1260/2001 I priedo II dalyje. Ši grąžinamoji išmoka nustatoma remiantis ir sio Reglamento 28 straipsnio 4 dalies nuostatomis. Karamelinis cukrus buvo apibrėžtas 1995 m. rugsėjo 7 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 2135/95, nustatančiame išsamias eksporto grąžinamųjų išmokų suteikimo cukraus sektoriuje taikymo taisykles (2). Tokiu būdu apskaičiuojamas grąžinamosios išmokos už cukrų, į kurį nepridėta aromatinių arba dažiųjų medžiagų, dydis turi būti taikomas pagal jame esantį sacharozės kiekį ir turi būti nustatytas už kiekvieną jos kiekio procentą. |
| --- | --- |

(3)

Grąžinamoji išmoka už žaliavinį cukrų turi būti nustatyta už standartinę kokybę, kuri yra apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1260/2001 I priedo II dalyje. Ši grąžinamoji išmoka nustatoma remiantis ir sio Reglamento 28 straipsnio 4 dalies nuostatomis. Karamelinis cukrus buvo apibrėžtas 1995 m. rugsėjo 7 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 2135/95, nustatančiame išsamias eksporto grąžinamųjų išmokų suteikimo cukraus sektoriuje taikymo taisykles (2). Tokiu būdu apskaičiuojamas grąžinamosios išmokos už cukrų, į kurį nepridėta aromatinių arba dažiųjų medžiagų, dydis turi būti taikomas pagal jame esantį sacharozės kiekį ir turi būti nustatytas už kiekvieną jos kiekio procentą.

| (4) | Tam tikrais atvejais grąžinamosios išmokos dydis gali būti nustatytas kitokio pobūdžio teisės aktais. |
| --- | --- |

(4)

Tam tikrais atvejais grąžinamosios išmokos dydis gali būti nustatytas kitokio pobūdžio teisės aktais.

| (5) | Grąžinamoji išmoka nustatoma kas dvi savaites. Tarpiniu laikotarpiu ji gali būti iš dalies pakeista. |
| --- | --- |

(5)

Grąžinamoji išmoka nustatoma kas dvi savaites. Tarpiniu laikotarpiu ji gali būti iš dalies pakeista.

| (6) | Reglamento (EB) Nr. 1260/2001 27 straipsnio 5 dalies pirmoje pastraipoje numatyta, kad grąžinamoji išmoka už minėto reglamento 1 straipsnyje numatytus produktus gali skirtis priklausomai nuo paskirties vietos, jei tai sąlygoja padėtis pasaulinėje rinkoje arba tam tikrų rinkų specifiniai reikalavimai. |
| --- | --- |

(6)

Reglamento (EB) Nr. 1260/2001 27 straipsnio 5 dalies pirmoje pastraipoje numatyta, kad grąžinamoji išmoka už minėto reglamento 1 straipsnyje numatytus produktus gali skirtis priklausomai nuo paskirties vietos, jei tai sąlygoja padėtis pasaulinėje rinkoje arba tam tikrų rinkų specifiniai reikalavimai.

| (7) | Nuo 2001 metų pradžios didelėmis apimtimis ir sparčiai didėjęs pagal preferencinį režimą vykdytas cukraus importas iš Vakarų Balkanų ir Bendrijos cukraus eksportas į šias šalis, atrodo, yra gerokai dirbtino pobūdžio. |
| --- | --- |

(7)

Nuo 2001 metų pradžios didelėmis apimtimis ir sparčiai didėjęs pagal preferencinį režimą vykdytas cukraus importas iš Vakarų Balkanų ir Bendrijos cukraus eksportas į šias šalis, atrodo, yra gerokai dirbtino pobūdžio.

| (8) | Siekiant išvengti piktnaudžiavimo, kuris pasireikštų cukraus sektoriaus produktų, už kuriuos skirta eksporto grąžinamoji išmoka, reimportu į Bendriją, reikėtų visoms Balkanų šalims nenustatyti grąžinamosios išmokos už šiame reglamente išvardytų produktų eksportą. |
| --- | --- |

(8)

Siekiant išvengti piktnaudžiavimo, kuris pasireikštų cukraus sektoriaus produktų, už kuriuos skirta eksporto grąžinamoji išmoka, reimportu į Bendriją, reikėtų visoms Balkanų šalims nenustatyti grąžinamosios išmokos už šiame reglamente išvardytų produktų eksportą.

| (9) | Atsižvelgiant į šiuos veiksnius ir į esamą padėtį cukraus sektoriaus rinkose, ypač į cukraus kursus biržose arba kainas Bendrijoje ir pasaulinėje rinkoje, reikėtų nustatyti atitinkamų dydžių grąžinamąsias išmokas. |
| --- | --- |

(9)

Atsižvelgiant į šiuos veiksnius ir į esamą padėtį cukraus sektoriaus rinkose, ypač į cukraus kursus biržose arba kainas Bendrijoje ir pasaulinėje rinkoje, reikėtų nustatyti atitinkamų dydžių grąžinamąsias išmokas.

| (10) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Cukraus vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(10)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Cukraus vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Grąžinamosios išmokos už Reglamento (EB) Nr. 1260/2001 1 straipsnio 1 dalies a punkte išvardytus produktus, eksportuojamus neperdirbtus ir nedenatūruotus, nustatomos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2004 m. spalio 8 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2004 m. spalio 7 d.

Komisijos vardu

Franz FISCHLER

Komisijos narys

---

(1)  OL L 178, 2001 6 30, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 39/2004 (OL L 6, 2004 1 10, p. 16).

1

(2)  OL L 214, 1995 9 8, p. 16.

2

---

PRIEDAS

GRĄŽINAMOSIOS IŠMOKOS UŽ NEPERDIRBTO BALTOJO CUKRAUS IR NEPERDIRBTO ŽALIAVINIO CUKRAUS EKSPORTĄ 2004 M. SPALIO 8 D.

| Produktų kodas | Paskirtis | Mato vienetas | Grąžinamųjų išmokų dydis |
| --- | --- | --- | --- |
| 1701 11 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 38,89 (1) |
| 1701 11 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 38,85 (1) |
| 1701 12 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 38,89 (1) |
| 1701 12 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 38,85 (1) |
| 1701 91 00 9000 | S00 | EUR/1 % sacharozės × 100 kg produkto neto | 0,4228 |
| 1701 99 10 9100 | S00 | EUR/100 kg | 42,28 |
| 1701 99 10 9910 | S00 | EUR/100 kg | 42,24 |
| 1701 99 10 9950 | S00 | EUR/100 kg | 42,24 |
| 1701 99 90 9100 | S00 | EUR/1 % sacharozės × 100 kg produkto neto | 0,4228 |
| N. B.: Produktų kodai ir „A“ serijos paskirčių kodai yra nustatyti Komisijos reglamente (EEB) Nr. 3846/87 (OL L 366, 1987 12 24, p. 1), su pakeitimais.
  Paskirčių skaitiniai kodai yra apibrėžti Reglamente (EB) Nr. 2081/2003 (OL L 313, 2003 11 28, p. 11).
  Kitos paskirtys apibrėžiamos taip:







  S00 | : | visos paskirtys (trečiosios šalys, kitos teritorijos, maisto tiekimas ir paskirtys, prilygintos eksportui už Bendrijos ribų), išskyrus Albaniją, Kroatiją, Bosniją ir Hercegoviną, Serbiją ir Juodkalniją (įskaitant Kosovą, kaip jis yra apibrėžtas 1999 m. birželio 10 d. Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucijoje Nr. 1244) ir Buvusiąją Jugoslavijos Respubliką Makedoniją, tačiau netaikoma cukrui, pridėtam į produktus, išvardytus Tarybos reglamento Nr. 2201/96 (OL L 297, 1996 11 21, p. 29) 1 straipsnio 2 dalies b punkte. |

Produktų kodas

Paskirtis

Mato vienetas

Grąžinamųjų išmokų dydis

1701 11 90 9100

S00

EUR/100 kg

38,89 (1)

1701 11 90 9910

S00

EUR/100 kg

38,85 (1)

1701 12 90 9100

S00

EUR/100 kg

38,89 (1)

1701 12 90 9910

S00

EUR/100 kg

38,85 (1)

1701 91 00 9000

S00

EUR/1 % sacharozės × 100 kg produkto neto

0,4228

1701 99 10 9100

S00

EUR/100 kg

42,28

1701 99 10 9910

S00

EUR/100 kg

42,24

1701 99 10 9950

S00

EUR/100 kg

42,24

1701 99 90 9100

S00

EUR/1 % sacharozės × 100 kg produkto neto

0,4228

N. B.: Produktų kodai ir „A“ serijos paskirčių kodai yra nustatyti Komisijos reglamente (EEB) Nr. 3846/87 (OL L 366, 1987 12 24, p. 1), su pakeitimais.

Paskirčių skaitiniai kodai yra apibrėžti Reglamente (EB) Nr. 2081/2003 (OL L 313, 2003 11 28, p. 11).

Kitos paskirtys apibrėžiamos taip:

S00

:

visos paskirtys (trečiosios šalys, kitos teritorijos, maisto tiekimas ir paskirtys, prilygintos eksportui už Bendrijos ribų), išskyrus Albaniją, Kroatiją, Bosniją ir Hercegoviną, Serbiją ir Juodkalniją (įskaitant Kosovą, kaip jis yra apibrėžtas 1999 m. birželio 10 d. Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucijoje Nr. 1244) ir Buvusiąją Jugoslavijos Respubliką Makedoniją, tačiau netaikoma cukrui, pridėtam į produktus, išvardytus Tarybos reglamento Nr. 2201/96 (OL L 297, 1996 11 21, p. 29) 1 straipsnio 2 dalies b punkte.

---

(1)  Šis dydis taikomas žaliaviniam cukrui, kurio išeiga yra 92 %. Jei eksportuojamo žaliavinio cukraus išeiga nėra lygi 92 %, taikytinas grąžinamosios išmokos dydis nustatomas pagal Reglamento (EB) Nr. 1260/2001 28 straipsnio 4 dalies nuostatas.

---

| 8.10.2004 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 311/16 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2004

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 311/16

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1740/2004

2004 m. spalio 7 d.

nustatantis didžiausią grąžinamąją išmoką už baltojo cukraus eksportą į kai kurias trečiąsias šalis 8-ajame daliniame konkurse, vykdomame remiantis Reglamente (EB) Nr. 1327/2004 numatytu nuolatiniu konkursu

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2001 m. birželio 19 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1260/2001 dėl bendro cukraus sektoriaus rinkos organizavimo (1), ypač į jo 27 straipsnio 5 dalies antrą pastraipą,

kadangi:

| (1) | 2004 m. liepos 19 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 1327/2004 dėl 2004–2005 prekybos metais vykdomo nuolatinio konkurso, siekiant nustatyti eksporto muitus ir (arba) grąžinamąsias išmokas už baltojo cukraus eksportą (2), numatyta vykdyti dalinius konkursus dėl tokio cukraus eksporto į trečiąsias šalis. |
| --- | --- |

(1)

2004 m. liepos 19 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 1327/2004 dėl 2004–2005 prekybos metais vykdomo nuolatinio konkurso, siekiant nustatyti eksporto muitus ir (arba) grąžinamąsias išmokas už baltojo cukraus eksportą (2), numatyta vykdyti dalinius konkursus dėl tokio cukraus eksporto į trečiąsias šalis.

| (2) | Reglamento (EB) Nr. 1327/2004 9 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad didžiausias grąžinamosios išmokos dydis daliniame konkurse nustatomas pagal aplinkybes, visų pirma atsižvelgiant į cukraus rinkos Bendrijoje bei pasaulinės cukraus rinkos padėtį ir numatomą raidą. |
| --- | --- |

(2)

Reglamento (EB) Nr. 1327/2004 9 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad didžiausias grąžinamosios išmokos dydis daliniame konkurse nustatomas pagal aplinkybes, visų pirma atsižvelgiant į cukraus rinkos Bendrijoje bei pasaulinės cukraus rinkos padėtį ir numatomą raidą.

| (3) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Cukraus vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(3)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Cukraus vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Remiantis Reglamento (EB) Nr. 1327/2004 nuostatomis vykdomame 8-ajame daliniame konkurse yra nustatoma 45,375 EUR/100 kg didžiausia grąžinamoji išmoka už baltojo cukraus eksportą į kai kurias į trečiąsias šalis.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2004 m. spalio 8 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2004 m. spalio 7 d.

Komisijos vardu

Franz FISCHLER

Komisijos narys

---

(1)  OL L 178, 2001 6 30, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 39/2004 (OL L 6, 2004 1 10, p. 16).

1

(2)  OL L 246, 2004 7 20, p. 23.

2

---

| 8.10.2004 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 311/17 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2004

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 311/17

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1741/2004

2004 m. spalio 7 d.

iš dalies keičiantis Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1291/2000, nustatantį bendrąsias išsamias taisykles dėl importo ir eksporto licencijų bei išankstinio nustatymo sertifikatų sistemos taikymo žemės ūkio produktams

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1255/1999 dėl bendro pieno ir pieno produktų rinkos organizavimo (1), ypač į jo 26 straipsnio 3 dalį ir į atitinkamas kitų su bendru žemės ūkio produktų rinkų organizavimu susijusių reglamentų nuostatas,

kadangi:

| (1) | Kai importo licencijos yra naudojamos nustatyti lengvatinį importo muitą pagal tarifų kvotas, kyla pavojus, kad gali būti panaudotos padirbtos licencijos, ypač tais atvejais, kai yra didelis skirtumas tarp viso, sumažinto ir nulinio muito. Siekiant sumažinti šį pavojų reikėtų sukurti pateiktų licencijų tikrumo kontrolės mechanizmą. |
| --- | --- |

(1)

Kai importo licencijos yra naudojamos nustatyti lengvatinį importo muitą pagal tarifų kvotas, kyla pavojus, kad gali būti panaudotos padirbtos licencijos, ypač tais atvejais, kai yra didelis skirtumas tarp viso, sumažinto ir nulinio muito. Siekiant sumažinti šį pavojų reikėtų sukurti pateiktų licencijų tikrumo kontrolės mechanizmą.

| (2) | Todėl atitinkamai reikėtų iš dalies pakeisti Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1291/2000 (2). |
| --- | --- |

(2)

Todėl atitinkamai reikėtų iš dalies pakeisti Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1291/2000 (2).

| (3) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka visų atitinkamų vadybos komitetų nuomonę, |
| --- | --- |

(3)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka visų atitinkamų vadybos komitetų nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1291/2000 50 straipsnyje pridedama ši 5 dalis:

„5.   Muitinės įstaiga, kurioje priimama deklaracija dėl prekių išleidimo į laisvą apyvartą, saugo licencijos kopiją ar pateiktą išrašą, kuriuo suteikiama teisė naudotis lengvatine tvarka. Remiantis rizikos analize, ne mažiau kaip 1 % pateiktų licencijų ir ne mažiau kaip dvi per metus ir vienai muitinės įstaigai tenkančių licencijų kopijos turi būti nusiųstos licencijose nurodytoms išduodančiosioms institucijoms jų tikrumui patikrinti. Šios pastraipos nuostatos nėra taikomos elektroninėms licencijoms ir licencijoms, kurioms yra taikomas kitas Bendrijos taisyklėse numatytas kontrolės būdas.“

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja trečio mėnesio pirmą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2004 m. spalio 7 d.

Komisijos vardu

Franz FISCHLER

Komisijos narys

---

(1)  OL L 160, 1999 6 26, p. 48. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 186/2004 (OL L 29, 2004 2 3, p. 6).

1

(2)  OL L 152, 2000 6 24, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 636/2004 (OL L 100, 2004 4 6, p. 25).

2

---

| 8.10.2004 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 311/18 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2004

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 311/18

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1742/2004

2004 m. spalio 7 d.

iš dalies keičiantis Reglamentą (EEB) Nr. 2235/92, nustatantį pagalbos už šviežio pieno produktų suvartojimą Kanarų salose taikymo išsamias taisykles

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2001 m. birželio 28 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1454/2001, nustatantį specialias priemones tam tikriems Kanarų salų žemės ūkio produktams ir panaikinantį Reglamentą (EEB) Nr. 1601/92 (Poseican) (1), ypač į jo 8 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2235/92 (2) 1 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad pagalba už Kanarų salose pagamintų žmonėms skirtų šviežio pieno produktų suvartojimą yra mokama 12 mėnesių, taikant 44 000 tonų nenugriebto pieno ribą. |
| --- | --- |

(1)

Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2235/92 (2) 1 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad pagalba už Kanarų salose pagamintų žmonėms skirtų šviežio pieno produktų suvartojimą yra mokama 12 mėnesių, taikant 44 000 tonų nenugriebto pieno ribą.

| (2) | Paskutiniai įvertinimai, kuriuos pateikė Ispanijos valdžios institucijos, rodo, kad 44 000 tonų suvartojimo riba artimoje ateityje gali būti viršyta. Todėl ši riba turėtų būti padidinta iki 50 000 tonų. |
| --- | --- |

(2)

Paskutiniai įvertinimai, kuriuos pateikė Ispanijos valdžios institucijos, rodo, kad 44 000 tonų suvartojimo riba artimoje ateityje gali būti viršyta. Todėl ši riba turėtų būti padidinta iki 50 000 tonų.

| (3) | Reglamentas (EEB) Nr. 2235/92 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas. |
| --- | --- |

(3)

Reglamentas (EEB) Nr. 2235/92 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas.

| (4) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Pieno ir pieno produktų valdymo komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(4)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Pieno ir pieno produktų valdymo komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EEB) Nr. 2235/92 1 straipsnio 1 dalyje „44 000 tonų“ yra pakeičiama į „50 000 tonų“.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja septintą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2004 m. spalio 7 d.

Komisijos vardu

Franz FISCHLER

Komisijos narys

---

(1)  OL L 198, 2001 7 21, p. 45. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1782/2003 (OL L 270, 2003 10 21, p. 1).

1

(2)  OL L 218, 1992 8 1, p. 105. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1400/98 (OL L 187, 1998 7 1, p. 54).

2

---

| 8.10.2004 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 311/19 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2004

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 311/19

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1743/2004

2004 m. spalio 7 d.

atidarantis česnakų autonominę tarifų kvotą ir numatantis jos valdymą nuo 2004 m. rugsėjo 1 d.

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į Čekijos Respublikos, Estijos, Kipro, Latvijos, Lietuvos, Vengrijos, Maltos, Lenkijos, Slovėnijos ir Slovakijos stojimo sutartį,

atsižvelgdama į Čekijos Respublikos, Estijos, Kipro, Latvijos, Lietuvos, Vengrijos, Maltos, Lenkijos, Slovėnijos ir Slovakijos stojimo aktą, ypač į jo 41 straipsnio pirmą pastraipą,

kadangi:

| (1) | Komisijos reglamentu (EB) Nr. 565/2002 (1) buvo nustatytas iš trečiųjų šalių importuojamų česnakų tarifų kvotų valdymas ir įvesta kilmės sertifikatų sistema. |
| --- | --- |

(1)

Komisijos reglamentu (EB) Nr. 565/2002 (1) buvo nustatytas iš trečiųjų šalių importuojamų česnakų tarifų kvotų valdymas ir įvesta kilmės sertifikatų sistema.

| (2) | 2004 m. vasario 3 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 228/2004, nustatančiame pereinamojo laikotarpio priemones, taikomas Reglamentui (EEB) Nr. 565/2002 dėl Čekijos Respublikos, Estijos, Kipro, Latvijos, Lietuvos, Vengrijos, Maltos, Lenkijos, Slovėnijos ir Slovakijos stojimo (2), buvo priimtos priemonės, siekiant šių šalių importuotojams sudaryti sąlygas naudotis Reglamento (EB) Nr. 565/2002 nuostatomis. Šių priemonių tikslas – šiose naujosiose valstybėse narėse atskirti tradicinius ir naujus importuotojus ir pritaikyti standartinio kiekio sąvoką tam, kad tie importuotojai galėtų pasinaudoti šia sistema. |
| --- | --- |

(2)

2004 m. vasario 3 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 228/2004, nustatančiame pereinamojo laikotarpio priemones, taikomas Reglamentui (EEB) Nr. 565/2002 dėl Čekijos Respublikos, Estijos, Kipro, Latvijos, Lietuvos, Vengrijos, Maltos, Lenkijos, Slovėnijos ir Slovakijos stojimo (2), buvo priimtos priemonės, siekiant šių šalių importuotojams sudaryti sąlygas naudotis Reglamento (EB) Nr. 565/2002 nuostatomis. Šių priemonių tikslas – šiose naujosiose valstybėse narėse atskirti tradicinius ir naujus importuotojus ir pritaikyti standartinio kiekio sąvoką tam, kad tie importuotojai galėtų pasinaudoti šia sistema.

| (3) | Siekiant užtikrinti išsiplėtusios Bendrijos rinkos aprūpinimo tęstinumą, atsižvelgiant į naujųjų valstybių narių ekonomines tiekimo sąlygas, vyravusias iki įstojimo, turėtų būti atidaryta autonominė ir laikina šviežių arba šaldytų česnakų, klasifikuojamų KN kodu 0703 20 00, importo tarifų kvota. Ši nauja importo tarifų kvota papildo kvotą, atidarytą 2004 m. birželio 7 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1077/2004, atidarančiu česnakų autonominę tarifų kvotą ir numatančiu jos valdymą (3). |
| --- | --- |

(3)

Siekiant užtikrinti išsiplėtusios Bendrijos rinkos aprūpinimo tęstinumą, atsižvelgiant į naujųjų valstybių narių ekonomines tiekimo sąlygas, vyravusias iki įstojimo, turėtų būti atidaryta autonominė ir laikina šviežių arba šaldytų česnakų, klasifikuojamų KN kodu 0703 20 00, importo tarifų kvota. Ši nauja importo tarifų kvota papildo kvotą, atidarytą 2004 m. birželio 7 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1077/2004, atidarančiu česnakų autonominę tarifų kvotą ir numatančiu jos valdymą (3).

| (4) | Ši nauja tarifų kvota turi būti laikina ir negali nulemti dėl naujųjų valstybių narių įstojimo Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) kontekste vykstančių derybų. |
| --- | --- |

(4)

Ši nauja tarifų kvota turi būti laikina ir negali nulemti dėl naujųjų valstybių narių įstojimo Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) kontekste vykstančių derybų.

| (5) | Vaisių ir daržovių vadybos komitetas nepareiškė nuomonės per jo pirmininko nustatytą terminą, |
| --- | --- |

(5)

Vaisių ir daržovių vadybos komitetas nepareiškė nuomonės per jo pirmininko nustatytą terminą,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Nuo 2004 m. rugsėjo 1 d. atidaroma 4 400 t Bendrijos importui skirtų KN kodu 0703 20 00 klasifikuojamų šviežių arba šaldytų česnakų autonominė tarifų kvota (toliau – autonominė kvota), kurios eilės Nr. 09.4108.

2.   Ad valorem tarifo dydis, taikomas produktams, importuojamiems pagal autonominę kvotą sudaro 9,6 %.

2 straipsnis

Reglamentas (EB) Nr. 565/2002 ir Reglamentas (EB) Nr. 228/2004 yra taikomi autonominės kvotos valdymui pagal šio reglamento nuostatas.

Tačiau Reglamento (EB) Nr. 565/2002 1 straipsnio, 5 straipsnio 5 dalies ir 6 straipsnio 1 dalies nuostatos nėra taikomos autonominės kvotos valdymui.

3 straipsnis

Importo licencijos (toliau – licencijos), išduotos pagal autonominę kvotą, galiojimo laikas apribojamas iki 2005 m. kovo 31 d.

24 licencijų langelyje įtraukiamas vienas iš I priede esančių įrašų.

4 straipsnis

1.   Importuotojai gali pateikti paraiškas dėl licencijų valstybių narių kompetetingoms institucijoms per penkias darbo dienas nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.

20 paraiškos langelyje turi būti įrašomas vienas iš II priede esančių įrašų.

2.   Importuotojo pateiktoje paraiškoje dėl licencijų prašomas kiekis negali viršyti 10 % autonominės kvotos.

5 straipsnis

Autonominė kvota paskirstoma taip:

| — | 70 % tradiciniams importuotojams, |
| --- | --- |

—

70 % tradiciniams importuotojams,

| — | 30 % naujiems importuotojams. |
| --- | --- |

—

30 % naujiems importuotojams.

Jei viena iš importuotojų kategorijų nepanaudoja viso jai skirto kiekio, likutis gali būti skiriamas kitai kategorijai.

6 straipsnis

1.   Septintą darbo dieną po šio reglamento paskelbimo valstybės narės praneša Komisijai apie kiekius, kuriems buvo prašoma licencijų.

2.   Licencijos išduodamos dvyliktą darbo dieną po šio reglamento įsigaliojimo su sąlyga, kad Komisija nesiėmė konkrečių priemonių pagal 3 dalį.

3.   Jei, remdamasi pagal 1 dalį pateiktais pranešimais, Komisija nustato, kad paraiškose dėl licencijų prašomas kiekis viršija importuotojų kategorijai skirtus kiekius pagal 5 straipsnį, Komisija reglamentu atitinkamoms paraiškoms nustato vienodą procentinį sumažinimo dydį.

7 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2004 m. spalio 7 d.

Komisijos vardu

Franz FISCHLER

Komisijos narys

---

(1)  OL L 86, 2002 4 3, p. 11. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 537/2004 (OL L 86, 2004 3 24, p. 9).

1

(2)  OL L 39, 2004 2 11, p. 10.

2

(3)  OL L 203, 2004 6 8, p. 7.

3

---

I PRIEDAS

Į 3 STRAIPSNĮ ĮTRAUKTI ĮRAŠAI

| — | : | ispanų k. | : | Certificado expedido en virtud del Reglamento (CE) no 1743/2004 y válido únicamente hasta el 31 de marzo de 2005. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | čekų k. | : | licence vydaná na základě nařízení (ES) č. 1743/2004 a platná pouze do 31. března 2005. |
| — | : | danų k. | : | licens udstedt i henhold til forordning (EF) nr. 1743/2004 og kun gyldig til den 31. marts 2005. |
| — | : | vokiečių k. | : | Lizenz gemäß der Verordnung (EG) Nr. 1743/2004 erteilt und nur bis zum 31. März 2005 gültig. |
| — | : | estų k. | : | litsents on välja antud määruse (EÜ) nr 1743/2004 alusel ja kehtib ainult 31. märtsini 2005. |
| — | : | graikų k. | : | Το πιστοποιητικό εκδόθηκε βάσει του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1743/2004 και ισχύει μόνο μέχρι τις 31 Μαρτίου 2005. |
| — | : | anglų k. | : | licence issued under Regulation (EC) No 1743/2004 and valid only until 31 March 2005. |
| — | : | prancūzų k. | : | certificat émis au titre du règlement (CE) no 1743/2004 et valable seulement jusqu'au 31 mars 2005. |
| — | : | italų k. | : | domanda di titolo presentata ai sensi del regolamento (CE) n. 1743/2004 e valida soltanto fino al 31 marzo 2005. |
| — | : | latvių k. | : | atļauja, kas izdota saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1743/2004 un ir derīga tikai līdz 2005. gada 31. martam. |
| — | : | lietuvių k. | : | licencija, išduota pagal Reglamento (EB) Nr. 1743/2004 nuostatas, galiojanti tik iki 2005 m. kovo 31 d. |
| — | : | vengrų k. | : | a 1743/2004/EK rendelet alkalmazásában kiállított, 2005. március 31-ig érvényes engedély. |
| — | : | olandų k. | : | overeenkomstig Verordening (EG) nr. 1743/2004 afgegeven certificaat dat slechts tot en met 31 maart 2005 geldig is. |
| — | : | lenkų k. | : | pozwolenie wydane zgodnie z rozporządzeniem (WE) nr 1743/2004 i ważne wyłącznie do 31 marca 2005 r. |
| — | : | portugalų k. | : | certificado emitido a título do Regulamento (CE) n.o 1743/2004 e eficaz somente até 31 de Março de 2005. |
| — | : | slovakų k. | : | licencia vydaná na základe nariadenia (ES) č. 1743/2004 a platná len do 31. marca 2005. |
| — | : | slovėnų k. | : | dovoljenje, izdano v skladu z Uredbo (ES) št. 1743/2004 in veljavno samo do 31. marca 2005. |
| — | : | suomių k. | : | asetuksen (EY) N:o 1743/2004 mukaisesti annettu todistus, joka on voimassa ainoastaan 31 päivään maaliskuuta 2005. |
| — | : | švedų k. | : | Licens utfärdad i enlighet med förordning (EG) nr 1743/2004, giltig endast till och med den 31 mars 2005. |

—

:

ispanų k.

:

Certificado expedido en virtud del Reglamento (CE) no 1743/2004 y válido únicamente hasta el 31 de marzo de 2005.

—

:

čekų k.

:

licence vydaná na základě nařízení (ES) č. 1743/2004 a platná pouze do 31. března 2005.

—

:

danų k.

:

licens udstedt i henhold til forordning (EF) nr. 1743/2004 og kun gyldig til den 31. marts 2005.

—

:

vokiečių k.

:

Lizenz gemäß der Verordnung (EG) Nr. 1743/2004 erteilt und nur bis zum 31. März 2005 gültig.

—

:

estų k.

:

litsents on välja antud määruse (EÜ) nr 1743/2004 alusel ja kehtib ainult 31. märtsini 2005.

—

:

graikų k.

:

Το πιστοποιητικό εκδόθηκε βάσει του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1743/2004 και ισχύει μόνο μέχρι τις 31 Μαρτίου 2005.

—

:

anglų k.

:

licence issued under Regulation (EC) No 1743/2004 and valid only until 31 March 2005.

—

:

prancūzų k.

:

certificat émis au titre du règlement (CE) no 1743/2004 et valable seulement jusqu'au 31 mars 2005.

—

:

italų k.

:

domanda di titolo presentata ai sensi del regolamento (CE) n. 1743/2004 e valida soltanto fino al 31 marzo 2005.

—

:

latvių k.

:

atļauja, kas izdota saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1743/2004 un ir derīga tikai līdz 2005. gada 31. martam.

—

:

lietuvių k.

:

licencija, išduota pagal Reglamento (EB) Nr. 1743/2004 nuostatas, galiojanti tik iki 2005 m. kovo 31 d.

—

:

vengrų k.

:

a 1743/2004/EK rendelet alkalmazásában kiállított, 2005. március 31-ig érvényes engedély.

—

:

olandų k.

:

overeenkomstig Verordening (EG) nr. 1743/2004 afgegeven certificaat dat slechts tot en met 31 maart 2005 geldig is.

—

:

lenkų k.

:

pozwolenie wydane zgodnie z rozporządzeniem (WE) nr 1743/2004 i ważne wyłącznie do 31 marca 2005 r.

—

:

portugalų k.

:

certificado emitido a título do Regulamento (CE) n.o 1743/2004 e eficaz somente até 31 de Março de 2005.

—

:

slovakų k.

:

licencia vydaná na základe nariadenia (ES) č. 1743/2004 a platná len do 31. marca 2005.

—

:

slovėnų k.

:

dovoljenje, izdano v skladu z Uredbo (ES) št. 1743/2004 in veljavno samo do 31. marca 2005.

—

:

suomių k.

:

asetuksen (EY) N:o 1743/2004 mukaisesti annettu todistus, joka on voimassa ainoastaan 31 päivään maaliskuuta 2005.

—

:

švedų k.

:

Licens utfärdad i enlighet med förordning (EG) nr 1743/2004, giltig endast till och med den 31 mars 2005.

---

II PRIEDAS

Į 4 STRAIPSNIO 1 DALĮ ĮTRAUKTI ĮRAŠAI

| — | ispanų k.: Solicitud de certificado presentada al amparo del Reglamento (CE) no 1743/2004. |
| --- | --- |

—

ispanų k.: Solicitud de certificado presentada al amparo del Reglamento (CE) no 1743/2004.

| — | čekų k.: žádost o licenci podaná na základě nařízení (ES) č. 1743/2004. |
| --- | --- |

—

čekų k.: žádost o licenci podaná na základě nařízení (ES) č. 1743/2004.

| — | danų k.: licensansøgning i henhold til forordning (EF) nr. 1743/2004. |
| --- | --- |

—

danų k.: licensansøgning i henhold til forordning (EF) nr. 1743/2004.

| — | vokiečių k.: Lizenzantrag gemäß der Verordnung (EG) Nr. 1743/2004. |
| --- | --- |

—

vokiečių k.: Lizenzantrag gemäß der Verordnung (EG) Nr. 1743/2004.

| — | estų k.: määruse (EÜ) nr 1743/2004 kohaselt esitatud litsentsitaotlus. |
| --- | --- |

—

estų k.: määruse (EÜ) nr 1743/2004 kohaselt esitatud litsentsitaotlus.

| — | graikų k.: Αίτηση χορήγησης πιστοποιητικού υποβληθείσα βάσει του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1743/2004. |
| --- | --- |

—

graikų k.: Αίτηση χορήγησης πιστοποιητικού υποβληθείσα βάσει του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1743/2004.

| — | anglų k.: licence application made under Regulation (EC) No 1743/2004. |
| --- | --- |

—

anglų k.: licence application made under Regulation (EC) No 1743/2004.

| — | prancūzų k.: demande de certificat faite au titre du règlement (CE) no 1743/2004. |
| --- | --- |

—

prancūzų k.: demande de certificat faite au titre du règlement (CE) no 1743/2004.

| — | italų k.: domanda di titolo presentata ai sensi del regolamento (CE) n. 1743/2004. |
| --- | --- |

—

italų k.: domanda di titolo presentata ai sensi del regolamento (CE) n. 1743/2004.

| — | latvių k.: atļaujas pieteikums saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1743/2004. |
| --- | --- |

—

latvių k.: atļaujas pieteikums saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1743/2004.

| — | lietuvių k.: prašymas išduoti licenciją pagal Reglamentą (EB) Nr. 1743/2004. |
| --- | --- |

—

lietuvių k.: prašymas išduoti licenciją pagal Reglamentą (EB) Nr. 1743/2004.

| — | vengrų k.: a 1743/2004/EK rendeletnek megfelelően kiállított engedélykérelem. |
| --- | --- |

—

vengrų k.: a 1743/2004/EK rendeletnek megfelelően kiállított engedélykérelem.

| — | olandų k.: overeenkomstig Verordening (EG) nr. 1743/2004 ingediende certificaataanvraag. |
| --- | --- |

—

olandų k.: overeenkomstig Verordening (EG) nr. 1743/2004 ingediende certificaataanvraag.

| — | lenkų k.: wniosek o pozwolenie przedłożony zgodnie z rozporządzeniem (WE) nr 1743/2004 |
| --- | --- |

—

lenkų k.: wniosek o pozwolenie przedłożony zgodnie z rozporządzeniem (WE) nr 1743/2004

| — | portugalų k.: pedido de certificado apresentado a título do Regulamento (CE) n.o 1743/2004. |
| --- | --- |

—

portugalų k.: pedido de certificado apresentado a título do Regulamento (CE) n.o 1743/2004.

| — | slovakų k.: žiadosť o licenciu na základe nariadenia (ES) č. 1743/2004. |
| --- | --- |

—

slovakų k.: žiadosť o licenciu na základe nariadenia (ES) č. 1743/2004.

| — | slovėnų k.: zahtevek za dovoljenje, vložen v skladu z Uredbo (ES) št. 1743/2004 |
| --- | --- |

—

slovėnų k.: zahtevek za dovoljenje, vložen v skladu z Uredbo (ES) št. 1743/2004

| — | suomių k.: asetuksen (EY) N:o 1743/2004 mukainen todistushakemus. |
| --- | --- |

—

suomių k.: asetuksen (EY) N:o 1743/2004 mukainen todistushakemus.

| — | švedų k.: Licensansökan enligt förordning (EG) nr 1743/2004. |
| --- | --- |

—

švedų k.: Licensansökan enligt förordning (EG) nr 1743/2004.

---

| 8.10.2004 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 311/23 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2004

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 311/23

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1744/2004

2004 m. spalio 7 d.

iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1490/2002 dėl valstybės narės ataskaitos rengėjos pakeitimo

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1991 liepos 15 d. Tarybos direktyvą 91/414/EEB dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką (1), ypač į jos 8 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą,

kadangi:

| (1) | Pagal Direktyvą 91/414/EEB Komisija turi vykdyti darbų programą, skirtą laipsniškai išnagrinėti veikliąsias medžiagas, esančias rinkoje, praėjus dvejiems metams nuo tos direktyvos paskelbimo. |
| --- | --- |

(1)

Pagal Direktyvą 91/414/EEB Komisija turi vykdyti darbų programą, skirtą laipsniškai išnagrinėti veikliąsias medžiagas, esančias rinkoje, praėjus dvejiems metams nuo tos direktyvos paskelbimo.

| (2) | Trečias darbų programos etapas yra numatytas Komisijos reglamentuose (EB) Nr. 451/2000 (2) ir (EB) Nr. 1490/2002 (3). |
| --- | --- |

(2)

Trečias darbų programos etapas yra numatytas Komisijos reglamentuose (EB) Nr. 451/2000 (2) ir (EB) Nr. 1490/2002 (3).

| (3) | Reglamento (EB) Nr. 1490/2002 10 straipsnio 3 dalyje nurodoma galimybė veikliąją medžiagą iš naujo paskirti kitai valstybei narei, jei valstybė narė ataskaitos rengėja per nustatytą terminą EFSA negali pateikti įvertinimo ataskaitos projekto. |
| --- | --- |

(3)

Reglamento (EB) Nr. 1490/2002 10 straipsnio 3 dalyje nurodoma galimybė veikliąją medžiagą iš naujo paskirti kitai valstybei narei, jei valstybė narė ataskaitos rengėja per nustatytą terminą EFSA negali pateikti įvertinimo ataskaitos projekto.

| (4) | Prancūzija pranešė Komisijai, kad ji negalės pateikti teflubenzurono įvertinimo ataskaitos protokolo per to reglamento 10 straipsnio 1 dalyje nustatytą terminą. Jungtinė Karalystė pareiškė norą tapti valstybe nare ataskaitos apie šią veikliąją medžiagą rengėja. Naujai valstybei narei ataskaitos rengėjai turi būti suteikta pakankamai laiko parengti įvertinimo projekto protokolą, o ši medžiaga turėtų būti perkelta iš I priedo A dalies į B dalį. |
| --- | --- |

(4)

Prancūzija pranešė Komisijai, kad ji negalės pateikti teflubenzurono įvertinimo ataskaitos protokolo per to reglamento 10 straipsnio 1 dalyje nustatytą terminą. Jungtinė Karalystė pareiškė norą tapti valstybe nare ataskaitos apie šią veikliąją medžiagą rengėja. Naujai valstybei narei ataskaitos rengėjai turi būti suteikta pakankamai laiko parengti įvertinimo projekto protokolą, o ši medžiaga turėtų būti perkelta iš I priedo A dalies į B dalį.

| (5) | Todėl Reglamentas (EB) Nr. 1490/2002 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas. |
| --- | --- |

(5)

Todėl Reglamentas (EB) Nr. 1490/2002 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas.

| (6) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(6)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1490/2002 I priedas iš dalies keičiamas taip:

| 1) | Teflubenzuronas išbraukiamas iš A dalies. |
| --- | --- |

1)

Teflubenzuronas išbraukiamas iš A dalies.

| 2) | B dalyje abėcėlės tvarka įterpiamas toks įrašas:
  „Teflubenzuronas – Jungtinė Karalystė – BAS-BE“. |
| --- | --- |

2)

B dalyje abėcėlės tvarka įterpiamas toks įrašas:

„Teflubenzuronas – Jungtinė Karalystė – BAS-BE“.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja septintą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2004 m. spalio 7 d.

Komisijos vardu

David BYRNE

Komisijos narys

---

(1)  OL L 230, 1991 8 19, p. 1. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos direktyva 2004/71/EB (OL L 127, 2004 4 29, p. 104).

1

(2)  OL L 55, 2000 2 29, p. 25. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1004/2003 (OL L 151, 2003 6 19, p. 32).

2

(3)  OL L 224, 2002 8 21, p. 23. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1004/2003.

3

---

| 8.10.2004 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 311/24 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2004

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 311/24

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1745/2004

2004 m. spalio 6 d.

dėl plekšnių žvejybos su Belgijos vėliava plaukiojančiais laivais sustabdymo

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1993 m. spalio 12 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2847/93, nustatantį bendros žuvininkystės politikos kontrolės sistemą (1), ypač į jo 21 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | 2003 m. gruodžio 19 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2287/2003, nustatantis 2004 m. tam tikrų žuvų rūšių ir jų grupių žvejybos galimybes ir atitinkamas sąlygas, taikomas Bendrijos vandenyse ir Bendrijos laivams vandenyse, kuriuose sugavimai yra ribojami (2), numato plekšnių žvejybos kvotas 2004 m. |
| --- | --- |

(1)

2003 m. gruodžio 19 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2287/2003, nustatantis 2004 m. tam tikrų žuvų rūšių ir jų grupių žvejybos galimybes ir atitinkamas sąlygas, taikomas Bendrijos vandenyse ir Bendrijos laivams vandenyse, kuriuose sugavimai yra ribojami (2), numato plekšnių žvejybos kvotas 2004 m.

| (2) | Siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi nuostatų dėl žuvų rūšių, kurioms taikoma kvota, sugavimo kiekybinių apribojimų, reikia, kad Komisija nustatytų datą, nuo kurios su valstybės narės vėliava plaukiojantys laivai laikomi išeikvoję skirtą sugavimų kvotą. |
| --- | --- |

(2)

Siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi nuostatų dėl žuvų rūšių, kurioms taikoma kvota, sugavimo kiekybinių apribojimų, reikia, kad Komisija nustatytų datą, nuo kurios su valstybės narės vėliava plaukiojantys laivai laikomi išeikvoję skirtą sugavimų kvotą.

| (3) | Pagal Komisijai pateiktą informaciją su Belgijos vėliava plaukiojančių arba Belgijoje įregistruotų laivų plekšnių sugavimas ICES VII a zonoje jau išnaudojo 2004 m. suteiktą kvotą. Belgija uždraudė žvejoti šią rūšį nuo 2004 m. rugsėjo 1 d. Todėl reikėtų nustatyti šią datą, |
| --- | --- |

(3)

Pagal Komisijai pateiktą informaciją su Belgijos vėliava plaukiojančių arba Belgijoje įregistruotų laivų plekšnių sugavimas ICES VII a zonoje jau išnaudojo 2004 m. suteiktą kvotą. Belgija uždraudė žvejoti šią rūšį nuo 2004 m. rugsėjo 1 d. Todėl reikėtų nustatyti šią datą,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Su Belgijos vėliava plaukiojantys arba Belgijoje įregistruoti laivai laikomi išeikvoję 2004 m. plekšnių sugavimui ICES VII a zonoje skirtą kvotą.

Draudžiama žvejoti plekšnes ICES VII a zonoje laivais, plaukiojančiais su Belgijos vėliava arba įregistruotais Belgijoje, taip pat draudžiama laikyti laive, perkrauti ir iškrauti sugautą šią žuvų rūšį šiuose laivuose nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2004 m. rugsėjo 1 dienos.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2004 m. spalio 6 d.

Komisijos vardu

Jörgen HOLMQUIST

Generalinis direktorius žuvininkystės reikalams

---

(1)  OL L 261, 1993 10 20, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1954/2003 (OL L 289, 2003 11 7, p. 1).

1

(2)  OL L 344, 2003 12 31, p. 1.

2

---

| 8.10.2004 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 311/25 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2004

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 311/25

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1746/2004

2004 m. spalio 6 d.

panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 1502/2004 dėl paprastųjų jūrinių plekšnių žvejybos su Belgijos vėliava plaukiojančiais laivais sustabdymo

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1993 m. spalio 12 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2847/93, nustatantį bendros žuvininkystės politikos kontrolės sistemą (1), su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1954/2003, ypač į jo 21 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | Komisijos reglamente (EB) Nr. 1502/2004 (2) numatoma sustabdyti jūrinių plekšnių žvejybą ICES VII f, g zonoje laivais, plaukiojančiais su Belgijos vėliava arba įregistruotais Belgijoje. |
| --- | --- |

(1)

Komisijos reglamente (EB) Nr. 1502/2004 (2) numatoma sustabdyti jūrinių plekšnių žvejybą ICES VII f, g zonoje laivais, plaukiojančiais su Belgijos vėliava arba įregistruotais Belgijoje.

| (2) | Dėl žvejybos galimybių perkėlimo laikoma, kad Belgija neišnaudojo jai suteiktos kvotos. Taigi reikėtų leisti žvejoti jūrines plekšnes ICES VII f, g zonoje laivais, plaukiojančiais su Belgijos vėliava arba įregistruotais Belgijoje. Todėl reikėtų panaikinti Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1502/2004, |
| --- | --- |

(2)

Dėl žvejybos galimybių perkėlimo laikoma, kad Belgija neišnaudojo jai suteiktos kvotos. Taigi reikėtų leisti žvejoti jūrines plekšnes ICES VII f, g zonoje laivais, plaukiojančiais su Belgijos vėliava arba įregistruotais Belgijoje. Todėl reikėtų panaikinti Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1502/2004,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1502/2004 yra panaikinamas.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2004 m. spalio 1 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2004 m. spalio 6 d.

Komisijos vardu

Jörgen HOLMQUIST

Generalinis direktorius žuvininkystės reikalams

---

(1)  OL L 261, 1993 10 20, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1954/2003 (OL L 289, 2003 11 7, p. 1).

1

(2)  OL L 275, 2004 8 25, p. 13.

2

---

| 8.10.2004 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 311/26 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2004

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 311/26

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1747/2004

2004 m. spalio 7 d.

dėl pasiūlymų, perduotų remiantis Reglamente (EB) Nr. 1565/2004 numatytu konkursu dėl avižų eksporto

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2003 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1784/2003 dėl bendro grūdų rinkos organizavimo (1), ir ypač į jo 7 straipsnį,

atsižvelgdama į 1995 d. birželio 29 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1501/95, nustatantį kai kurias išsamias Tarybos reglamento (EEB) Nr. 1766/92 taikymo taisykles dėl eksporto grąžinamųjų išmokų už grūdus skyrimo ir priemonių, taikytinų esant trikdymams grūdų rinkoje (2), ir ypač į jo 7 straipsnį,

atsižvelgdama į 2004 m. rugsėjo 3 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1565/2004 dėl specialios intervencinės priemonės, taikomos grūdams Suomijoje ir Švedijoje 2004–2005 prekybos metais (3),

kadangi:

| (1) | Reglamentu (EB) Nr. 1005/2004 yra atidarytas konkursas dėl grąžinamosios išmokos eksportuojant Suomijoje ir Švedijoje pagamintas avižas, eksportuotinas iš Suomijos ir Švedijos į visas trečiąsias šalis, išskyrus Bulgariją, Norvegiją, Rumuniją ir Šveicariją. |
| --- | --- |

(1)

Reglamentu (EB) Nr. 1005/2004 yra atidarytas konkursas dėl grąžinamosios išmokos eksportuojant Suomijoje ir Švedijoje pagamintas avižas, eksportuotinas iš Suomijos ir Švedijos į visas trečiąsias šalis, išskyrus Bulgariją, Norvegiją, Rumuniją ir Šveicariją.

| (2) | Atsižvelgiant visų pirma į Reglamento (EB) Nr. 1501/95 1 straipsnyje išvardytus kriterijus, maksimalios grąžinamosios išmokos nustatyti nereikėtų. |
| --- | --- |

(2)

Atsižvelgiant visų pirma į Reglamento (EB) Nr. 1501/95 1 straipsnyje išvardytus kriterijus, maksimalios grąžinamosios išmokos nustatyti nereikėtų.

| (3) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Grūdų vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(3)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Grūdų vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Nesiimama jokių tolesnių veiksmų dėl pasiūlymų, pateiktų nuo 2004 m. spalio 1 d. iki 7 d. remiantis Reglamente (EB) Nr. 1565/2004 numatytu konkursu dėl avižų eksporto grąžinamosios išmokos.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2004 m. spalio 8 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2004 m. spalio 7 d.

Komisijos vardu

Franz FISCHLER

Komisijos narys

---

(1)  OL L 270, 2003 10 21, p. 78.

1

(2)  OL L 147, 1995 6 30, p. 7. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1431/2003 (OL L 203, 2003 8 12, p. 16).

2

(3)  OL L 285, 2004 9 4, p. 3.

3

---

II Aktai, kurių skelbti neprivaloma

Taryba

| 8.10.2004 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 311/27 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2004

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 311/27

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2004 m. rugsėjo 24 d.

dėl konsultacijų su Gvinėja Bisau pagal AKR–EB partnerystės susitarimo 96 straipsnį užbaigimo

(2004/680/EB)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno grupės valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių partnerystės susitarimą („AKR–EB partnerystės susitarimas“) (1), pasirašytą 2000 m. birželio 23 d. Kotonu, ypač į jo 96 straipsnį,

atsižvelgdama į Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų Vidaus susitarimą dėl priemonių, kurių būtina imtis, ir tvarkos, kurios būtina laikytis įgyvendinant AKR–EB partnerystės susitarimą (2), ypač į jo 3 straipsnį,

atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | Esminės AKR–EB partnerystės susitarimo 9 straipsnyje minimos nuostatos buvo pažeistos 2003 m. rugsėjo 14 d. įvykus kariniam perversmui, kurį Europos Sąjunga pasmerkė savo 2003 m. rugsėjo 18 d. pareiškime. |
| --- | --- |

(1)

Esminės AKR–EB partnerystės susitarimo 9 straipsnyje minimos nuostatos buvo pažeistos 2003 m. rugsėjo 14 d. įvykus kariniam perversmui, kurį Europos Sąjunga pasmerkė savo 2003 m. rugsėjo 18 d. pareiškime.

| (2) | Pagal AKR–EB partnerystės susitarimo 96 straipsnį 2004 m. sausio 19 d. su AKR šalimis ir Gvinėja Bisau buvo vedamos konsultacijos, per kurias Gvinėjos Bisau valdžios atstovai prisiėmė konkrečius įsipareigojimus dėl Europos Sąjungos įvardytų problemų sprendimo būdų, kurie turėjo būti įvykdyti per trijų mėnesių trukmės intensyvaus dialogo laikotarpį. |
| --- | --- |

(2)

Pagal AKR–EB partnerystės susitarimo 96 straipsnį 2004 m. sausio 19 d. su AKR šalimis ir Gvinėja Bisau buvo vedamos konsultacijos, per kurias Gvinėjos Bisau valdžios atstovai prisiėmė konkrečius įsipareigojimus dėl Europos Sąjungos įvardytų problemų sprendimo būdų, kurie turėjo būti įvykdyti per trijų mėnesių trukmės intensyvaus dialogo laikotarpį.

| (3) | Pasibaigus šiam laikotarpiui paaiškėjo, kad po minėtų įsipareigojimų buvo imtasi konkrečių priemonių, susijusių su esminėmis AKR–EB partnerystės susitarimo nuostatomis; tačiau kai kurios svarbios priemonės, tiesiogiai susijusios su valstybės finansų stiprinimu, dar nėra tinkamai įgyvendintos, |
| --- | --- |

(3)

Pasibaigus šiam laikotarpiui paaiškėjo, kad po minėtų įsipareigojimų buvo imtasi konkrečių priemonių, susijusių su esminėmis AKR–EB partnerystės susitarimo nuostatomis; tačiau kai kurios svarbios priemonės, tiesiogiai susijusios su valstybės finansų stiprinimu, dar nėra tinkamai įgyvendintos,

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Konsultacijos su Gvinėjos Bisau Respublika pagal AKR–EB partnerystės susitarimo 96 straipsnį yra užbaigtos.

2 straipsnis

Laiško projekte, kuris pateikiamas priede, nurodytos priemonės yra patvirtinamos kaip atitinkamos priemonės, kaip apibrėžta AKR–EB partnerystės susitarimo 96 straipsnio 2 dalies c punkte.

3 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Jis taikomas nuo 2005 m. spalio 11 d.

Priimta Briuselyje, 2004 m. rugsėjo 24 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

L. J. BRINKHORST

---

(1)  OL L 317, 2000 12 15, p. 3.

1

(2)  OL L 317, 2000 12 15, p. 376.

2

---

PRIEDAS

Gerbiamasis pone,

Europos Sąjunga skiria didelį dėmesį AKR–EB partnerystės susitarimo 9 straipsnio nuostatoms. Pagrindiniai AKR–EB partnerystės susitarimo elementai – pagarba žmogaus teisėms, demokratiniams principams ir teisinė valstybė – yra mūsų santykių pagrindas.

Laikydamasi šios minties, Europos Sąjunga 2003 m. rugsėjo 18 d. pareiškime ryžtingai pasmerkė karinį perversmą, įvykusį 2003 m. rugsėjo 14 d.

Esant tokioms aplinkybėms, Europos Sąjungos Taryba 2003 m. gruodžio 19 d. nusprendė pakviesti Gvinėjos Bisau valdžios atstovus pradėti konsultacijas, kad būtų išsamiai išanalizuota situacija ir rasti būdai, kaip spręsti susidariusią padėtį.

Šios konsultacijos įvyko Briuselyje 2004 m. sausio 19 d. Buvo iškelti keli ypatingai svarbūs klausimai, o pereinamojo laikotarpio vyriausybės Ministras Pirmininkas išdėstė Gvinėjos Bisau valdžios požiūrį į dabartinę situaciją ir jos analizę. Europos Sąjunga užfiksavo šiuos Ministro Pirmininko įsipareigojimus:

| — | patvirtinti Gvinėjos Bisau Respublikos vyriausybės pereinamojo laikotarpio programą, ypač nuostatas, susijusias su jos planais dėl visuotinių rinkimų, |
| --- | --- |

—

patvirtinti Gvinėjos Bisau Respublikos vyriausybės pereinamojo laikotarpio programą, ypač nuostatas, susijusias su jos planais dėl visuotinių rinkimų,

| — | imtis priemonių gerinti valstybės finansų būklę, |
| --- | --- |

—

imtis priemonių gerinti valstybės finansų būklę,

| — | patvirtinti tvarką, pagal kurią teismams grąžinamas nepriklausomumas, o karinių pajėgų kontrolė perduodama civiliams. |
| --- | --- |

—

patvirtinti tvarką, pagal kurią teismams grąžinamas nepriklausomumas, o karinių pajėgų kontrolė perduodama civiliams.

Taip pat buvo susitarta, kad tris mėnesius Gvinėjoje Bisau bus vedamas intensyvus dialogas įvairiais klausimais, o pasibaigus šiam laikotarpiui bus įvertinta situacija.

Gvinėjoje Bisau buvo vedamas minėtas dialogas. Jis buvo vedamas remiantis sąrašu priemonių, skirtų įgyvendinti prisiimtus įsipareigojimus.

Gvinėjos Bisau valdžios institucijos ėmėsi svarbių priemonių. Ypač pažymėtini šie dalykai:

| — | 2004 m. kovo 28 ir 30 d. įvyko teisingi, laisvi ir sąžiningi visuotiniai rinkimai, |
| --- | --- |

—

2004 m. kovo 28 ir 30 d. įvyko teisingi, laisvi ir sąžiningi visuotiniai rinkimai,

| — | pasiekta pažangos grąžinant teismams nepriklausomumą paskyrus Generalinį prokurorą bei išrinkus Aukščiausiojo Teismo pirmininką, |
| --- | --- |

—

pasiekta pažangos grąžinant teismams nepriklausomumą paskyrus Generalinį prokurorą bei išrinkus Aukščiausiojo Teismo pirmininką,

| — | patvirtinta neatidėliotinų veiksmų ekonominė programa, |
| --- | --- |

—

patvirtinta neatidėliotinų veiksmų ekonominė programa,

| — | atliekamas valstybės tarnautojų surašymas. |
| --- | --- |

—

atliekamas valstybės tarnautojų surašymas.

Be jokios abejonės, šie veiksmai liudija apie šalies politinį ir socialinį stabilizavimąsi. Tačiau lieka kai kurių nerimą keliančių klausimų, ypač valstybės finansų stiprinimo srityje, pirmiausia dėl valstybės sąskaitybos vedimo, muitų surinkimo ir daugumos valstybės tarnautojų atlyginimų.

Europos Sąjunga teikia ypatingą svarbą toliau išvardytoms valstybės finansų stiprinimo priemonėms:

| — | neatidėliotinų veiksmų ekonominės programos, patvirtintos pereinamojo laikotarpio vyriausybės, nepertraukiamas įgyvendinimas, |
| --- | --- |

—

neatidėliotinų veiksmų ekonominės programos, patvirtintos pereinamojo laikotarpio vyriausybės, nepertraukiamas įgyvendinimas,

| — | jau pradėto valstybės tarnautojų surašymo tęsimas, |
| --- | --- |

—

jau pradėto valstybės tarnautojų surašymo tęsimas,

| — | korekcinių priemonių valstybės finansų srityje, įskaitant finansų kontrolės sistemos, viešųjų pirkimų ir valstybės pajamų auditą, patvirtinimas, |
| --- | --- |

—

korekcinių priemonių valstybės finansų srityje, įskaitant finansų kontrolės sistemos, viešųjų pirkimų ir valstybės pajamų auditą, patvirtinimas,

| — | atlikus 2003 m. panaudotų lėšų auditą, paramos iš Bendrijos biudžeto lėšų grąžinimas, |
| --- | --- |

—

atlikus 2003 m. panaudotų lėšų auditą, paramos iš Bendrijos biudžeto lėšų grąžinimas,

| — | Vyriausybės audito 2003 m. ataskaitos apie valstybės pajamas išvadų pateikimas, |
| --- | --- |

—

Vyriausybės audito 2003 m. ataskaitos apie valstybės pajamas išvadų pateikimas,

| — | administracinių ir teisinių procesų prieš asmenis, buvusius Vyriausybės pareigūnais iki pereinamojo laikotarpio ir padariusius pažeidimų ar sukčiavusius, tęsimas. |
| --- | --- |

—

administracinių ir teisinių procesų prieš asmenis, buvusius Vyriausybės pareigūnais iki pereinamojo laikotarpio ir padariusius pažeidimų ar sukčiavusius, tęsimas.

Pasibaigus konsultacijoms, buvo nuspręsta normalizuoti santykius ir toliau tęsti bendradarbiavimą atitinkamomis priemonėmis, kaip apibrėžta AKR–EB partnerystės susitarimo 96 straipsnio 2 dalies c punkte, tuo pačiu stebint pažangą valstybės finansų srityje, teismų nepriklausomumo stiprinimą ir karinių pajėgų kontrolės perdavimą civiliams, taip pat prezidento rinkimų tvarkaraščio laikymąsi. Turėtų būti sudarytos sąlygos, kad prezidento rinkimai vyktų skaidriai ir iš tikrųjų demokratiškai. Europos Sąjunga nuolat stebės pažangą, padarytą pirmiau minėtose srityse.

Europos Sąjunga yra pasirengusi toliau tęsti glaudų politinį dialogą su Jūsų demokratiškai išrinkta vyriausybe ir padėti stiprinti demokratiją Jūsų šalyje.

Reiškiu Jums, Gerbiamasis pone, savo didžią pagarbą.

Tarybos vardu

Komisijos vardu

---

| 8.10.2004 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 311/30 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2004

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 311/30

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2004 m. rugsėjo 24 d.

iš dalies keičiantis Sprendimą 2001/131/EB, nustatantį konsultacijų su Haičiu tvarką pagal AKR-EB partnerystės susitarimo 96 straipsnį

(2004/681/EB)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių partnerystės susitarimą (1) (toliau – „AKR-EB partnerystės susitarimas“), pasirašytą 2000 m. birželio 23 d. Kotonu, ypač į jo 96 straipsnį,

atsižvelgdama į valstybių narių vyriausybių atstovų, susitinkančių Taryboje, vidinį susitarimą dėl priemonių, kurių turi būti imamasi, ir tvarkos, kurios turi būti laikomasi, įgyvendinant AKR-EB partnerystės susitarimą (2), ypač į jo 3 straipsnį,

atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | Remiantis Sprendimu 2001/131/EB (3), nuostatos dėl finansinės paramos Haičiui taikymas iš dalies sustabdomas kaip „atitinkama priemonė“ pagal AKR-EB partnerystės susitarimo 96 straipsnio 2 dalies c punktą. |
| --- | --- |

(1)

Remiantis Sprendimu 2001/131/EB (3), nuostatos dėl finansinės paramos Haičiui taikymas iš dalies sustabdomas kaip „atitinkama priemonė“ pagal AKR-EB partnerystės susitarimo 96 straipsnio 2 dalies c punktą.

| (2) | Sprendimas 2003/916/EB nustoja galioti 2004 m. gruodžio 31 d., ir todėl reikia persvarstyti priemones per šešis mėnesius. |
| --- | --- |

(2)

Sprendimas 2003/916/EB nustoja galioti 2004 m. gruodžio 31 d., ir todėl reikia persvarstyti priemones per šešis mėnesius.

| (3) | 2004 m. gegužės 12 d. įvyko Komisijos ir Haičio laikinojo Ministro Pirmininko diskusijos laikinosios vyriausybės politikos programos klausimais, susijusiais su visiško demokratinio ir konstitucinio valdymo atkūrimu, įskaitant rinkimų tvarkaraštį, deramai atsižvelgiantį žmogaus teises ir pagrindines laisves. |
| --- | --- |

(3)

2004 m. gegužės 12 d. įvyko Komisijos ir Haičio laikinojo Ministro Pirmininko diskusijos laikinosios vyriausybės politikos programos klausimais, susijusiais su visiško demokratinio ir konstitucinio valdymo atkūrimu, įskaitant rinkimų tvarkaraštį, deramai atsižvelgiantį žmogaus teises ir pagrindines laisves.

| (4) | 2004 m. gegužės 25 d. laišku Haičio laikinasis Ministras Pirmininkas patvirtino konkrečius Haičio Laikinosios Vyriausybės pasižadėjimus laikytis esminių AKR-EB partnerystės susitarimo 9 straipsnyje nustatytų elementų, ypač susijusių su žmogaus teisių padėtimi, demokratijos ir teisinės valstybės principais, siekiant sugrąžinti šalį į visišką konstitucinį ir demokratinį valdymą, |
| --- | --- |

(4)

2004 m. gegužės 25 d. laišku Haičio laikinasis Ministras Pirmininkas patvirtino konkrečius Haičio Laikinosios Vyriausybės pasižadėjimus laikytis esminių AKR-EB partnerystės susitarimo 9 straipsnyje nustatytų elementų, ypač susijusių su žmogaus teisių padėtimi, demokratijos ir teisinės valstybės principais, siekiant sugrąžinti šalį į visišką konstitucinį ir demokratinį valdymą,

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Sprendimas 2001/131/EB iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 3 straipsnio antroje ir trečioje dalyse „2004 m. gruodžio 31 d.“ data pakeičiama į „2005 m. gruodžio 31 d.“. |
| --- | --- |

1)

3 straipsnio antroje ir trečioje dalyse „2004 m. gruodžio 31 d.“ data pakeičiama į „2005 m. gruodžio 31 d.“.

| 2) | Priedas pakeičiamas šio sprendimo priede pateiktu tekstu. |
| --- | --- |

2)

Priedas pakeičiamas šio sprendimo priede pateiktu tekstu.

2 straipsnis

Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje, 2004 m. rugsėjo 24 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

L. J. BRINKHORST

---

(1)  OL L 317, 2000 12 15, p. 3. Susitarimas su pakeitimais, padarytais Sprendimu Nr. 1/2003 (OL L 141, 2003 6 7, p. 25).

1

(2)  OL L 317, 2000 12 15, p. 376.

2

(3)  OL L 48, 2001 2 17, p. 31. Sprendimas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Sprendimu 2003/916/EB (OL L 345, 2003 12 31, p. 156).

3

---

PRIEDAS

„PRIEDAS

Gerbiamas Pone,

Europos Sąjunga teikia didelę svarbą AKR–EB partnerystės susitarimo 9 straipsnio nuostatoms. AKR–EB partnerystė grindžiama žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės principais. Jie yra esminiai minėto Susitarimo elementai ir todėl sudaro mūsų santykių pagrindą.

Šiuo atžvilgiu Europos Sąjunga atidžiai stebėjo neseniai vykusį pereinamąjį laikotarpį Haityje, ypač naujos Haičio Laikinosios Vyriausybės paskyrimą, kuri buvo prisaikdinta 2004 m. kovo 17 d. po išsamių konsultacijų, vykdytų pagal KBB/AVO planą.

2004 m. gegužės 12 d. įvyko Jūsų ir Komisijos atstovų diskusijos siekiant aptarti Laikinosios Vyriausybės politikos programą, susijusią su visišku demokratinio ir konstitucinio valdymo atkūrimu. Europos Sąjunga įsidėmėjo Jūsų įsipareigojimus, ypač dėl žmogaus teisių padėties gerinimo, demokratijos principų įtvirtinimo, įskaitant laisvų ir teisingų rinkimų surengimą, taip pat dėl teisinės valstybės ir gero valdymo principų, kaip nurodyta Jūsų 2004 m. gegužės 25 d. laiške Komisijai. Šie įsipareigojimai turėtų padėti labiau stabilizuoti politinę padėtį Haityje. Europos Sąjunga primygtinai siūlo Laikinajai Vyriausybei greitai paversti šiuos įsipareigojimus konkrečiais veiksmais, užtikrinančiais, kad demokratizacijos procesas taptų neatskiriama Haičio politinio, ekonominio ir socialinio gyvenimo dalimi, taip užtikrinant, kad būtų laikomasi AKR–EB partnerystės susitarimo 9 straipsnio.

Atsižvelgdama į šiuos elementus, Europos Sąjungos Taryba persvarstė savo 2003 m. gruodžio 22 d. sprendimą ir nusprendė persvarstyti atitinkamas priemones, nurodytas AKR–EB partnerystės susitarimo 96 straipsnio 2 dalies c punkte, tokiu būdu:

| 1) | likusių aštuntojo Europos plėtros fondo (EPF) lėšų nukreipimas programoms, turinčioms tiesioginės naudos Haičio tautai, stiprinančioms pilietinę visuomenę ir privatų sektorių, skatinančioms demokratiją ir stiprinančioms teisinės valstybės bei rinkimų proceso principus, ir toliau bus tęsiamas ir gali taip pat apimti veiksmus, apibrėžtus kaip trumpalaikiai ir vidutinio laikotarpio prioritetai Laikinajame bendradarbiavimo susitarime (LBS), sudarytame glaudžiai bendradarbiaujant Laikinajai Vyriausybei, pilietinės visuomenės atstovams ir pagrindiniams rėmėjams, ypač atsižvelgiant į institucinę paramą; |
| --- | --- |

1)

likusių aštuntojo Europos plėtros fondo (EPF) lėšų nukreipimas programoms, turinčioms tiesioginės naudos Haičio tautai, stiprinančioms pilietinę visuomenę ir privatų sektorių, skatinančioms demokratiją ir stiprinančioms teisinės valstybės bei rinkimų proceso principus, ir toliau bus tęsiamas ir gali taip pat apimti veiksmus, apibrėžtus kaip trumpalaikiai ir vidutinio laikotarpio prioritetai Laikinajame bendradarbiavimo susitarime (LBS), sudarytame glaudžiai bendradarbiaujant Laikinajai Vyriausybei, pilietinės visuomenės atstovams ir pagrindiniams rėmėjams, ypač atsižvelgiant į institucinę paramą;

| 2) | apie devintojo EPF lėšų paskirstymą pranešama paskelbus šį sprendimą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

2)

apie devintojo EPF lėšų paskirstymą pranešama paskelbus šį sprendimą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

| 3) | nedelsiant bus pradedamos diskusijos dėl devintojo EPF lėšų programavimo su nacionaliniu įgaliojančiuoju pareigūnu, atsižvelgiant į Šalies strateginio dokumento (ŠSD) ir Nacionalinės nurodomosios programos (NNP) parengimą. Strategijoje bus atsižvelgiama į LBS rezultatus; |
| --- | --- |

3)

nedelsiant bus pradedamos diskusijos dėl devintojo EPF lėšų programavimo su nacionaliniu įgaliojančiuoju pareigūnu, atsižvelgiant į Šalies strateginio dokumento (ŠSD) ir Nacionalinės nurodomosios programos (NNP) parengimą. Strategijoje bus atsižvelgiama į LBS rezultatus;

| 4) | B vokas gali būti naudojamas prieš pasirašant devintąjį EPF ŠSD/NNP, atsižvelgiant į realius poreikius; |
| --- | --- |

4)

B vokas gali būti naudojamas prieš pasirašant devintąjį EPF ŠSD/NNP, atsižvelgiant į realius poreikius;

| 5) | NNP pasirašymas numatomas atsižvelgiant į nacionalinius rinkimus, surengtus laikantis AVO Rezoliucijos 822, ir Haičio kompetentingų institucijų bei tarptautinės bendruomenės pripažintus laisvais ir teisingais. Nurodoma, kad nacionaliniai rinkimai turi įvykti vėliausiai 2005 m. viduryje; |
| --- | --- |

5)

NNP pasirašymas numatomas atsižvelgiant į nacionalinius rinkimus, surengtus laikantis AVO Rezoliucijos 822, ir Haičio kompetentingų institucijų bei tarptautinės bendruomenės pripažintus laisvais ir teisingais. Nurodoma, kad nacionaliniai rinkimai turi įvykti vėliausiai 2005 m. viduryje;

| 6) | pagalba regioniniams projektams, humanitarinio pobūdžio veiklai ir prekybos bendradarbiavimui nesikeičia. |
| --- | --- |

6)

pagalba regioniniams projektams, humanitarinio pobūdžio veiklai ir prekybos bendradarbiavimui nesikeičia.

Visos pirmiau minėtos priemonės reguliariai persvarstomos, bet ne rečiau kaip kas 6 mėnesius.

Norint, kad bendradarbiavimas būtų sėkmingas, būtina užtikrinti didesnius gebėjimus įsisavinti pagalbos lėšas, kurių šiuo metu nepakanka, plėtojant gero valdymo ir paramos valdymo pajėgumus. Priemonių įgyvendinimo sąlygos bus nustatytos atsižvelgiant į šalies gebėjimą tinkamai valdyti valstybės finansus.

Europos Sąjunga atidžiai stebės tolesnę demokratizacijos proceso plėtrą, ypač tai, kaip Laikinoji Vyriausybė vykdo savo įsipareigojimus, ir kaip rengiamasi vietos, nacionaliniams ir prezidento rinkimams. Sąjunga dar kartą pabrėžia savo pasirengimą tęsti intensyvų politinį dialogą su Haičio Laikinąja Vyriausybe pagal AKR–EB partnerystės susitarimo 8 straipsnį.

Reiškiu Jums savo didžią pagarbą.

Komisijos vardu

Tarybos vardu

Pirmininkas“

---

Komisija

| 8.10.2004 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 311/32 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2004

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 311/32

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2004 m. rugsėjo 9 d.

dėl papildomų dienų, kuriomis pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 2287/2003 V priedą laivai gali nebūti Danijos ir Jungtinės Karalystės uostuose

(pranešta dokumentu Nr. K(2004) 3407)

(autentiškas tik tekstas danų ir anglų kalbomis)

(2004/682/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2003 m. gruodžio 19 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2287/2003, 2004 metams nustatantį žvejybos galimybes ir atitinkamas sąlygas, taikytinas tam tikriems žuvų ištekliams ir žuvų išteklių grupėms Bendrijos vandenyse, o Bendrijos laivams – vandenyse, kuriuose sugavimai turi būti ribojami (1), ypač į jo V priedo 6 dalies c punktą,

kadangi:

| (1) | Reglamento (EB) Nr. 2287/2003 V priedo 6 dalies c punkte nurodyta, kiek dienų tam tikri Bendrijos žvejybos laivai 2004 m. vasario 1 d.–gruodžio 31 d. gali nebūti minėto priedo 2 dalyje nurodytų geografinių teritorijų uostuose. |
| --- | --- |

(1)

Reglamento (EB) Nr. 2287/2003 V priedo 6 dalies c punkte nurodyta, kiek dienų tam tikri Bendrijos žvejybos laivai 2004 m. vasario 1 d.–gruodžio 31 d. gali nebūti minėto priedo 2 dalyje nurodytų geografinių teritorijų uostuose.

| (2) | V priedo 6 dalies c punktu Komisijai suteikta teisė skirti papildomai dienų, kuriomis laivas gali nebūti uoste, kai jis turi to priedo 4 dalyje nurodytas žūklės priemones, remiantis eksploatacijos nutraukimo programų, skirtų laivams, kuriems taikomos šio priedo nuostatos, rezultatais, pasiektais nuo 2002 m. sausio 1 d. |
| --- | --- |

(2)

V priedo 6 dalies c punktu Komisijai suteikta teisė skirti papildomai dienų, kuriomis laivas gali nebūti uoste, kai jis turi to priedo 4 dalyje nurodytas žūklės priemones, remiantis eksploatacijos nutraukimo programų, skirtų laivams, kuriems taikomos šio priedo nuostatos, rezultatais, pasiektais nuo 2002 m. sausio 1 d.

| (3) | Danija ir Jungtinė Karalystė pateikė duomenis apie žvejybos laivus, turinčius dugninius tralus, vilktinius ir panašius tinklus, kurių akutės dydis ne mažesnis kaip 100 mm, išskyrus bimtralus, kurie nebenaudojami nuo 2002 m. ir 2003 m. |
| --- | --- |

(3)

Danija ir Jungtinė Karalystė pateikė duomenis apie žvejybos laivus, turinčius dugninius tralus, vilktinius ir panašius tinklus, kurių akutės dydis ne mažesnis kaip 100 mm, išskyrus bimtralus, kurie nebenaudojami nuo 2002 m. ir 2003 m.

| (4) | Jungtinė Karalystė pateikė duomenis apie žvejybos laivus, turinčius bimtralus, kurių akutės dydis ne mažesnis kaip 80 mm ir kurie nebenaudojami nuo 2002 m. ir 2003 m. |
| --- | --- |

(4)

Jungtinė Karalystė pateikė duomenis apie žvejybos laivus, turinčius bimtralus, kurių akutės dydis ne mažesnis kaip 80 mm ir kurie nebenaudojami nuo 2002 m. ir 2003 m.

| (5) | Atsižvelgiant į pateiktus duomenis, Danijos ir Jungtinės Karalystės laivams, turintiems Reglamento (EB) Nr. 2287/2003 V priedo 4 dalies a ir b punktuose nurodytas žūklės priemones, turėtų būti skirta daugiau dienų, |
| --- | --- |

(5)

Atsižvelgiant į pateiktus duomenis, Danijos ir Jungtinės Karalystės laivams, turintiems Reglamento (EB) Nr. 2287/2003 V priedo 4 dalies a ir b punktuose nurodytas žūklės priemones, turėtų būti skirta daugiau dienų,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Be Reglamento (EB) Nr. 2287/2003 V priedo 6 dalies a punkte nustatytų dienų, kiekvienais kalendoriniais metais laivams, turintiems dugninius tralus, vilktinius ir panašius tinklus, kurių akutės dydis ne mažesnis kaip 100 mm, išskyrus bimtralus, papildomai skiriama dienų:

| a) | Danijai – trys dienos; |
| --- | --- |

a)

Danijai – trys dienos;

| b) | Jungtinei Karalystei – penkios dienos. |
| --- | --- |

b)

Jungtinei Karalystei – penkios dienos.

2 straipsnis

Jungtinės Karalystės laivams, turintiems bimtralus, kurių akutės dydis ne mažesnis kaip 80 mm, be Reglamento (EB) Nr. 2287/2003 V priedo 6 straipsnio a punkte nustatytų dienų, kiekvienais kalendoriniais metais papildomai skiriamos dar dvi dienos.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Danijos Karalystei ir Jungtinei Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystei.

Priimta Briuselyje, 2004 m. rugsėjo 9 d.

Komisijos vardu

Franz FISCHLER

Komisijos narys

---

(1)  OL L 344, 2003 12 31, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1645/2004 (OL L 296, 2004 9 21, p. 3).

1

---