# Uradni list L 303/30.

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 303 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 4730. september 2004 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 303

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 4730. september 2004

---

| Vsebina | | I   Akti, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Uredba Sveta (ES) št. 1683/2004 z dne 24. septembra 2004 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz glifosata s poreklom iz Ljudske republike Kitajske | 1 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1684/2004 z dne 29. septembra 2004 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave | 19 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1685/2004 z dne 29. septembra 2004 Sprememba Uredbe (ES) št. 1327/2004 o stalnem javnem razpisu za določitev prelevmanov in/ali povračil pri izvozu belega sladkorja za tržno leto 2004/2005 | 21 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1686/2004 z dne 28. septembra 2004 o odobritvi prenosa med količinskimi omejitvami tekstila in oblačil s poreklom iz Macaa | 22 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1687/2004 z dne 28. septembra 2004 o odobritvi prenosa med količinskimi omejitvami tekstila in oblačil s poreklom iz Republike Indije | 24 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1688/2004 z dne 29. septembra 2004 o določanju nakupne cene organizacij za skladiščenje nepredelanih rozin in suhih fig za tržno leto 2004/2005 | 26 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1689/2004 z dne 29. septembra 2004 o določitvi predvidene proizvodnje neprečiščenega bombaža in začasnega znižanja normirane cene, ki iz tega izhaja, za tržno leto 2004/2005 | 27 |

Vsebina

I   Akti, katerih objava je obvezna

Stran

*

Uredba Sveta (ES) št. 1683/2004 z dne 24. septembra 2004 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz glifosata s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

1

Uredba Komisije (ES) št. 1684/2004 z dne 29. septembra 2004 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

19

*

Uredba Komisije (ES) št. 1685/2004 z dne 29. septembra 2004 Sprememba Uredbe (ES) št. 1327/2004 o stalnem javnem razpisu za določitev prelevmanov in/ali povračil pri izvozu belega sladkorja za tržno leto 2004/2005

21

*

Uredba Komisije (ES) št. 1686/2004 z dne 28. septembra 2004 o odobritvi prenosa med količinskimi omejitvami tekstila in oblačil s poreklom iz Macaa

22

*

Uredba Komisije (ES) št. 1687/2004 z dne 28. septembra 2004 o odobritvi prenosa med količinskimi omejitvami tekstila in oblačil s poreklom iz Republike Indije

24

*

Uredba Komisije (ES) št. 1688/2004 z dne 29. septembra 2004 o določanju nakupne cene organizacij za skladiščenje nepredelanih rozin in suhih fig za tržno leto 2004/2005

26

*

Uredba Komisije (ES) št. 1689/2004 z dne 29. septembra 2004 o določitvi predvidene proizvodnje neprečiščenega bombaža in začasnega znižanja normirane cene, ki iz tega izhaja, za tržno leto 2004/2005

27

| | | II   Akti, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | Svet |
| | * | 2004/664/ES:Odločba Sveta z dne 24. septembra 2004 o prilagoditvi Odločbe 2004/246/ES zaradi pristopa Češke, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Slovenije in Slovaške | 28 |
| | | Komisija |
| | * | 2004/665/ES:Odločba Komisije z dne 22. septembra 2004 v zvezi s temeljno študijo o razširjenosti salmonele v nesnih jatah Gallus gallus

  (notificirano pod dokumentarno številko K(2004) 3512) | 30 |
| | * | 2004/666/ES:Odločba Komisije z dne 29. septembra 2004 o uvedbi cepljenja za dopolnitev ukrepov za obvladovanje okužb z nizko patogeno aviarno influenco v Italiji in o posebnih ukrepih za nadzor premikov in o razveljavitvi Odločbe 2002/975/ES
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2004) 3581)

   (
  1
  ) | 35 |

II   Akti, katerih objava ni obvezna

Svet

*

2004/664/ES:Odločba Sveta z dne 24. septembra 2004 o prilagoditvi Odločbe 2004/246/ES zaradi pristopa Češke, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Slovenije in Slovaške

28

Komisija

*

2004/665/ES:Odločba Komisije z dne 22. septembra 2004 v zvezi s temeljno študijo o razširjenosti salmonele v nesnih jatah Gallus gallus

  (notificirano pod dokumentarno številko K(2004) 3512)

Gallus gallus

(notificirano pod dokumentarno številko K(2004) 3512)

30

*

2004/666/ES:Odločba Komisije z dne 29. septembra 2004 o uvedbi cepljenja za dopolnitev ukrepov za obvladovanje okužb z nizko patogeno aviarno influenco v Italiji in o posebnih ukrepih za nadzor premikov in o razveljavitvi Odločbe 2002/975/ES
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2004) 3581)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko K(2004) 3581)

1

35

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, katerih objava je obvezna

| 30.9.2004 | SL | Uradni list Evropske unije | L 303/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2004

SL

Uradni list Evropske unije

L 303/1

---

UREDBA SVETA (ES) št. 1683/2004

z dne 24. septembra 2004

o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz glifosata s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske Skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti členov 11(2) in 11(3) Uredbe,

ob upoštevanju predloga, ki ga je vložila Komisija po posvetovanju s svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

1.   Veljavni ukrepi

| (1) | Februarja 1998 je Svet z Uredbo (ES) št. 368/98 (2) uvedel dokončne protidampinške ukrepe („prvotni ukrepi“) v obliki dajatve 24 % na uvoz glifosata s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“). Ta uredba je bila spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 1086/2000 (3), ki je povišala dajatev na 48 %, po proti-absorpcijski preiskavi iz člena 12 osnovne uredbe. Po preiskavi proti izogibanju iz člena 13 osnovne uredbe, je nato Uredba Sveta (ES) št. 163/2002 (4) razširila dajatev 48 % na uvoz glifosata s poreklom iz LRK tudi na uvoz glifosata, poslanega iz Malezije in Tajvana (ne glede na to, ali je njegovo poreklo deklarirano v Maleziji oziroma Tajvanu ali ne), z izjemo glifosfata, ki ga proizvaja po eno imenovano podjetje v vsaki od teh dveh držav. |
| --- | --- |

(1)

Februarja 1998 je Svet z Uredbo (ES) št. 368/98 (2) uvedel dokončne protidampinške ukrepe („prvotni ukrepi“) v obliki dajatve 24 % na uvoz glifosata s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“). Ta uredba je bila spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 1086/2000 (3), ki je povišala dajatev na 48 %, po proti-absorpcijski preiskavi iz člena 12 osnovne uredbe. Po preiskavi proti izogibanju iz člena 13 osnovne uredbe, je nato Uredba Sveta (ES) št. 163/2002 (4) razširila dajatev 48 % na uvoz glifosata s poreklom iz LRK tudi na uvoz glifosata, poslanega iz Malezije in Tajvana (ne glede na to, ali je njegovo poreklo deklarirano v Maleziji oziroma Tajvanu ali ne), z izjemo glifosfata, ki ga proizvaja po eno imenovano podjetje v vsaki od teh dveh držav.

2.   Začetek preiskav v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa in v zvezi z vmesnim pregledom

| (2) | Po objavi obvestila o bližnjem izteku protidampinških ukrepov za uvoz glifosata s poreklom iz LRK (5) je Komisija 18. novembra 2002 prejela zahtevo po pregledu teh ukrepov v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(2)

Po objavi obvestila o bližnjem izteku protidampinških ukrepov za uvoz glifosata s poreklom iz LRK (5) je Komisija 18. novembra 2002 prejela zahtevo po pregledu teh ukrepov v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe.

| (3) | Evropsko glifosatsko združenje (European Glyphosate Association – EGA) („vlagatelj“) je vložilo zahtevo v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo večinski delež, v tem primeru več kot 90 %, skupne proizvodnje glifosata v Skupnosti. |
| --- | --- |

(3)

Evropsko glifosatsko združenje (European Glyphosate Association – EGA) („vlagatelj“) je vložilo zahtevo v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo večinski delež, v tem primeru več kot 90 %, skupne proizvodnje glifosata v Skupnosti.

| (4) | Zahteva je temeljila na predvidevanju, da bi iztek ukrepov verjetno vodil v nadaljevanje ali ponovitev dampinga in škode industriji Skupnosti. Poleg tega je Komisija na osnovi dokazov v zahtevi upoštevala, da stopnja ukrepov ni zadoščala za izravnavo škodljivih dampinških praks, kar je upravičilo začetek popolnega vmesnega pregleda ukrepov po uradni dolžnosti, ki je obsegal vse vidike postopka. Po posvetu s svetovalnim odborom in ugotovitvi, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepa in vmesnega pregleda v skladu s členoma 11(2) in 11(3) osnovne uredbe, je Komisija objavila obvestilo o začetku teh pregledov v Uradnem listu Evropske unije
   (6). |
| --- | --- |

(4)

Zahteva je temeljila na predvidevanju, da bi iztek ukrepov verjetno vodil v nadaljevanje ali ponovitev dampinga in škode industriji Skupnosti. Poleg tega je Komisija na osnovi dokazov v zahtevi upoštevala, da stopnja ukrepov ni zadoščala za izravnavo škodljivih dampinških praks, kar je upravičilo začetek popolnega vmesnega pregleda ukrepov po uradni dolžnosti, ki je obsegal vse vidike postopka. Po posvetu s svetovalnim odborom in ugotovitvi, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepa in vmesnega pregleda v skladu s členoma 11(2) in 11(3) osnovne uredbe, je Komisija objavila obvestilo o začetku teh pregledov v Uradnem listu Evropske unije
   (6).

3.   Stranke, ki jih preiskavi zadevata

| (5) | Komisija je uradno obvestila organe LRK, kitajske proizvajalce – izvoznike, proizvajalce, uvoznike in uporabnike v Skupnosti, ki so bili v zahtevi opredeljeni, pa tudi njihova združenja o začetku preiskav. Zainteresiranim strankam je bila dana možnost pisno izraziti svoja stališča in zahtevati zaslišanje v roku, določenem v obvestilu o začetku. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je uradno obvestila organe LRK, kitajske proizvajalce – izvoznike, proizvajalce, uvoznike in uporabnike v Skupnosti, ki so bili v zahtevi opredeljeni, pa tudi njihova združenja o začetku preiskav. Zainteresiranim strankam je bila dana možnost pisno izraziti svoja stališča in zahtevati zaslišanje v roku, določenem v obvestilu o začetku.

| (6) | Ker obstaja očitno veliko število proizvajalcev – izvoznikov zadevnega izdelka v LRK, kar je vidno iz zahteve in iz prejšnje preiskave, se je v obvestilu o začetku predvidevala tudi uporaba tehnik vzorčenja za preiskavo dampinga. Poleg tega je Komisija poslala vzorčne vprašalnike uvoznikom, za katere so službe Komisije vedele. |
| --- | --- |

(6)

Ker obstaja očitno veliko število proizvajalcev – izvoznikov zadevnega izdelka v LRK, kar je vidno iz zahteve in iz prejšnje preiskave, se je v obvestilu o začetku predvidevala tudi uporaba tehnik vzorčenja za preiskavo dampinga. Poleg tega je Komisija poslala vzorčne vprašalnike uvoznikom, za katere so službe Komisije vedele.

| (7) | Vendar pa se je predstavilo in v predvidenem roku priskrbelo informacije, zahtevane v obvestilu o začetku, le omejeno število proizvajalcev – izvoznikov iz LRK. Zato se uporaba tehnik vzorčenja pri proizvajalcih – izvoznikih iz LRK ni štela za potrebno. Poleg tega je samo en uvoznik prijavil uvoz glifosata s poreklom iz LRK. Zato se uporaba tehnik vzorčenja pri uvoznikih ni štela za potrebno. |
| --- | --- |

(7)

Vendar pa se je predstavilo in v predvidenem roku priskrbelo informacije, zahtevane v obvestilu o začetku, le omejeno število proizvajalcev – izvoznikov iz LRK. Zato se uporaba tehnik vzorčenja pri proizvajalcih – izvoznikih iz LRK ni štela za potrebno. Poleg tega je samo en uvoznik prijavil uvoz glifosata s poreklom iz LRK. Zato se uporaba tehnik vzorčenja pri uvoznikih ni štela za potrebno.

| (8) | Komisija je poslala vprašalnike strankam, za katere je znano, da jih to zadeva, in dobila odgovore od štirih proizvajalcev Skupnosti in dveh kitajskih proizvajalcev – izvoznikov. En uvoznik je prijavil uvoz s poreklom iz LRK in nato podal odgovore na celoten vprašalnik. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je poslala vprašalnike strankam, za katere je znano, da jih to zadeva, in dobila odgovore od štirih proizvajalcev Skupnosti in dveh kitajskih proizvajalcev – izvoznikov. En uvoznik je prijavil uvoz s poreklom iz LRK in nato podal odgovore na celoten vprašalnik.

| (9) | Nekaj proizvajalcev – izvoznikov iz LRK, štirje proizvajalci in 13 dobaviteljev s sedežem v Skupnosti ter združenje distributerjev in uporabnikov so pisno izrazili svoja stališča. Vse stranke, ki so za to zaprosile v predvidenem roku in izkazale posebne razloge, zakaj bi jih bilo treba zaslišati, so to priložnost dobile. |
| --- | --- |

(9)

Nekaj proizvajalcev – izvoznikov iz LRK, štirje proizvajalci in 13 dobaviteljev s sedežem v Skupnosti ter združenje distributerjev in uporabnikov so pisno izrazili svoja stališča. Vse stranke, ki so za to zaprosile v predvidenem roku in izkazale posebne razloge, zakaj bi jih bilo treba zaslišati, so to priložnost dobile.

| (10) | Komisija je poiskala in preverila vse informacije, ki so se ji zdeli potrebni za ugotovitev, ali je verjetno, da se bo škodljiv damping nadaljeval oziroma ponovil, in za oceno interesa Skupnosti. Opravljeni so bili preveritveni obiski v prostorih naslednjih podjetij: | proizvajalci – izvozniki v LRK:







  — | Zhejiang Xinan Industrial Group Ltd, Xinanjiang, mesto Jiande, pokrajina Zhejiang, LRK; |
| --- | --- | --- | --- |

(10)

Komisija je poiskala in preverila vse informacije, ki so se ji zdeli potrebni za ugotovitev, ali je verjetno, da se bo škodljiv damping nadaljeval oziroma ponovil, in za oceno interesa Skupnosti. Opravljeni so bili preveritveni obiski v prostorih naslednjih podjetij:

proizvajalci – izvozniki v LRK:

—

Zhejiang Xinan Industrial Group Ltd, Xinanjiang, mesto Jiande, pokrajina Zhejiang, LRK;

| | proizvajalci v Skupnosti:







  — | Cheminova Agro A/S, Lemvig, Danska, (tudi z njim povezani distributer Headland Agrochemicals Ltd, Great Chesterford, Essex, Združeno kraljestvo), |
| --- | --- | --- |

proizvajalci v Skupnosti:

—

Cheminova Agro A/S, Lemvig, Danska, (tudi z njim povezani distributer Headland Agrochemicals Ltd, Great Chesterford, Essex, Združeno kraljestvo),

| — | Herbex Produtos Químicos, SA, Sintra, Portugalska, |
| --- | --- |

—

Herbex Produtos Químicos, SA, Sintra, Portugalska,

| — | Monsanto Europe SA, Bruselj in Antwerpen, Belgija, (tudi z njim povezani distributer Monsanto UK Ltd, Cambridge, Združeno kraljestvo), |
| --- | --- |

—

Monsanto Europe SA, Bruselj in Antwerpen, Belgija, (tudi z njim povezani distributer Monsanto UK Ltd, Cambridge, Združeno kraljestvo),

| — | Syngenta UK, Huddersfield, Združeno kraljestvo (tudi z njim povezani podjetji: Stauffer Chemical BV, Seneffe, Belgija in Syngenta Supply AG, Basel, Švica, in z njim povezani distributer Syngenta Crop Protection, Whittlesford, Cambridgeshire, Združeno kraljestvo); |
| --- | --- |

—

Syngenta UK, Huddersfield, Združeno kraljestvo (tudi z njim povezani podjetji: Stauffer Chemical BV, Seneffe, Belgija in Syngenta Supply AG, Basel, Švica, in z njim povezani distributer Syngenta Crop Protection, Whittlesford, Cambridgeshire, Združeno kraljestvo);

| | proizvajalec v tretji državi s tržnim gospodarstvom:







  — | Monsanto do Brasil, São Paulo, Brazilija. |
| --- | --- | --- |

proizvajalec v tretji državi s tržnim gospodarstvom:

—

Monsanto do Brasil, São Paulo, Brazilija.

| (11) | Preiskava o verjetnosti, da se damping nadaljuje ali ponovi v okviru preiskav o pregledih, je pokrila obdobje od 1. januarja 2002 do 31. decembra 2002 („obdobje preiskave“ – OP). Preučitev trendov v smislu analize o verjetnosti, da se škoda nadaljuje ali ponovi, je pokrila obdobje od januarja 1999 do konca OP („analizno obdobje“). |
| --- | --- |

(11)

Preiskava o verjetnosti, da se damping nadaljuje ali ponovi v okviru preiskav o pregledih, je pokrila obdobje od 1. januarja 2002 do 31. decembra 2002 („obdobje preiskave“ – OP). Preučitev trendov v smislu analize o verjetnosti, da se škoda nadaljuje ali ponovi, je pokrila obdobje od januarja 1999 do konca OP („analizno obdobje“).

4.   Obravnava tržnega gospodarstva in individualna obravnava

| (12) | V skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe sta dve kitajski podjetji, Zhejiang Xinan Industrial Group Ltd („Xinanchem“) in Zhenjiang Jiagnan Chemical Factory („Zhenjiang“) zahtevali obravnavo tržnega gospodarstva in individualno obravnavo. Vendar pa je bilo ugotovljeno, da Zhenjiang ni izvažal zadevnega izdelka v Skupnost v OP. Zato je zahteva po obravnavi tržnega gospodarstva in po individualni obravnavi podjetja Zhenjiang postala nepomembna. Xinanchem je moral izpolniti zahtevek za obravnavo tržnega gospodarstva in natančno opredeliti vse zahtevane pomembne informacije. |
| --- | --- |

(12)

V skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe sta dve kitajski podjetji, Zhejiang Xinan Industrial Group Ltd („Xinanchem“) in Zhenjiang Jiagnan Chemical Factory („Zhenjiang“) zahtevali obravnavo tržnega gospodarstva in individualno obravnavo. Vendar pa je bilo ugotovljeno, da Zhenjiang ni izvažal zadevnega izdelka v Skupnost v OP. Zato je zahteva po obravnavi tržnega gospodarstva in po individualni obravnavi podjetja Zhenjiang postala nepomembna. Xinanchem je moral izpolniti zahtevek za obravnavo tržnega gospodarstva in natančno opredeliti vse zahtevane pomembne informacije.

| (13) | Čeprav je bila večina delnic podjetja v lasti posameznikov, je bilo zaradi velike razpršenosti delnic, ki niso bile v državni lasti, in dejstva, da je daleč največji delež delnic v državni lasti, ugotovljeno, da je podjetje pod državnim nadzorom. Poleg tega so upravni odbor imenovali državni delničarji in večina članov odbora je državnih uradnikov ali uslužbencev podjetij v državni lasti. Zato je bilo zaključeno, da je podjetje pod znatnim državnim nadzorom in vplivom. |
| --- | --- |

(13)

Čeprav je bila večina delnic podjetja v lasti posameznikov, je bilo zaradi velike razpršenosti delnic, ki niso bile v državni lasti, in dejstva, da je daleč največji delež delnic v državni lasti, ugotovljeno, da je podjetje pod državnim nadzorom. Poleg tega so upravni odbor imenovali državni delničarji in večina članov odbora je državnih uradnikov ali uslužbencev podjetij v državni lasti. Zato je bilo zaključeno, da je podjetje pod znatnim državnim nadzorom in vplivom.

| (14) | Poleg tega je bilo ugotovljeno, da je vlada LRK dodelila Kitajski gospodarski zbornici uvoznikov in izvoznikov kovin, rud in kemikalij (KGZKRK) pravico do žigosanja pogodb in preverjanja izvoznih cen za carinjenje. Sistem je vseboval tudi vzpostavitev minimalne cene za izvoz glifosata in omogočal zbornici veto na izvoz, če se teh cen ni upoštevalo. |
| --- | --- |

(14)

Poleg tega je bilo ugotovljeno, da je vlada LRK dodelila Kitajski gospodarski zbornici uvoznikov in izvoznikov kovin, rud in kemikalij (KGZKRK) pravico do žigosanja pogodb in preverjanja izvoznih cen za carinjenje. Sistem je vseboval tudi vzpostavitev minimalne cene za izvoz glifosata in omogočal zbornici veto na izvoz, če se teh cen ni upoštevalo.

| (15) | Posledično je bila po posvetovanju s svetovalnim odborom sprejeta odločitev, da se Xinanchem ne obravnava po sistemu tržnega gospodarstva, ker podjetje ni ustrezalo kriterijem iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(15)

Posledično je bila po posvetovanju s svetovalnim odborom sprejeta odločitev, da se Xinanchem ne obravnava po sistemu tržnega gospodarstva, ker podjetje ni ustrezalo kriterijem iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe.

| (16) | Podjetje Xinanchem ni dobilo status tržnega gospodarstva, zato je zaprosilo za individualno obravnavo, tj. za določitev individualne stopnje dampinga na osnovi individualnih izvoznih cen podjetja. Komisija je preverila, če ima podjetje pri postavljanju svoje izvozne cene tako v praksi kot po zakonu potrebno stopnjo neodvisnosti od države. |
| --- | --- |

(16)

Podjetje Xinanchem ni dobilo status tržnega gospodarstva, zato je zaprosilo za individualno obravnavo, tj. za določitev individualne stopnje dampinga na osnovi individualnih izvoznih cen podjetja. Komisija je preverila, če ima podjetje pri postavljanju svoje izvozne cene tako v praksi kot po zakonu potrebno stopnjo neodvisnosti od države.

| (17) | Pri tem je bilo ugotovljeno, da je Xinanchem podvržen precejšnjemu državnemu nadzoru pri postavljanju izvoznih cen za zadevni izdelek, kar pojasnjuje uvodna izjava (14) zgoraj. Zato je bil sprejet zaključek, da Xinanchem ni ustrezal zahtevanim pogojem za individualno obravnavo, kot to določa člen 9(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(17)

Pri tem je bilo ugotovljeno, da je Xinanchem podvržen precejšnjemu državnemu nadzoru pri postavljanju izvoznih cen za zadevni izdelek, kar pojasnjuje uvodna izjava (14) zgoraj. Zato je bil sprejet zaključek, da Xinanchem ni ustrezal zahtevanim pogojem za individualno obravnavo, kot to določa člen 9(5) osnovne uredbe.

B.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBEN IZDELEK

1.   Zadevni izdelek

| (18) | Zadevni izdelek je glifosat s poreklom iz LRK („zadevni izdelek“), ki se ga trenutno klasificira z oznakama KN ex 2931 00 95 (oznaki TARIC 2931009581 in 2931009582) in ex 3808 30 27 (oznaki TARIC 3808302711 in 3808302719). Zadevni izdelek je isti kot v preiskavi, ki je privedla do uvedbe prvotnih ukrepov („prvotna preiskava“). |
| --- | --- |

(18)

Zadevni izdelek je glifosat s poreklom iz LRK („zadevni izdelek“), ki se ga trenutno klasificira z oznakama KN ex 2931 00 95 (oznaki TARIC 2931009581 in 2931009582) in ex 3808 30 27 (oznaki TARIC 3808302711 in 3808302719). Zadevni izdelek je isti kot v preiskavi, ki je privedla do uvedbe prvotnih ukrepov („prvotna preiskava“).

| (19) | Glifosat je neselektivni herbicid, ki lahko obstaja v različnih stopnjah ali oblikah koncentracije, predvsem kot kisline, soli in formulirani izdelki. Kislina je osnovna oblika kemične spojine, ki nastane pri proizvodnem postopku, in je ponavadi v obliki suhega prahu z vsebnostjo 95 % glifosata ali v obliki mokrega kolača z vsebnostjo 84 % glifosata. Razlika v vsebnosti glifosata je posledica vsebnosti vlage. Sol je topljiva oblika glifosata, ki se pridobiva iz kisline. Je tekoče oblike, ponavadi vsebuje 62 % soli IPA (7), kar je enako vsebnosti 43 % glifosata. Formulirani glifosat je ponavadi v tekoči obliki. Tekočina je mešanica glifosatne soli, vode in drugih kemičnih spojin, kot na primer površinsko aktivnih snovi in aditivov, ki omogočajo herbicidu, da ga rastline vsrkajo in mu dajejo večjo učinkovitost. Tipična standardna oblika formuliranega glifosata vsebuje 360 gramov glifosata na liter. |
| --- | --- |

(19)

Glifosat je neselektivni herbicid, ki lahko obstaja v različnih stopnjah ali oblikah koncentracije, predvsem kot kisline, soli in formulirani izdelki. Kislina je osnovna oblika kemične spojine, ki nastane pri proizvodnem postopku, in je ponavadi v obliki suhega prahu z vsebnostjo 95 % glifosata ali v obliki mokrega kolača z vsebnostjo 84 % glifosata. Razlika v vsebnosti glifosata je posledica vsebnosti vlage. Sol je topljiva oblika glifosata, ki se pridobiva iz kisline. Je tekoče oblike, ponavadi vsebuje 62 % soli IPA (7), kar je enako vsebnosti 43 % glifosata. Formulirani glifosat je ponavadi v tekoči obliki. Tekočina je mešanica glifosatne soli, vode in drugih kemičnih spojin, kot na primer površinsko aktivnih snovi in aditivov, ki omogočajo herbicidu, da ga rastline vsrkajo in mu dajejo večjo učinkovitost. Tipična standardna oblika formuliranega glifosata vsebuje 360 gramov glifosata na liter.

| (20) | Da bi znižali stroške prevoza, kupujejo uvozniki glifosat ponavadi v koncentrirani obliki (običajno v obliki kisline ali mokrega kolača, pa tudi soli) in ga nadalje procesirajo (formulirajo) z dodajanjem vode in drugih kemičnih spojin, da bi dobili formulirani glifosat. To je edina oblika, ki se lahko uporabi kot končni izdelek, tj. kot neselektivni herbicid. Zaradi tega se je uvoznike in formulatorje v preiskavi obravnavalo kot eno skupino („uvozniki/formulatorji“). |
| --- | --- |

(20)

Da bi znižali stroške prevoza, kupujejo uvozniki glifosat ponavadi v koncentrirani obliki (običajno v obliki kisline ali mokrega kolača, pa tudi soli) in ga nadalje procesirajo (formulirajo) z dodajanjem vode in drugih kemičnih spojin, da bi dobili formulirani glifosat. To je edina oblika, ki se lahko uporabi kot končni izdelek, tj. kot neselektivni herbicid. Zaradi tega se je uvoznike in formulatorje v preiskavi obravnavalo kot eno skupino („uvozniki/formulatorji“).

2.   Podoben izdelek

| (21) | Glifosat, ki ga v Skupnosti proizvajajo in prodajajo proizvajalci Skupnosti, ki so zahtevali pregled zaradi izteka ukrepa, in glifosat, ki ga proizvajajo v LRK in prodajajo v Skupnosti kitajski proizvajalci - izvozniki, imata enake osnovne fizične, tehnične in kemične lastnosti, pa tudi enako uporabo, zato se ju obravnava kot podobna izdelka po definiciji iz člena 1(4) osnovne uredbe. Ugotovljeno je bilo tudi, da ima glifosat, ki se ga proizvaja in prodaja na domačem trgu v tretji državi s tržnim gospodarstvom („analogna država“), tj. Braziliji, enake osnovne fizične, tehnične in kemične lastnosti, pa tudi enako uporabo kot glifosat, ki se ga proizvaja v LRK in izvaža v Skupnost. Zato se ju obravnava kot podobna izdelka po definiciji iz člena 1(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(21)

Glifosat, ki ga v Skupnosti proizvajajo in prodajajo proizvajalci Skupnosti, ki so zahtevali pregled zaradi izteka ukrepa, in glifosat, ki ga proizvajajo v LRK in prodajajo v Skupnosti kitajski proizvajalci - izvozniki, imata enake osnovne fizične, tehnične in kemične lastnosti, pa tudi enako uporabo, zato se ju obravnava kot podobna izdelka po definiciji iz člena 1(4) osnovne uredbe. Ugotovljeno je bilo tudi, da ima glifosat, ki se ga proizvaja in prodaja na domačem trgu v tretji državi s tržnim gospodarstvom („analogna država“), tj. Braziliji, enake osnovne fizične, tehnične in kemične lastnosti, pa tudi enako uporabo kot glifosat, ki se ga proizvaja v LRK in izvaža v Skupnost. Zato se ju obravnava kot podobna izdelka po definiciji iz člena 1(4) osnovne uredbe.

C.   VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVITVE DAMPINGA

| (22) | V preiskavah sta sodelovali dve kitajski podjetji. Vendar pa je v OP zadevni izdelek v Skupnost izvažalo samo eno od njiju (Xinanchem, v nadaljevanju „kitajski proizvajalec – izvoznik“). Posledično je bilo sodelovanje drugega podjetja (Zhenjiang) omejeno na preiskavo o pregledu zaradi izteka ukrepa. Skupna količina glifosata s poreklom iz LRK, uvožena v OP, je bila manjša kot 50 % količine, ki je bila uvožena v preiskovalnem obdobju prvotne preiskave (12 mesecev do konca avgusta 1995). Ker je poraba naraščala, se je tržni delež uvoza zadevnega izdelka s poreklom iz LRK v istem obdobju občutneje znižal. Z 11 % v preiskovalnem obdobju prvotne preiskave se je znižal na manj kot 3 % na začetku analiznega obdobja in na manj kot 2 % leta 2001. Vendar pa se je nato v OP povišal, a je bil še vedno nižji od 2 %. |
| --- | --- |

(22)

V preiskavah sta sodelovali dve kitajski podjetji. Vendar pa je v OP zadevni izdelek v Skupnost izvažalo samo eno od njiju (Xinanchem, v nadaljevanju „kitajski proizvajalec – izvoznik“). Posledično je bilo sodelovanje drugega podjetja (Zhenjiang) omejeno na preiskavo o pregledu zaradi izteka ukrepa. Skupna količina glifosata s poreklom iz LRK, uvožena v OP, je bila manjša kot 50 % količine, ki je bila uvožena v preiskovalnem obdobju prvotne preiskave (12 mesecev do konca avgusta 1995). Ker je poraba naraščala, se je tržni delež uvoza zadevnega izdelka s poreklom iz LRK v istem obdobju občutneje znižal. Z 11 % v preiskovalnem obdobju prvotne preiskave se je znižal na manj kot 3 % na začetku analiznega obdobja in na manj kot 2 % leta 2001. Vendar pa se je nato v OP povišal, a je bil še vedno nižji od 2 %.

1.   Analogna država

| (23) | Ker se LRK obravnava kot država z gospodarstvom v prehodu, je morala Komisija v tem primeru ugotoviti normalno vrednost na podlagi podatkov proizvajalcev v tretji državi s tržnim gospodarstvom v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(23)

Ker se LRK obravnava kot država z gospodarstvom v prehodu, je morala Komisija v tem primeru ugotoviti normalno vrednost na podlagi podatkov proizvajalcev v tretji državi s tržnim gospodarstvom v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe.

| (24) | V ta namen je Komisija v Obvestilu o začetku predlagala Brazilijo, ki je bila analogna država tudi v preiskavi, ki je privedla do uvedbe ukrepov. |
| --- | --- |

(24)

V ta namen je Komisija v Obvestilu o začetku predlagala Brazilijo, ki je bila analogna država tudi v preiskavi, ki je privedla do uvedbe ukrepov.

| (25) | Vse zainteresirane stranke so imele priložnost podati mnenje o izbiri predvidene analogne države. |
| --- | --- |

(25)

Vse zainteresirane stranke so imele priložnost podati mnenje o izbiri predvidene analogne države.

| (26) | Kitajski proizvajalec – izvoznik je trdil, da bi bilo treba uporabiti državo z bolj primerljivo stopnjo gospodarskega razvoja LRK in da bi analogna država iz Azije nudila boljšo primerjavo. Treba je poudariti, da enaka stopnja gospodarskega razvoja kot taka ni pomembna pri ugotavljanju normalne vrednosti. Čeprav ni bilo utemeljenih predlogov za kako drugo analogno državo kot Brazilijo, je Komisija povprašala tajvanske in malezijske znane proizvajalce zadevnega izdelka o njihovi pripravljenosti posredovati potrebne informacije. Vendar pa so ti proizvajalci iz Tajvana in Malezije podali mnenje, da čutita oba trga močan vpliv poceni uvoza glifosata s poreklom iz LRK in da cene v teh dveh državah niso reprezentativne. En proizvajalec iz Tajvana je menil, da so druge države, na primer Brazilija, bolj primerne za ta namen. Posledično nadaljnjega sodelovanja s temi proizvajalci ni bilo. |
| --- | --- |

(26)

Kitajski proizvajalec – izvoznik je trdil, da bi bilo treba uporabiti državo z bolj primerljivo stopnjo gospodarskega razvoja LRK in da bi analogna država iz Azije nudila boljšo primerjavo. Treba je poudariti, da enaka stopnja gospodarskega razvoja kot taka ni pomembna pri ugotavljanju normalne vrednosti. Čeprav ni bilo utemeljenih predlogov za kako drugo analogno državo kot Brazilijo, je Komisija povprašala tajvanske in malezijske znane proizvajalce zadevnega izdelka o njihovi pripravljenosti posredovati potrebne informacije. Vendar pa so ti proizvajalci iz Tajvana in Malezije podali mnenje, da čutita oba trga močan vpliv poceni uvoza glifosata s poreklom iz LRK in da cene v teh dveh državah niso reprezentativne. En proizvajalec iz Tajvana je menil, da so druge države, na primer Brazilija, bolj primerne za ta namen. Posledično nadaljnjega sodelovanja s temi proizvajalci ni bilo.

| (27) | Kitajski proizvajalec – izvoznik v LRK je podal tudi trditev, da bi podatke o Braziliji podajalo povezano podjetje iz združenja vlagatelja in da bi morala Komisija pri ugotavljanju normalne vrednosti raje uporabiti neodvisne in res preverljive informacije. Vendar pa je bilo upoštevano, da dejstvo, da je eno podjetje v predlagani analogni državi povezano s podjetjem iz združenja vlagatelja, ne izključuje verodostojnosti in preverljivosti podanih informacij. Posebej je bila poudarjena potreba po izločitvi vseh možnih učinkov tega razmerja pri ugotavljanju normalne vrednosti. |
| --- | --- |

(27)

Kitajski proizvajalec – izvoznik v LRK je podal tudi trditev, da bi podatke o Braziliji podajalo povezano podjetje iz združenja vlagatelja in da bi morala Komisija pri ugotavljanju normalne vrednosti raje uporabiti neodvisne in res preverljive informacije. Vendar pa je bilo upoštevano, da dejstvo, da je eno podjetje v predlagani analogni državi povezano s podjetjem iz združenja vlagatelja, ne izključuje verodostojnosti in preverljivosti podanih informacij. Posebej je bila poudarjena potreba po izločitvi vseh možnih učinkov tega razmerja pri ugotavljanju normalne vrednosti.

| (28) | Ker se je ugotovilo, da je Brazilija razumna izbira, kjer so proizvajalci voljni sodelovati in uporabljajo primerljiv proizvodni postopek, in še posebej ob upoštevanju dejstva, da je bila Brazilija analogna država v preiskavi, ki je pripeljala do uvedbe ukrepov, je bila Brazilija izbrana za analogno državo. Komisija je skušala pridobiti potrebne informacije od dveh znanih proizvajalcev v državi, tj. od podjetij Monsanto do Brasil („Mobras“) in Nortox. Na koncu je Komisija pridobila informacije le od podjetja Mobras, ki je podjetje, povezano s podjetjem iz združenja vlagatelja. Ugotovljeno je bilo, da je domača prodaja tega podjetja reprezentativna v razmerju do obsega, v katerem je kitajski proizvajalec – izvoznik prodal zadevni izdelek v Skupnost. |
| --- | --- |

(28)

Ker se je ugotovilo, da je Brazilija razumna izbira, kjer so proizvajalci voljni sodelovati in uporabljajo primerljiv proizvodni postopek, in še posebej ob upoštevanju dejstva, da je bila Brazilija analogna država v preiskavi, ki je pripeljala do uvedbe ukrepov, je bila Brazilija izbrana za analogno državo. Komisija je skušala pridobiti potrebne informacije od dveh znanih proizvajalcev v državi, tj. od podjetij Monsanto do Brasil („Mobras“) in Nortox. Na koncu je Komisija pridobila informacije le od podjetja Mobras, ki je podjetje, povezano s podjetjem iz združenja vlagatelja. Ugotovljeno je bilo, da je domača prodaja tega podjetja reprezentativna v razmerju do obsega, v katerem je kitajski proizvajalec – izvoznik prodal zadevni izdelek v Skupnost.

2.   Normalna vrednost

| (29) | Normalna vrednost je bila izračunana za vse oblike glifosata, ki se proizvaja in prodaja v Braziliji, tj. za glifosatno kislino in formulacije različnih koncentracij. |
| --- | --- |

(29)

Normalna vrednost je bila izračunana za vse oblike glifosata, ki se proizvaja in prodaja v Braziliji, tj. za glifosatno kislino in formulacije različnih koncentracij.

| (30) | Ugotovljeno je bilo, da tipi izdelkov v prodaji na domačem brazilskem trgu niso bili primerljivi s tipi izdelkov, ki jih je omenjeni proizvajalec – izvoznik prodajal v Skupnosti. Zato je bila v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe normalna vrednost konstruirana na podlagi proizvodnih stroškov ter razumnih zneskov za prodajne, splošne in administrativne stroške (PSA stroški) in za dobiček. PSA stroške in dobiček se je ugotovilo na osnovi domače prodaje podobnega izdelka podjetja Mobras. Pri tem je bilo ugotovljeno, da je Mobras večino surovin za proizvodnjo glifosata nabavil pri povezanem podjetju v Braziliji. Raven dobička povezanega podjetja je bila tako pri ugotavljanju stroškov nabave surovin za izračun proizvodnih stroškov prilagojena na nižjo raven. |
| --- | --- |

(30)

Ugotovljeno je bilo, da tipi izdelkov v prodaji na domačem brazilskem trgu niso bili primerljivi s tipi izdelkov, ki jih je omenjeni proizvajalec – izvoznik prodajal v Skupnosti. Zato je bila v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe normalna vrednost konstruirana na podlagi proizvodnih stroškov ter razumnih zneskov za prodajne, splošne in administrativne stroške (PSA stroški) in za dobiček. PSA stroške in dobiček se je ugotovilo na osnovi domače prodaje podobnega izdelka podjetja Mobras. Pri tem je bilo ugotovljeno, da je Mobras večino surovin za proizvodnjo glifosata nabavil pri povezanem podjetju v Braziliji. Raven dobička povezanega podjetja je bila tako pri ugotavljanju stroškov nabave surovin za izračun proizvodnih stroškov prilagojena na nižjo raven.

| (31) | Vsote za PSA stroške in za dobiček so temeljile na dejanskih podatkih o prodaji glifosata podjetja Mobras v okviru običajnega poteka trgovanja. |
| --- | --- |

(31)

Vsote za PSA stroške in za dobiček so temeljile na dejanskih podatkih o prodaji glifosata podjetja Mobras v okviru običajnega poteka trgovanja.

3.   Izvozna cena

| (32) | Vsa izvozna prodaja kitajskega proizvajalca – izvoznika v Skupnost je potekala neposredno neodvisnim kupcem v Skupnosti, izvozna cena pa je bila postavljena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe na podlagi plačanih ali plačljivih cen. |
| --- | --- |

(32)

Vsa izvozna prodaja kitajskega proizvajalca – izvoznika v Skupnost je potekala neposredno neodvisnim kupcem v Skupnosti, izvozna cena pa je bila postavljena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe na podlagi plačanih ali plačljivih cen.

| (33) | Primerjava podatkov o izvozu v Skupnost kitajskega proizvajalca – izvoznika in skupnega obsega uvoza s poreklom iz LRK, kot ugotavlja uvodna izjava (58) spodaj, je pokazala, da je bila raven sodelovanja nizka, ker je ta izvoz predstavljal manj kot 26 % skupnega uvoza Skupnosti iz LRK v OP. |
| --- | --- |

(33)

Primerjava podatkov o izvozu v Skupnost kitajskega proizvajalca – izvoznika in skupnega obsega uvoza s poreklom iz LRK, kot ugotavlja uvodna izjava (58) spodaj, je pokazala, da je bila raven sodelovanja nizka, ker je ta izvoz predstavljal manj kot 26 % skupnega uvoza Skupnosti iz LRK v OP.

4.   Primerjava

| (34) | Da bi bila primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno poštena, so bile omogočene prilagoditve za razlike, ki so bile izpostavljene in za katere se je izkazalo, da vplivajo na primerljivost cen v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe. Na tej podlagi so bile izvedene primerne prilagoditve glede na neposredne dajatve, popuste, prevoz, zavarovanje, rokovanje, natovarjanje in druge tozadevne stroške, embaliranje, posojila in provizije. Prilagoditve izvozne cene glede na notranje tovorjenje v izvozni državi, stroške embaliranja in posojil so bile vzpostavljene na podlagi stroškov, ki so bili ugotovljeni v analogni državi. |
| --- | --- |

(34)

Da bi bila primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno poštena, so bile omogočene prilagoditve za razlike, ki so bile izpostavljene in za katere se je izkazalo, da vplivajo na primerljivost cen v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe. Na tej podlagi so bile izvedene primerne prilagoditve glede na neposredne dajatve, popuste, prevoz, zavarovanje, rokovanje, natovarjanje in druge tozadevne stroške, embaliranje, posojila in provizije. Prilagoditve izvozne cene glede na notranje tovorjenje v izvozni državi, stroške embaliranja in posojil so bile vzpostavljene na podlagi stroškov, ki so bili ugotovljeni v analogni državi.

| (35) | Ta primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno je bila izvedena na osnovi cene franko tovarna. |
| --- | --- |

(35)

Ta primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno je bila izvedena na osnovi cene franko tovarna.

5.   Stopnje dampinga

| (36) | Primerjava normalne vrednosti in izvozne cene kitajskega proizvajalca – izvoznika je pokazala stopnjo dampinga 28,7 % v OP. |
| --- | --- |

(36)

Primerjava normalne vrednosti in izvozne cene kitajskega proizvajalca – izvoznika je pokazala stopnjo dampinga 28,7 % v OP.

| (37) | Ker temu proizvajalcu – izvozniku individualna obravnava ni bila odobrena, je bila izračunana splošna stopnja dampinga za celo LRK. |
| --- | --- |

(37)

Ker temu proizvajalcu – izvozniku individualna obravnava ni bila odobrena, je bila izračunana splošna stopnja dampinga za celo LRK.

| (38) | Ker je bila raven sodelovanja nizka, kot je opisano v uvodni izjavi (33), je bila za obseg izvoza nesodelujočih kitajskih proizvajalcev – izvoznikov raven dampinga ugotovljena na podlagi najvišje ugotovljene ravni za reprezentativni tip zadevnega izdelka sodelujočega proizvajalca – izvoznika. Ta pristop se je zdel primeren, ker ni bilo nobenega znaka, da bi kateri koli od nesodelujočih proizvajalcev prodajal izdelek po nižji ravni dampinga v primerjavi s sodelujočim proizvajalcem. Zato je bila dodeljena stopnja dampinga 30,2 % vsem nesodelujočim proizvajalcem - izvoznikom in sodelujočemu proizvajalcu – izvozniku, ki v OP ni izvažal v Skupnost. |
| --- | --- |

(38)

Ker je bila raven sodelovanja nizka, kot je opisano v uvodni izjavi (33), je bila za obseg izvoza nesodelujočih kitajskih proizvajalcev – izvoznikov raven dampinga ugotovljena na podlagi najvišje ugotovljene ravni za reprezentativni tip zadevnega izdelka sodelujočega proizvajalca – izvoznika. Ta pristop se je zdel primeren, ker ni bilo nobenega znaka, da bi kateri koli od nesodelujočih proizvajalcev prodajal izdelek po nižji ravni dampinga v primerjavi s sodelujočim proizvajalcem. Zato je bila dodeljena stopnja dampinga 30,2 % vsem nesodelujočim proizvajalcem - izvoznikom in sodelujočemu proizvajalcu – izvozniku, ki v OP ni izvažal v Skupnost.

| (39) | Na koncu je bila izračunana povprečna stopnja dampinga na ravni države, pri kateri se je kot ponder uporabilo vrednost CIF vsake skupine izvoznikov, tako sodelujočih kot nesodelujočih. Postavljena stopnja dampinga na ravni države je bila 29,9 %. |
| --- | --- |

(39)

Na koncu je bila izračunana povprečna stopnja dampinga na ravni države, pri kateri se je kot ponder uporabilo vrednost CIF vsake skupine izvoznikov, tako sodelujočih kot nesodelujočih. Postavljena stopnja dampinga na ravni države je bila 29,9 %.

| (40) | Postavljena stopnja dampinga na ravni države v preiskavi o vmesnem pregledu je bila nižja kot postavljena stopnja dampinga iz prvotne preiskave, poleg tega pa je bila nižja od postavljene stopnje dampinga v protiabsorpcijski preiskavi v skladu s členom 12 osnovne uredbe. Treba je spomniti, da je prišlo od OP prvotne preiskave do znatnega znižanja normalne vrednosti zadevnega izdelka. Zato je smotrn zaključek, da ni verjetno, da bi se ponovila višja stopnja dampinga, če bi se ukrepe dopolnilo tako, da bi odražali stopnjo dampinga, ki je bila postavljena v preiskavi o vmesnem pregledu. |
| --- | --- |

(40)

Postavljena stopnja dampinga na ravni države v preiskavi o vmesnem pregledu je bila nižja kot postavljena stopnja dampinga iz prvotne preiskave, poleg tega pa je bila nižja od postavljene stopnje dampinga v protiabsorpcijski preiskavi v skladu s členom 12 osnovne uredbe. Treba je spomniti, da je prišlo od OP prvotne preiskave do znatnega znižanja normalne vrednosti zadevnega izdelka. Zato je smotrn zaključek, da ni verjetno, da bi se ponovila višja stopnja dampinga, če bi se ukrepe dopolnilo tako, da bi odražali stopnjo dampinga, ki je bila postavljena v preiskavi o vmesnem pregledu.

6.   Razvoj uvoza, če bi bili ukrepi razveljavljeni

(a)   Izvozna prodaja LRK v druge države (obseg in cene)

| (41) | Ugotovljeno je bilo, da se glifosat prodaja v tretje države še po nižjih cenah, kot so dampinške cene prodaje na trgu Skupnosti, kar je razvidno iz odgovorov na vprašalnik in iz statistike Statističnega urada Evropskih skupnosti. Poleg tega je iz odgovorov na vprašalnik razvidno, da se je obseg izvoza v tretje države od uvedbe dokončnih ukrepov povečal za več kot 100 %. Zato bi lahko proizvajalci – izvozniki iz LRK v primeru odprave ukrepov precejšnje količine obstoječega izvoza z drugih trgov preusmerili na trg Skupnosti po dampinških cenah. |
| --- | --- |

(41)

Ugotovljeno je bilo, da se glifosat prodaja v tretje države še po nižjih cenah, kot so dampinške cene prodaje na trgu Skupnosti, kar je razvidno iz odgovorov na vprašalnik in iz statistike Statističnega urada Evropskih skupnosti. Poleg tega je iz odgovorov na vprašalnik razvidno, da se je obseg izvoza v tretje države od uvedbe dokončnih ukrepov povečal za več kot 100 %. Zato bi lahko proizvajalci – izvozniki iz LRK v primeru odprave ukrepov precejšnje količine obstoječega izvoza z drugih trgov preusmerili na trg Skupnosti po dampinških cenah.

| (42) | Informacije, ki jih je posredoval vlagatelj, so pokazale, da je več kot 80 % celotne proizvodnje glifosata v LRK izvoženih. Pri obeh sodelujočih proizvajalcih – izvoznikih je izvoz predstavljal večinski delež njune celotne proizvodnje glifosata. Zato je bilo ugotovljeno, da je večina proizvodnje glifosata v LRK namenjena na izvozne trge. |
| --- | --- |

(42)

Informacije, ki jih je posredoval vlagatelj, so pokazale, da je več kot 80 % celotne proizvodnje glifosata v LRK izvoženih. Pri obeh sodelujočih proizvajalcih – izvoznikih je izvoz predstavljal večinski delež njune celotne proizvodnje glifosata. Zato je bilo ugotovljeno, da je večina proizvodnje glifosata v LRK namenjena na izvozne trge.

(b)   Neizrabljene proizvodne zmogljivosti v LRK

| (43) | Obe sodelujoči podjetji sta prijavili, da so bile njune proizvodne zmogljivosti v OP okrog 34 000 ton glifosata v obliki, enakovredni 95-odstotni kislini. Od leta 1999 sta ti dve podjetji, glede na njune odgovore na vprašalnik, proizvodne zmogljivosti zvišali za več kot 92 %. Informacije, ki jih je posredoval vlagatelj, so vsebovale oceno, da so bile skupne zmogljivosti proizvodnje glifosata v LRK 79 500 ton. Obe sodelujoči podjetji sta delovali s skoraj polno zmogljivostjo. Vendar pa so informacije, ki jih je posredoval vlagatelj, pokazale, da je bila povprečna stopnja izkoriščenosti zmogljivosti vseh proizvajalcev v LRK leta 2001 okrog 83-odstotna, kar je pustilo približno 13 500 ton prostih zmogljivosti. |
| --- | --- |

(43)

Obe sodelujoči podjetji sta prijavili, da so bile njune proizvodne zmogljivosti v OP okrog 34 000 ton glifosata v obliki, enakovredni 95-odstotni kislini. Od leta 1999 sta ti dve podjetji, glede na njune odgovore na vprašalnik, proizvodne zmogljivosti zvišali za več kot 92 %. Informacije, ki jih je posredoval vlagatelj, so vsebovale oceno, da so bile skupne zmogljivosti proizvodnje glifosata v LRK 79 500 ton. Obe sodelujoči podjetji sta delovali s skoraj polno zmogljivostjo. Vendar pa so informacije, ki jih je posredoval vlagatelj, pokazale, da je bila povprečna stopnja izkoriščenosti zmogljivosti vseh proizvajalcev v LRK leta 2001 okrog 83-odstotna, kar je pustilo približno 13 500 ton prostih zmogljivosti.

| (44) | Glede na zgoraj omenjeno je bilo ugotovljeno, da imajo proizvajalci – izvozniki v LRK na voljo zmogljivosti za povečanje izvoza na trg Skupnosti, če bi bili ukrepi razveljavljeni. |
| --- | --- |

(44)

Glede na zgoraj omenjeno je bilo ugotovljeno, da imajo proizvajalci – izvozniki v LRK na voljo zmogljivosti za povečanje izvoza na trg Skupnosti, če bi bili ukrepi razveljavljeni.

(c)   Izogibanje/absorpcijske prakse v preteklosti

| (45) | Kot je navedeno v uvodni izjavi (1), sta bili po uvedbi dokončnih dajatev februarja 1998 izvedeni še dve preiskavi v skladu s členom 12 in s členom 13 osnovne uredbe. Ugotovitve teh preiskav so bile, da izvozniki iz LRK ne morejo tekmovati na trgu Skupnosti brez dampinških cen. Kajti, če so želeli ohraniti prisotnost na trgu Skupnosti, so se morali zateči k praksi izogibanja, tako da so zadevni izdelek v Skupnost pretovorili prek drugih držav s precej nizkimi dampinškimi cenami (kot je pokazala preiskava proti izogibanju v skladu s členom 13); hkrati so se morali zateči k praksi absorpcije. |
| --- | --- |

(45)

Kot je navedeno v uvodni izjavi (1), sta bili po uvedbi dokončnih dajatev februarja 1998 izvedeni še dve preiskavi v skladu s členom 12 in s členom 13 osnovne uredbe. Ugotovitve teh preiskav so bile, da izvozniki iz LRK ne morejo tekmovati na trgu Skupnosti brez dampinških cen. Kajti, če so želeli ohraniti prisotnost na trgu Skupnosti, so se morali zateči k praksi izogibanja, tako da so zadevni izdelek v Skupnost pretovorili prek drugih držav s precej nizkimi dampinškimi cenami (kot je pokazala preiskava proti izogibanju v skladu s členom 13); hkrati so se morali zateči k praksi absorpcije.

(d)   Uvoz v okviru aktivnega oplemenitenja

| (46) | Več kot 90 % nedavnega uvoza s poreklom iz LRK je bilo izvedenega v okviru aktivnega oplemenitenja. V analiznem obdobju se je uvoz s poreklom iz LRK v okviru aktivnega oplemenitenja neprekinjeno povečeval na račun uvoza s plačanimi dajatvami, z okrog 60 % skupnega uvoza leta 1999 na več kot 90 % v OP. Izvoz iz LRK se je v zadnjih letih jasno preusmeril v okviru aktivnega oplemenitenja. |
| --- | --- |

(46)

Več kot 90 % nedavnega uvoza s poreklom iz LRK je bilo izvedenega v okviru aktivnega oplemenitenja. V analiznem obdobju se je uvoz s poreklom iz LRK v okviru aktivnega oplemenitenja neprekinjeno povečeval na račun uvoza s plačanimi dajatvami, z okrog 60 % skupnega uvoza leta 1999 na več kot 90 % v OP. Izvoz iz LRK se je v zadnjih letih jasno preusmeril v okviru aktivnega oplemenitenja.

(e)   Zaključek o verjetnosti nadaljevanja dampinga

| (47) | Ker ima LRK neizrabljene proizvodne zmogljivosti in ker so bile povprečne izvozne cene v države nečlanice ES v OP precej nižje kot prevladujoče cene na trgu Skupnosti, bi se lahko pričakovalo, da bi se dodatna proizvodnja ali prodaja, ki je trenutno izvožena v države nečlanice ES, v primeru razveljavitve ukrepov v precejšnjih količinah preusmerila na trg Skupnosti. |
| --- | --- |

(47)

Ker ima LRK neizrabljene proizvodne zmogljivosti in ker so bile povprečne izvozne cene v države nečlanice ES v OP precej nižje kot prevladujoče cene na trgu Skupnosti, bi se lahko pričakovalo, da bi se dodatna proizvodnja ali prodaja, ki je trenutno izvožena v države nečlanice ES, v primeru razveljavitve ukrepov v precejšnjih količinah preusmerila na trg Skupnosti.

| (48) | Preiskava je pokazala, da se izvoz s poreklom iz LRK še vedno izvaja po dampinških cenah. Zato, ker ni nobenega znaka o nasprotnem, je verjetno, da bi se damping nadaljeval tudi v prihodnosti. Poleg tega se je izkazalo, da bi se obseg dampinškega uvoza, ki je trenutno na nizki stopnji, verjetno precej povečal, če bi ukrepi prenehali veljati. |
| --- | --- |

(48)

Preiskava je pokazala, da se izvoz s poreklom iz LRK še vedno izvaja po dampinških cenah. Zato, ker ni nobenega znaka o nasprotnem, je verjetno, da bi se damping nadaljeval tudi v prihodnosti. Poleg tega se je izkazalo, da bi se obseg dampinškega uvoza, ki je trenutno na nizki stopnji, verjetno precej povečal, če bi ukrepi prenehali veljati.

7.   Zaveza

| (49) | Sodelujoči proizvajalec - izvoznik iz LRK, Xinanchem, je izrazil interes za ponudbo zaveze. Vendar se opozarja, da Xinanchem ni izpolnjeval pogojev za odobritev individualne obravnave, ker je obstajal sistem nadzora cen, ki ga je država zaupala KGZKRK. Poleg tega je zaradi nizke stopnje sodelovanja s strani proizvajalcev - izvoznikov v LRK Komisija menila, da ne more sprejeti zaveze, ki jo je ponudil Xinanchem, zaradi velike nevarnosti izogibanja takšni zavezi. Sodelujoči proizvajalec-izvoznik je bil o tem obveščen. Po tem Komisija ni prejela nobene dejanske ponudbe zaveze s strani Xinanchema. |
| --- | --- |

(49)

Sodelujoči proizvajalec - izvoznik iz LRK, Xinanchem, je izrazil interes za ponudbo zaveze. Vendar se opozarja, da Xinanchem ni izpolnjeval pogojev za odobritev individualne obravnave, ker je obstajal sistem nadzora cen, ki ga je država zaupala KGZKRK. Poleg tega je zaradi nizke stopnje sodelovanja s strani proizvajalcev - izvoznikov v LRK Komisija menila, da ne more sprejeti zaveze, ki jo je ponudil Xinanchem, zaradi velike nevarnosti izogibanja takšni zavezi. Sodelujoči proizvajalec-izvoznik je bil o tem obveščen. Po tem Komisija ni prejela nobene dejanske ponudbe zaveze s strani Xinanchema.

D.   POLOŽAJ NA TRGU SKUPNOSTI

1.   Splošno

| (50) | Štirje proizvajalci Skupnosti, ki so sodelovali v preiskavi, so predstavljali 100 % proizvodnje glifosata v Skupnosti v OP. Zato sestavljajo industrijo Skupnosti po definiciji iz člena 4(1) in člena 5(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(50)

Štirje proizvajalci Skupnosti, ki so sodelovali v preiskavi, so predstavljali 100 % proizvodnje glifosata v Skupnosti v OP. Zato sestavljajo industrijo Skupnosti po definiciji iz člena 4(1) in člena 5(4) osnovne uredbe.

| (51) | V tem pregledu, kot tudi v prvotni preiskavi, se za industrijo Skupnosti upošteva le dejanske proizvajalce glifosata, tj. tiste, ki proizvajajo glifosat iz potrebnih surovin, za razliko od formulatorjev, ki le predelujejo eno obliko glifosata v drugo. En kitajski proizvajalec-izvoznik je trdil, da bi bilo treba tudi formulatorje, tj. podjetja, ki kupujejo glifosatno kislino ali sol in to predelajo v formulirani glifosat, obravnavati kot proizvajalce Skupnosti. Vendar pa je zadevni izdelek v tem pregledu glifosat v raznih oblikah, zato je jasno, da formulator po definiciji samo predeluje obstoječo obliko glifosata v drugo obliko. Zato ni bila sprejeta predpostavka, da je formulator pravzaprav proizvajalec glifosata. Poleg tega je razlika med proizvajalci in uvozniki/formulatorji v skladu s pristopom iz prvotne preiskave. |
| --- | --- |

(51)

V tem pregledu, kot tudi v prvotni preiskavi, se za industrijo Skupnosti upošteva le dejanske proizvajalce glifosata, tj. tiste, ki proizvajajo glifosat iz potrebnih surovin, za razliko od formulatorjev, ki le predelujejo eno obliko glifosata v drugo. En kitajski proizvajalec-izvoznik je trdil, da bi bilo treba tudi formulatorje, tj. podjetja, ki kupujejo glifosatno kislino ali sol in to predelajo v formulirani glifosat, obravnavati kot proizvajalce Skupnosti. Vendar pa je zadevni izdelek v tem pregledu glifosat v raznih oblikah, zato je jasno, da formulator po definiciji samo predeluje obstoječo obliko glifosata v drugo obliko. Zato ni bila sprejeta predpostavka, da je formulator pravzaprav proizvajalec glifosata. Poleg tega je razlika med proizvajalci in uvozniki/formulatorji v skladu s pristopom iz prvotne preiskave.

| (52) | Pri enem proizvajalcu je treba preudariti, ali se ga lahko opredeli kot proizvajalca Skupnosti, zaradi strukture skupine podjetij, katere del je bil. Ugotovljeno je bilo, da je ta proizvajalec polno vpet v enotni gospodarski subjekt, ki ga sestavlja veliko število podjetij in deluje na sledeči način: sedež skupine, ki se nahaja izven Skupnosti, kupuje surovine. Podružnica v Skupnosti (zadevni proizvajalec) proizvaja v dogovoru s sedežem skupine za pristojbino glifosatno kislino, ki pa ostane v lasti sedeža skupine. Nato sedež skupine proda glifosatno kislino drugi podružnici v Skupnosti, kjer jo predelajo v sol in formulirane izdelke. Formulirane izdelke se nato proda mreži znotraj skupine povezanih distributerjev v Skupnosti, ki izdelke končno prodajo neodvisnim strankam. Preiskava je pokazala, da ima glifosat, ki ga proizvaja to podjetje, izvor v Skupnosti in da izdelava, tehnološke in kapitalske naložbe v izdelavo ter prodaja potekajo v Skupnosti. Glede na zgoraj omenjeno gre v tem primeru za proizvajalca Skupnosti po členih 5(4) in 4(1) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(52)

Pri enem proizvajalcu je treba preudariti, ali se ga lahko opredeli kot proizvajalca Skupnosti, zaradi strukture skupine podjetij, katere del je bil. Ugotovljeno je bilo, da je ta proizvajalec polno vpet v enotni gospodarski subjekt, ki ga sestavlja veliko število podjetij in deluje na sledeči način: sedež skupine, ki se nahaja izven Skupnosti, kupuje surovine. Podružnica v Skupnosti (zadevni proizvajalec) proizvaja v dogovoru s sedežem skupine za pristojbino glifosatno kislino, ki pa ostane v lasti sedeža skupine. Nato sedež skupine proda glifosatno kislino drugi podružnici v Skupnosti, kjer jo predelajo v sol in formulirane izdelke. Formulirane izdelke se nato proda mreži znotraj skupine povezanih distributerjev v Skupnosti, ki izdelke končno prodajo neodvisnim strankam. Preiskava je pokazala, da ima glifosat, ki ga proizvaja to podjetje, izvor v Skupnosti in da izdelava, tehnološke in kapitalske naložbe v izdelavo ter prodaja potekajo v Skupnosti. Glede na zgoraj omenjeno gre v tem primeru za proizvajalca Skupnosti po členih 5(4) in 4(1) osnovne uredbe.

| (53) | Proizvajalec Skupnosti in združenje, ki zastopa distributerje in uporabnike, sta trdila, da eno podjetje, ki se ga je upoštevalo kot proizvajalca Skupnosti, v resnici ni proizvajalo glifosatne kisline v Skupnosti, temveč zgolj uvažalo kislino ali sol iz tretje države in to formuliralo v Skupnosti. Preiskava je pokazala, da podjetje res uvaža določene količine formuliranega glifosata iz tretjih držav, vendar pa je večina izdelkov, ki jih proda v Skupnosti, vseeno narejena iz glifosatne kisline, ki jo podjetje samo proizvaja v Skupnosti. Podjetje je bilo zato upoštevano kot proizvajalec Skupnosti in trditev je bila zavrnjena. |
| --- | --- |

(53)

Proizvajalec Skupnosti in združenje, ki zastopa distributerje in uporabnike, sta trdila, da eno podjetje, ki se ga je upoštevalo kot proizvajalca Skupnosti, v resnici ni proizvajalo glifosatne kisline v Skupnosti, temveč zgolj uvažalo kislino ali sol iz tretje države in to formuliralo v Skupnosti. Preiskava je pokazala, da podjetje res uvaža določene količine formuliranega glifosata iz tretjih držav, vendar pa je večina izdelkov, ki jih proda v Skupnosti, vseeno narejena iz glifosatne kisline, ki jo podjetje samo proizvaja v Skupnosti. Podjetje je bilo zato upoštevano kot proizvajalec Skupnosti in trditev je bila zavrnjena.

| (54) | Preučitev učinka dampinškega uvoza na industrijo Skupnosti je vključevala oceno vseh gospodarskih dejavnikov in pokazateljev, ki so se nanašali na stanje industrije od leta 1999 do OP. |
| --- | --- |

(54)

Preučitev učinka dampinškega uvoza na industrijo Skupnosti je vključevala oceno vseh gospodarskih dejavnikov in pokazateljev, ki so se nanašali na stanje industrije od leta 1999 do OP.

| (55) | Na splošno številke o obsegu glifosata vključujejo vse oblike glifosata, razen če ni drugače označeno. Za primerjavo so bili obsegi preračunani na osnovi vsebnosti 95 % glifosatne kisline. Številke o prodaji industrije Skupnosti vključujejo le prodajo glifosata, proizvedenega v Skupnosti, in izključujejo prodajo uvoženega glifosata, ki so ga nekateri proizvajalci Skupnosti prodali naprej. |
| --- | --- |

(55)

Na splošno številke o obsegu glifosata vključujejo vse oblike glifosata, razen če ni drugače označeno. Za primerjavo so bili obsegi preračunani na osnovi vsebnosti 95 % glifosatne kisline. Številke o prodaji industrije Skupnosti vključujejo le prodajo glifosata, proizvedenega v Skupnosti, in izključujejo prodajo uvoženega glifosata, ki so ga nekateri proizvajalci Skupnosti prodali naprej.

2.   Poraba Skupnosti

| (56) | Trg glifosata v Skupnosti, na katerem prodaja industrija Skupnosti, pokriva tako povpraševanje po formuliranem izdelku, ki je pripravljen za uporabo kot herbicid, kot tudi povpraševanju uvoznikov/formulatorjev po glifosatu v obliki soli ali kisline za nadaljnjo predelavo v formulirani izdelek, ki se ga lahko nato proda v Skupnosti ali izvozi. Obema povpraševanjema lahko odgovarja industrija Skupnosti sama ali uvoz iz tretjih držav. Poraba Skupnosti je bila torej ocenjena na stopnji prodaje distributerjem/uporabnikom in uvoznikom/formulatorjem. To je bilo izračunano na podlagi skupnega obsega proizvodnje industrije Skupnosti in prilagojeno glede na spremembe v zalogah ter na podlagi skupnega uvoza po podatkih Evropskega statističnega urada ter po dodatnih podatkih industrije Skupnosti o nekaterih obsegih, ki so imeli posebno carinsko obravnavo, pri čemer ni bil upoštevan obseg izvoza, ki ga je prijavila industrija Skupnosti. |
| --- | --- |

(56)

Trg glifosata v Skupnosti, na katerem prodaja industrija Skupnosti, pokriva tako povpraševanje po formuliranem izdelku, ki je pripravljen za uporabo kot herbicid, kot tudi povpraševanju uvoznikov/formulatorjev po glifosatu v obliki soli ali kisline za nadaljnjo predelavo v formulirani izdelek, ki se ga lahko nato proda v Skupnosti ali izvozi. Obema povpraševanjema lahko odgovarja industrija Skupnosti sama ali uvoz iz tretjih držav. Poraba Skupnosti je bila torej ocenjena na stopnji prodaje distributerjem/uporabnikom in uvoznikom/formulatorjem. To je bilo izračunano na podlagi skupnega obsega proizvodnje industrije Skupnosti in prilagojeno glede na spremembe v zalogah ter na podlagi skupnega uvoza po podatkih Evropskega statističnega urada ter po dodatnih podatkih industrije Skupnosti o nekaterih obsegih, ki so imeli posebno carinsko obravnavo, pri čemer ni bil upoštevan obseg izvoza, ki ga je prijavila industrija Skupnosti.

| (57) | Na tej osnovi je bilo ugotovljeno, da je poraba Skupnosti v obdobju med 1999 in 2002 neprekinjeno naraščala, vsega skupaj za 41 %. To odraža naraščajočo sprejemljivost in uporabo glifosata kot neselektivnega herbicida. Podrobni podatki, izraženi v tonah, so, kot sledi.
  Preglednica 1
  Poraba









  Poraba | 1999 | 2000 | 2001 | 2002
  (OP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ton

  (enakovredni 95-odstotni kislini) | 24 782 | 29 280 | 31 562 | 35 021 |
| Indeks | 100 | 118 | 127 | 141 |

(57)

Na tej osnovi je bilo ugotovljeno, da je poraba Skupnosti v obdobju med 1999 in 2002 neprekinjeno naraščala, vsega skupaj za 41 %. To odraža naraščajočo sprejemljivost in uporabo glifosata kot neselektivnega herbicida. Podrobni podatki, izraženi v tonah, so, kot sledi.

Preglednica 1

Poraba

Poraba

1999

2000

2001

2002

(OP)

Ton

(enakovredni 95-odstotni kislini)

24 782

29 280

31 562

35 021

Indeks

100

118

127

141

3.   Obseg uvoza s poreklom iz LRK in tržni delež

| (58) | Obseg uvoza zadevnega izdelka je bil določen na podlagi statističnih podatkov Evropskega statističnega urada in dodatnih podatkov industrije Skupnosti o nekaterih obsegih, ki so imeli posebno carinsko obravnavo. Da bi zaščitili zaupnost teh podatkov, so številke izražene v obliki indeksov. Skupna količina glifosata s poreklom iz LRK, uvožena v OP, je bila manjša kot 50 % količine, ki je bila uvožena v preiskovalnem obdobju prvotne preiskave (12 mesecev do konca avgusta 1995). Ker je poraba naraščala, se je tržni delež uvoza zadevnega izdelka s poreklom iz LRK v istem obdobju občutneje znižal. Z 11 % v preiskovalnem obdobju prvotne preiskave se je znižal na manj kot 3 % na začetku analiznega obdobja in na manj kot 2 % leta 2001. Vendar pa se je nato v OP povišal, a je bil še vedno nižji od 2 %. Kot je obrazloženo v uvodni izjavi (46) zgoraj, je bilo več kot 90 % nedavnega uvoza s poreklom iz LRK izvedenega v okviru aktivnega oplemenitenja, iz česar sledi, da se večino uvoženega glifosata iz LRK dejansko izvozi, kar odraža dejstvo, da je glifosat iz LRK zaradi ukrepov težko prodajati v Skupnosti. V analiznem obdobju se je uvoz s poreklom iz LRK v okviru aktivnega oplemenitenja neprekinjeno povečeval na račun uvoza s plačanimi dajatvami, z okrog 60 % skupnega uvoza leta 1999 na več kot 90 % v OP. Tržni delež izvoznikov iz LRK se je zaradi veljavnih ukrepov očitno zmanjšal, a ti izvozniki so še vedno jasno prisotni na trgu Skupnosti. Razvoj uvoza s poreklom iz LRK in tržni delež LRK v analiznem obdobju sta prikazana v sledeči preglednici v obliki indeksov, podlaga zanje pa je leto 1999.
  Preglednica 2
  Uvoz s poreklom iz LRK









  Uvoz s poreklom iz LRK | 1999 | 2000 | 2001 | 2002
  (OP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg

  (v obliki indeksov) | 100 | 95 | 76 | 100 |
| Tržni delež

  (v obliki indeksov) | 100 | 81 | 62 | 73 |

(58)

Obseg uvoza zadevnega izdelka je bil določen na podlagi statističnih podatkov Evropskega statističnega urada in dodatnih podatkov industrije Skupnosti o nekaterih obsegih, ki so imeli posebno carinsko obravnavo. Da bi zaščitili zaupnost teh podatkov, so številke izražene v obliki indeksov. Skupna količina glifosata s poreklom iz LRK, uvožena v OP, je bila manjša kot 50 % količine, ki je bila uvožena v preiskovalnem obdobju prvotne preiskave (12 mesecev do konca avgusta 1995). Ker je poraba naraščala, se je tržni delež uvoza zadevnega izdelka s poreklom iz LRK v istem obdobju občutneje znižal. Z 11 % v preiskovalnem obdobju prvotne preiskave se je znižal na manj kot 3 % na začetku analiznega obdobja in na manj kot 2 % leta 2001. Vendar pa se je nato v OP povišal, a je bil še vedno nižji od 2 %. Kot je obrazloženo v uvodni izjavi (46) zgoraj, je bilo več kot 90 % nedavnega uvoza s poreklom iz LRK izvedenega v okviru aktivnega oplemenitenja, iz česar sledi, da se večino uvoženega glifosata iz LRK dejansko izvozi, kar odraža dejstvo, da je glifosat iz LRK zaradi ukrepov težko prodajati v Skupnosti. V analiznem obdobju se je uvoz s poreklom iz LRK v okviru aktivnega oplemenitenja neprekinjeno povečeval na račun uvoza s plačanimi dajatvami, z okrog 60 % skupnega uvoza leta 1999 na več kot 90 % v OP. Tržni delež izvoznikov iz LRK se je zaradi veljavnih ukrepov očitno zmanjšal, a ti izvozniki so še vedno jasno prisotni na trgu Skupnosti. Razvoj uvoza s poreklom iz LRK in tržni delež LRK v analiznem obdobju sta prikazana v sledeči preglednici v obliki indeksov, podlaga zanje pa je leto 1999.

Preglednica 2

Uvoz s poreklom iz LRK

Uvoz s poreklom iz LRK

1999

2000

2001

2002

(OP)

Obseg

(v obliki indeksov)

100

95

76

100

Tržni delež

(v obliki indeksov)

100

81

62

73

4.   Cene zadevnega uvoza

(a)   Razvoj cen

| (59) | Ker je bil uvoz formuliranega glifosata s poreklom iz LRK v Skupnost zanemarljiv in ker ni bilo uvoza glifosatne soli v OP, je bil razvoj cen ugotovljen zgolj na podlagi cen za glifosatno kislino. Ti podatki temeljijo na številkah Evropskega statističnega urada. Cene uvoza pred izvrševanjem protidampinške dajatve 95-odstotne glifosatne kisline s poreklom iz LRK, izražene v EUR/kg, so se neprekinjeno zniževale s 3,50 EUR v letu 1999 na 2,80 EUR v OP, kar pomeni skupaj 20-odstotni padec. Podrobni podatki so, kot sledi.
  Preglednica 3
  Cene LRK









  Cene LRK | 1999 | 2000 | 2001 | 2002
  (OP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EUR/kg predprotidampinškimi dajatvami

  (enakovredni 95-odstotni kislini) | 3,50 | 3,31 | 3,04 | 2,80 |
| Indeks | 100 | 94 | 87 | 80 |

(59)

Ker je bil uvoz formuliranega glifosata s poreklom iz LRK v Skupnost zanemarljiv in ker ni bilo uvoza glifosatne soli v OP, je bil razvoj cen ugotovljen zgolj na podlagi cen za glifosatno kislino. Ti podatki temeljijo na številkah Evropskega statističnega urada. Cene uvoza pred izvrševanjem protidampinške dajatve 95-odstotne glifosatne kisline s poreklom iz LRK, izražene v EUR/kg, so se neprekinjeno zniževale s 3,50 EUR v letu 1999 na 2,80 EUR v OP, kar pomeni skupaj 20-odstotni padec. Podrobni podatki so, kot sledi.

Preglednica 3

Cene LRK

Cene LRK

1999

2000

2001

2002

(OP)

EUR/kg predprotidampinškimi dajatvami

(enakovredni 95-odstotni kislini)

3,50

3,31

3,04

2,80

Indeks

100

94

87

80

(b)   Nelojalno nižanje cen

| (60) | Zaradi razloga, obrazloženega v uvodni izjavi (59) zgoraj, je bila ocena nelojalnega nižanja cen postavljena samo na cenah za glifosatno kislino. Ker je uvožena kislina s poreklom iz LRK v obliki 95-odstotne kisline, kislina, ki jo prodajajo proizvajalci Skupnosti na trgu Skupnosti pa v obliki 84-odstotnega mokrega kolača, so bile zaradi pravilne primerjave cene glifosata v mokrem kolaču pretvorjene na osnovo vsebnosti 95 % kisline. To je mogoče, ker je edina razlika med obema izdelkoma pravzaprav večja vsebnost vode v mokrem kolaču. Poleg tega je cena kitajskega glifosata temeljila na informacijah, ki jih je med preiskavo podal sodelujoči proizvajalec – izvoznik. Na podlagi cen meja Skupnosti, ki vsebujejo carine, ne pa protidampinških dajatev, je bila v OP stopnja nelojalnega nižanja cen od 20 % do 30 %, iz česar je bilo razvidno, da bi bile brez ukrepov cene na trgu Skupnosti podvržene pritisku navzdol zaradi nižjih cen glifosata iz LRK. Zaradi stopnje obstoječih protidampinških dajatev (48 %) je cena s plačanimi dajatvami glifosata s poreklom iz LRK presegla prodajno ceno industrije Skupnosti za 10 % do 20 %. Treba pa je opozoriti, da je bila ugotovljena več kot 80-odstotna stopnja prodaje po nižjih cenah za prodajo glifosata s poreklom iz LRK v OP, in sicer na podlagi neplačanih dajatev, kot je obrazloženo v uvodnih izjavah (119) in (120). |
| --- | --- |

(60)

Zaradi razloga, obrazloženega v uvodni izjavi (59) zgoraj, je bila ocena nelojalnega nižanja cen postavljena samo na cenah za glifosatno kislino. Ker je uvožena kislina s poreklom iz LRK v obliki 95-odstotne kisline, kislina, ki jo prodajajo proizvajalci Skupnosti na trgu Skupnosti pa v obliki 84-odstotnega mokrega kolača, so bile zaradi pravilne primerjave cene glifosata v mokrem kolaču pretvorjene na osnovo vsebnosti 95 % kisline. To je mogoče, ker je edina razlika med obema izdelkoma pravzaprav večja vsebnost vode v mokrem kolaču. Poleg tega je cena kitajskega glifosata temeljila na informacijah, ki jih je med preiskavo podal sodelujoči proizvajalec – izvoznik. Na podlagi cen meja Skupnosti, ki vsebujejo carine, ne pa protidampinških dajatev, je bila v OP stopnja nelojalnega nižanja cen od 20 % do 30 %, iz česar je bilo razvidno, da bi bile brez ukrepov cene na trgu Skupnosti podvržene pritisku navzdol zaradi nižjih cen glifosata iz LRK. Zaradi stopnje obstoječih protidampinških dajatev (48 %) je cena s plačanimi dajatvami glifosata s poreklom iz LRK presegla prodajno ceno industrije Skupnosti za 10 % do 20 %. Treba pa je opozoriti, da je bila ugotovljena več kot 80-odstotna stopnja prodaje po nižjih cenah za prodajo glifosata s poreklom iz LRK v OP, in sicer na podlagi neplačanih dajatev, kot je obrazloženo v uvodnih izjavah (119) in (120).

(c)   Uvoz s poreklom iz drugih tretjih držav

| (61) | Kot omenja uvodna izjava (71) spodaj, je en proizvajalec Skupnosti uvozil precejšnje količine formuliranega glifosata iz povezanih podjetij v tretjih državah. Ta uvoz se nanaša na nestandardni formulirani izdelek visoke vrednosti. Zato so cene uvoza in ponovne prodaje za ta izdelek bistveno višje od cen glavnih formuliranih izdelkov, ki jih industrija Skupnosti proizvaja in prodaja v Skupnosti. Zato ta uvoz ni prispeval k znižanju cen na trgu Skupnosti. |
| --- | --- |

(61)

Kot omenja uvodna izjava (71) spodaj, je en proizvajalec Skupnosti uvozil precejšnje količine formuliranega glifosata iz povezanih podjetij v tretjih državah. Ta uvoz se nanaša na nestandardni formulirani izdelek visoke vrednosti. Zato so cene uvoza in ponovne prodaje za ta izdelek bistveno višje od cen glavnih formuliranih izdelkov, ki jih industrija Skupnosti proizvaja in prodaja v Skupnosti. Zato ta uvoz ni prispeval k znižanju cen na trgu Skupnosti.

| (62) | Številke o uvozu spodaj vključujejo tudi glifosat, uvožen v okviru aktivnega oplemenitenja, a izključujejo glifosat, ki ga je proizvajalec Skupnosti uvozil od povezanih podjetij v tretjih državah.
  Preglednica 4
  Obseg uvoza iz ostalih tretjih držav in tržni deleži

















  Enakovredne 95-odstotni kislini | 1999 | 2000 | 2001 | 2002(OP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ton | Tržni delež | Cena

  EUR/kg | Ton | Tržni delež | Cena

  EUR/kg | Ton | Tržni delež | Cena

  EUR/kg | Ton | Tržni delež | Cena

  EUR/kg |
| Malezija | 1 884 | 7,6 % | 2,85 | 1 622 | 5,5 % | 2,84 | 1 239 | 3,9 % | 2,57 | 78 | 0,2 % | 2,83 |
| V obliki indeksov | 100 | | 100 | 86 | | 100 | 66 | | 90 | 4 | | 99 |
| Tajvan | 736 | 3,0 % | 3,87 | 1 253 | 4,3 % | 3,87 | 469 | 1,5 % | 3,46 | 1 354 | 3,9 % | 3,24 |
| V obliki indeksov | 100 | | 100 | 170 | | 100 | 64 | | 90 | 184 | | 84 |
| Druge države | 1 292 | 5,2 % | 3,94 | 2 141 | 7,3 % | 3,82 | 2 212 | 7,0 % | 3,40 | 1 695 | 4,8 % | 3,19 |
| V obliki indeksov | 100 | | 100 | 255 | | 100 | 174 | | 89 | 90 | | 84 |
| SKUPAJ | 3 912 | 15,8 % | 3,38 | 5 016 | 17,1 % | 3,44 | 3 920 | 12,4 % | 3,13 | 3 127 | 8,9 % | 3,20 |
| V obliki indeksov | 100 | | 100 | 128 | | 102 | 100 | | 93 | 80 | | 95 |

(62)

Številke o uvozu spodaj vključujejo tudi glifosat, uvožen v okviru aktivnega oplemenitenja, a izključujejo glifosat, ki ga je proizvajalec Skupnosti uvozil od povezanih podjetij v tretjih državah.

Preglednica 4

Obseg uvoza iz ostalih tretjih držav in tržni deleži

Enakovredne 95-odstotni kislini

1999

2000

2001

2002(OP)

Ton

Tržni delež

Cena

EUR/kg

Ton

Tržni delež

Cena

EUR/kg

Ton

Tržni delež

Cena

EUR/kg

Ton

Tržni delež

Cena

EUR/kg

Malezija

1 884

7,6 %

2,85

1 622

5,5 %

2,84

1 239

3,9 %

2,57

78

0,2 %

2,83

V obliki indeksov

100

100

86

100

66

90

4

99

Tajvan

736

3,0 %

3,87

1 253

4,3 %

3,87

469

1,5 %

3,46

1 354

3,9 %

3,24

V obliki indeksov

100

100

170

100

64

90

184

84

Druge države

1 292

5,2 %

3,94

2 141

7,3 %

3,82

2 212

7,0 %

3,40

1 695

4,8 %

3,19

V obliki indeksov

100

100

255

100

174

89

90

84

SKUPAJ

3 912

15,8 %

3,38

5 016

17,1 %

3,44

3 920

12,4 %

3,13

3 127

8,9 %

3,20

V obliki indeksov

100

100

128

102

100

93

80

95

| (63) | Da bi bila primerjava cen za uvoz glifosata iz tretjih držav smiselna, temelji ta primerjava na glifosatni kislini, ki je predstavljala več kot 90 % uvoza glifosata v OP. |
| --- | --- |

(63)

Da bi bila primerjava cen za uvoz glifosata iz tretjih držav smiselna, temelji ta primerjava na glifosatni kislini, ki je predstavljala več kot 90 % uvoza glifosata v OP.

| (64) | Količina glifosata, ki ga uvažajo podjetja, ki niso povezana s proizvajalci Skupnosti, se je rahlo zmanjšala s 3 912 ton v letu 1999 na 3 127 ton v OP. Edini občutni uvoz iz drugih držav, razen LRK, prihaja v OP iz Tajvana (glej preglednico zgoraj), razen izdelkov, ki jih proizvajalci Skupnosti uvažajo od povezanih podjetij izven Skupnosti. Po preiskavi proti izogibanju je Uredba Sveta (ES) št. 163/2002 razširila dajatev na uvoženi zadevni izdelek, poslan iz Malezije in Tajvana (ne glede na to, ali je njegovo poreklo deklarirano v Maleziji oziroma Tajvanu ali ne), z izjemo izdelkov, ki jih proizvaja po eno imenovano podjetje v vsaki od teh dveh držav. Uvoz iz Malezije se je občutno znižal po razširitvi ukrepov in v OP ni bil občuten. |
| --- | --- |

(64)

Količina glifosata, ki ga uvažajo podjetja, ki niso povezana s proizvajalci Skupnosti, se je rahlo zmanjšala s 3 912 ton v letu 1999 na 3 127 ton v OP. Edini občutni uvoz iz drugih držav, razen LRK, prihaja v OP iz Tajvana (glej preglednico zgoraj), razen izdelkov, ki jih proizvajalci Skupnosti uvažajo od povezanih podjetij izven Skupnosti. Po preiskavi proti izogibanju je Uredba Sveta (ES) št. 163/2002 razširila dajatev na uvoženi zadevni izdelek, poslan iz Malezije in Tajvana (ne glede na to, ali je njegovo poreklo deklarirano v Maleziji oziroma Tajvanu ali ne), z izjemo izdelkov, ki jih proizvaja po eno imenovano podjetje v vsaki od teh dveh držav. Uvoz iz Malezije se je občutno znižal po razširitvi ukrepov in v OP ni bil občuten.

| (65) | V primeru Tajvana se je uvoz znižal v letu 2001, ko je potekala preiskava proti izogibanju, vendar se je v OP spet zvišal na stopnjo približno 4 % porabe Skupnosti. Čeprav je stopnja uvoza iz Tajvana še naprej razmeroma visoka, je treba upoštevati, da ves izvoz iz Tajvana ni podvržen razširjenim dajatvam, ki so bile posledica pregleda proti izogibanju. Treba je tudi poudariti, da so bile cene uvoza iz Tajvana v analiznem obdobju od 10 do 20 % višje od uvoza s poreklom iz LRK, pri čemer se ne upošteva protidampinških dajatev za uvoz s poreklom iz LRK in dejstva, da tajvanske cene niso nelojalno nižale cen industrije Skupnosti v OP. Uvoz iz vseh ostalih držav poteka po cenah, ki so zelo blizu cenam industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(65)

V primeru Tajvana se je uvoz znižal v letu 2001, ko je potekala preiskava proti izogibanju, vendar se je v OP spet zvišal na stopnjo približno 4 % porabe Skupnosti. Čeprav je stopnja uvoza iz Tajvana še naprej razmeroma visoka, je treba upoštevati, da ves izvoz iz Tajvana ni podvržen razširjenim dajatvam, ki so bile posledica pregleda proti izogibanju. Treba je tudi poudariti, da so bile cene uvoza iz Tajvana v analiznem obdobju od 10 do 20 % višje od uvoza s poreklom iz LRK, pri čemer se ne upošteva protidampinških dajatev za uvoz s poreklom iz LRK in dejstva, da tajvanske cene niso nelojalno nižale cen industrije Skupnosti v OP. Uvoz iz vseh ostalih držav poteka po cenah, ki so zelo blizu cenam industrije Skupnosti.

5.   Položaj industrije Skupnosti

(a)   Splošno

| (66) | Da bi dobro ocenili nekatere kazalce škode, je bilo treba izključiti podatke o proizvajalcu iz uvodne izjave (52) zgoraj v tistih primerih, v katerih bi na te podatke lahko vplivala podjetja, ki sicer spadajo v skupino, a imajo sedež izven Skupnosti. Ker rezultati, ki jih dosega cela skupina, vključno s sedežem podjetja izven Skupnosti, vplivajo na donosnost evropskega poslovanja tega podjetja, se je zdelo primerno, da se podatki o tem podjetju izključijo iz analize kazalcev v delih (f) Donosnost in (h) Denarni tokovi in zmožnost zbrati kapital, pa tudi iz analize o „donosu naložb“ v delu (g) Naložbe in donos naložb. Poleg tega pa podjetje, ker je izšlo iz združitve dveh predhodno neodvisnih družb, informacij o prodajnih cenah in zaposlenosti za celotno analizno obdobje ni moglo priskrbeti. Zato je bilo treba iz analize trendov v delih (e) Prodajne cene in stroški in (i) Zaposlenost, produktivnost in plače izključiti tudi dostopne informacije. Ker je to podjetje pri proizvodnji zadevnega izdelka pokrilo le od 15 % do 25 % proizvodnje Skupnosti, se spodnje ugotovitve upošteva za reprezentančne. |
| --- | --- |

(66)

Da bi dobro ocenili nekatere kazalce škode, je bilo treba izključiti podatke o proizvajalcu iz uvodne izjave (52) zgoraj v tistih primerih, v katerih bi na te podatke lahko vplivala podjetja, ki sicer spadajo v skupino, a imajo sedež izven Skupnosti. Ker rezultati, ki jih dosega cela skupina, vključno s sedežem podjetja izven Skupnosti, vplivajo na donosnost evropskega poslovanja tega podjetja, se je zdelo primerno, da se podatki o tem podjetju izključijo iz analize kazalcev v delih (f) Donosnost in (h) Denarni tokovi in zmožnost zbrati kapital, pa tudi iz analize o „donosu naložb“ v delu (g) Naložbe in donos naložb. Poleg tega pa podjetje, ker je izšlo iz združitve dveh predhodno neodvisnih družb, informacij o prodajnih cenah in zaposlenosti za celotno analizno obdobje ni moglo priskrbeti. Zato je bilo treba iz analize trendov v delih (e) Prodajne cene in stroški in (i) Zaposlenost, produktivnost in plače izključiti tudi dostopne informacije. Ker je to podjetje pri proizvodnji zadevnega izdelka pokrilo le od 15 % do 25 % proizvodnje Skupnosti, se spodnje ugotovitve upošteva za reprezentančne.

(b)   Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

| (67) | Proizvodnja glifosata v industriji Skupnosti je narasla z 48 334 ton v letu 1999 na rekordnih 54 575 ton leta 2000 in nato padla na količino 50 448 ton v OP. To predstavlja skupno povečanje 4 % v analiznem obdobju. |
| --- | --- |

(67)

Proizvodnja glifosata v industriji Skupnosti je narasla z 48 334 ton v letu 1999 na rekordnih 54 575 ton leta 2000 in nato padla na količino 50 448 ton v OP. To predstavlja skupno povečanje 4 % v analiznem obdobju.

| (68) | Proizvodna zmogljivost je narasla z okrog 63 000 ton leta 1999 na skoraj 70 000 ton v OP, kar predstavlja 11-odstotno povečanje. Povečanje v letih 2000 in 2001 je rezultat dodatnih proizvodnih zmogljivosti, ki so začele delovati, in nadaljnjih izboljšav proizvodnega procesa. |
| --- | --- |

(68)

Proizvodna zmogljivost je narasla z okrog 63 000 ton leta 1999 na skoraj 70 000 ton v OP, kar predstavlja 11-odstotno povečanje. Povečanje v letih 2000 in 2001 je rezultat dodatnih proizvodnih zmogljivosti, ki so začele delovati, in nadaljnjih izboljšav proizvodnega procesa.

| (69) | Izkoriščenost zmogljivosti je najprej narasla z 77 % na 83 % leta 2000, a je nato leta 2001 padla na stopnjo 72 % v OP, kar je predstavljalo padec 5 odstotnih točk glede na leto 1999. Gospodarski učinek zmanjšane izkoriščenosti zmogljivosti je bil raziskan in ugotovilo se je, da nima znatnega vpliva na donosnost. |
| --- | --- |

(69)

Izkoriščenost zmogljivosti je najprej narasla z 77 % na 83 % leta 2000, a je nato leta 2001 padla na stopnjo 72 % v OP, kar je predstavljalo padec 5 odstotnih točk glede na leto 1999. Gospodarski učinek zmanjšane izkoriščenosti zmogljivosti je bil raziskan in ugotovilo se je, da nima znatnega vpliva na donosnost.

| (70) | Na upadajočo izkoriščenost zmogljivosti, v luči naraščajoče prodaje zadevnega izdelka v Skupnosti, negativno vpliva razvoj izvozne prodaje industrije Skupnosti v tretje države. V analiznem obdobju je izvozna prodaja industrije Skupnosti neprekinjeno upadala z 58 % njene svetovne prodaje leta 1999 na 38 % v OP. |
| --- | --- |

(70)

Na upadajočo izkoriščenost zmogljivosti, v luči naraščajoče prodaje zadevnega izdelka v Skupnosti, negativno vpliva razvoj izvozne prodaje industrije Skupnosti v tretje države. V analiznem obdobju je izvozna prodaja industrije Skupnosti neprekinjeno upadala z 58 % njene svetovne prodaje leta 1999 na 38 % v OP.

| (71) | Padec proizvodnje enega proizvajalca Skupnosti, ker se je ta odločil raje uvoziti nekatere glifosatne izdelke iz povezanih podjetij v tretjih državah, kot pa da bi jih proizvajal v Skupnosti, je vplival tako na podatke o proizvodnji in izkoriščenosti zmogljivosti za leti 2001 in 2002. Ti uvoženi izdelki so novo razvite oblike, za katere je potrebna dodatna proizvodna oprema, ki trenutno v Skupnosti ni na voljo. Poslabšanje v teh kazalcih škode za leti 2001 in 2002 je treba obravnavati v luči razvoja, ki je bil omenjen v uvodni izjavi (61) zgoraj. Podrobni podatki so, kot sledi:
  Preglednica 5
  Proizvodnja









  Proizvodnja | 1999 | 2000 | 2001 | 2002
  (OP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizvodnja
  (ton, enakovrednih 95-odstotni kislini) | 48 337 | 54 575 | 52 406 | 50 448 |
| Indeks | 100 | 113 | 108 | 104 |
| Proizvodna zmogljivost
  (ton, enakovrednih 95-odstotni kislini) | 63 029 | 65 720 | 70 028 | 69 930 |
| Indeks | 100 | 104 | 111 | 111 |
| Izkoriščenost zmogljivosti | 77 % | 83 % | 75 % | 72 % |

(71)

Padec proizvodnje enega proizvajalca Skupnosti, ker se je ta odločil raje uvoziti nekatere glifosatne izdelke iz povezanih podjetij v tretjih državah, kot pa da bi jih proizvajal v Skupnosti, je vplival tako na podatke o proizvodnji in izkoriščenosti zmogljivosti za leti 2001 in 2002. Ti uvoženi izdelki so novo razvite oblike, za katere je potrebna dodatna proizvodna oprema, ki trenutno v Skupnosti ni na voljo. Poslabšanje v teh kazalcih škode za leti 2001 in 2002 je treba obravnavati v luči razvoja, ki je bil omenjen v uvodni izjavi (61) zgoraj. Podrobni podatki so, kot sledi:

Preglednica 5

Proizvodnja

Proizvodnja

1999

2000

2001

2002

(OP)

Proizvodnja

(ton, enakovrednih 95-odstotni kislini)

48 337

54 575

52 406

50 448

Indeks

100

113

108

104

Proizvodna zmogljivost

(ton, enakovrednih 95-odstotni kislini)

63 029

65 720

70 028

69 930

Indeks

100

104

111

111

Izkoriščenost zmogljivosti

77 %

83 %

75 %

72 %

c)   Zaloge

| (72) | Zaloge glifosata so se v analiznem obdobju povečale z 9 149 ton leta 1999 na 14 554 ton v OP, kar je povečanje za 59 %. Glavno nalaganje se je pojavilo v letih 2001 in 2002. To je odraz truda proizvajalcev Skupnosti, da bi obdržali visoko stopnjo izkoriščenosti zmogljivosti, da bi s tem lahko pokrili stalne stroške obratov, čeprav hkrati trg ni mogel vsrkati teh količin. Podrobni podatki so prikazani spodaj:
  Preglednica 6
  Zaloge









  Zaloge | 1999 | 2000 | 2001 | 2002
  (OP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ton | 9 149 | 9 902 | 13 049 | 14 554 |
| Indeks | 100 | 108 | 143 | 159 |

(72)

Zaloge glifosata so se v analiznem obdobju povečale z 9 149 ton leta 1999 na 14 554 ton v OP, kar je povečanje za 59 %. Glavno nalaganje se je pojavilo v letih 2001 in 2002. To je odraz truda proizvajalcev Skupnosti, da bi obdržali visoko stopnjo izkoriščenosti zmogljivosti, da bi s tem lahko pokrili stalne stroške obratov, čeprav hkrati trg ni mogel vsrkati teh količin. Podrobni podatki so prikazani spodaj:

Preglednica 6

Zaloge

Zaloge

1999

2000

2001

2002

(OP)

Ton

9 149

9 902

13 049

14 554

Indeks

100

108

143

159

| (73) | Stranka iz LRK je trdila, da povečevanja zalog industrije Skupnosti ni mogoče pripisati vplivu uvoza iz LRK, temveč je povezan le z upadom prodaje industrije Skupnosti na izvozne trge. V zvezi s tem je potrebno opozoriti, da je konkurenca glifosata iz LRK, ki je bil uvožen v okviru aktivnega oplemenitenja ponovno izvožen, tudi prispevala k znižanju prodaje industrije Skupnosti na izvoznem trgu. |
| --- | --- |

(73)

Stranka iz LRK je trdila, da povečevanja zalog industrije Skupnosti ni mogoče pripisati vplivu uvoza iz LRK, temveč je povezan le z upadom prodaje industrije Skupnosti na izvozne trge. V zvezi s tem je potrebno opozoriti, da je konkurenca glifosata iz LRK, ki je bil uvožen v okviru aktivnega oplemenitenja ponovno izvožen, tudi prispevala k znižanju prodaje industrije Skupnosti na izvoznem trgu.

(d)   Obseg prodaje, tržni delež in rast

| (74) | Prodaja glifosata industrije Skupnosti na trgu Skupnosti je v analiznem obdobju neprekinjeno naraščala z 19 945 ton leta 1999 na 29 607 ton v OP, kar je splošni dvig za 48 %. Podobno je industrija Skupnosti povečala svoj tržni delež z 80 % leta 1999 na 85 % v OP, potem ko je leta 2001 dosegla stopnjo 89 %. Na padec tržnega deleža od 2001 do 2002 je vplival uvoz glifosata iz tretjih držav, ki ga je izvedel proizvajalec Skupnosti, kot je bilo omenjeno v uvodni izjavi (71) zgoraj.
  Preglednica 7
  Prodaja









  Prodaja | 1999 | 2000 | 2001 | 2002
  (OP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prodaja industrije Skupnosti
  (ton) | 19 945 | 24 323 | 28 229 | 29 607 |
| Indeks | 100 | 122 | 142 | 148 |
| Tržni delež industrije Skupnosti | 80 % | 83 % | 89 % | 85 % |

(74)

Prodaja glifosata industrije Skupnosti na trgu Skupnosti je v analiznem obdobju neprekinjeno naraščala z 19 945 ton leta 1999 na 29 607 ton v OP, kar je splošni dvig za 48 %. Podobno je industrija Skupnosti povečala svoj tržni delež z 80 % leta 1999 na 85 % v OP, potem ko je leta 2001 dosegla stopnjo 89 %. Na padec tržnega deleža od 2001 do 2002 je vplival uvoz glifosata iz tretjih držav, ki ga je izvedel proizvajalec Skupnosti, kot je bilo omenjeno v uvodni izjavi (71) zgoraj.

Preglednica 7

Prodaja

Prodaja

1999

2000

2001

2002

(OP)

Prodaja industrije Skupnosti

(ton)

19 945

24 323

28 229

29 607

Indeks

100

122

142

148

Tržni delež industrije Skupnosti

80 %

83 %

89 %

85 %

(e)   Prodajne cene in stroški

| (75) | Cene se je primerjalo za formulirane izdelke, ker je to oblika glifosata, ki jo končni potrošnik uporablja kot herbicid. Poleg tega formulirani glifosat predstavlja večino prodaje glifosata, tako glede vrednosti kot obsega. Da bi zagotovili pošteno primerjavo cen in glede na to, da na trgu obstaja vrsta različnih tipov formuliranega glifosata, katerega cene se lahko zelo razlikujejo tako glede na koncentracijo izdelka kot na vrsto uporabljene površinsko aktivne snovi, so službe Komisije izbrale najpogostejšo obliko, in sicer standardni formulirani pripravek, ki vsebuje 360 gramov glifosata na liter. Tako imenovani „standardni pripravek 360“ je po obsegu v OP predstavljal okrog 40 % prodaje glifosata industrije Skupnosti v Skupnosti, ker pa mu je sedaj potekel patent, je to tipični pripravek, ki se uvaža iz LRK ali ki jo izdelujejo iz uvožene kisline ali soli s poreklom iz LRK. |
| --- | --- |

(75)

Cene se je primerjalo za formulirane izdelke, ker je to oblika glifosata, ki jo končni potrošnik uporablja kot herbicid. Poleg tega formulirani glifosat predstavlja večino prodaje glifosata, tako glede vrednosti kot obsega. Da bi zagotovili pošteno primerjavo cen in glede na to, da na trgu obstaja vrsta različnih tipov formuliranega glifosata, katerega cene se lahko zelo razlikujejo tako glede na koncentracijo izdelka kot na vrsto uporabljene površinsko aktivne snovi, so službe Komisije izbrale najpogostejšo obliko, in sicer standardni formulirani pripravek, ki vsebuje 360 gramov glifosata na liter. Tako imenovani „standardni pripravek 360“ je po obsegu v OP predstavljal okrog 40 % prodaje glifosata industrije Skupnosti v Skupnosti, ker pa mu je sedaj potekel patent, je to tipični pripravek, ki se uvaža iz LRK ali ki jo izdelujejo iz uvožene kisline ali soli s poreklom iz LRK.

| (76) | Poleg tega se je za to primerjavo ločeno upošteval formulirani glifosat industrije Skupnosti, ki vsebuje posebne površinsko aktivne snovi, ki zmanjšujejo nevarnost izdelka. Prodaja tega nenevarnega pripravka, ki tudi vsebuje 360 gramov glifosata na liter, je po obsegu predstavljala okrog 20 % prodaje glifosata industrije Skupnosti v Skupnosti v analiznem obdobju. Glifosatna kislina je predstavljala po obsegu navadno okrog 18 % skupne prodaje glifosata industrije Skupnosti v Skupnosti v analiznem obdobju, ostalo pa so predstavljali glifosatna sol in drugi nestandardni pripravki z različno vsebnostjo glifosata na liter in/ali s posebnimi površinsko aktivnimi snovmi za izboljšanje učinkovitosti ali razvrščanja glede na nevarne lastnosti. |
| --- | --- |

(76)

Poleg tega se je za to primerjavo ločeno upošteval formulirani glifosat industrije Skupnosti, ki vsebuje posebne površinsko aktivne snovi, ki zmanjšujejo nevarnost izdelka. Prodaja tega nenevarnega pripravka, ki tudi vsebuje 360 gramov glifosata na liter, je po obsegu predstavljala okrog 20 % prodaje glifosata industrije Skupnosti v Skupnosti v analiznem obdobju. Glifosatna kislina je predstavljala po obsegu navadno okrog 18 % skupne prodaje glifosata industrije Skupnosti v Skupnosti v analiznem obdobju, ostalo pa so predstavljali glifosatna sol in drugi nestandardni pripravki z različno vsebnostjo glifosata na liter in/ali s posebnimi površinsko aktivnimi snovmi za izboljšanje učinkovitosti ali razvrščanja glede na nevarne lastnosti.

| (77) | Glifosatna kislina je glavni element pri stroških proizvodnje formuliranega glifosata. Pri standardnem pripravku 360 predstavlja okrog 55 % celotnih stroškov proizvodnje, pri nenevarnem pripravku 360 pa okrog 45 %. |
| --- | --- |

(77)

Glifosatna kislina je glavni element pri stroških proizvodnje formuliranega glifosata. Pri standardnem pripravku 360 predstavlja okrog 55 % celotnih stroškov proizvodnje, pri nenevarnem pripravku 360 pa okrog 45 %.

| (78) | Prodajne cene na kilogram standardnega formuliranega glifosata 360, enakovrednega 95-odstotni kislini (enakovredno 2,64 litroma formuliranega izdelka), so neprekinjeno padale z 9,23 EUR leta 1999 na 7,28 EUR leta 2002, skupaj so torej padle za 21 %. Tudi stroški proizvodnje so neprekinjeno padali z 10,37 EUR leta 1999 na 8,14 EUR v OP, skupaj so torej padli za 21 %. Ta izdelek je bil v analiznem obdobju vseskozi nedonosen, čeprav je bila v tem obdobju razlika med stroški proizvodnje in prodajnimi cenami razmeroma stalna.
  Preglednica 8
  Standardni pripravek 360









  Standardni pripravek 360 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002
  (OP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prodana količina

  (ton, enakovrednih 95-odstotni kislini) | 7 632 | 9 102 | 10 015 | 10 322 |
| % prodaje v EU | 43 % | 41 % | 39 % | 38 % |
| Prodajna cena

  (EUR na kg, enakovrednih 95-odstotni kislini) | 9,23 | 8,65 | 7,55 | 7,28 |
| Indeks | 100 | 94 | 82 | 79 |
| Stroški proizvodnje

  (EUR na kg, enakovrednih 95-odstotni kislini) | 10,37 | 9,31 | 8,88 | 8,14 |
| Indeks | 100 | 90 | 86 | 79 |

(78)

Prodajne cene na kilogram standardnega formuliranega glifosata 360, enakovrednega 95-odstotni kislini (enakovredno 2,64 litroma formuliranega izdelka), so neprekinjeno padale z 9,23 EUR leta 1999 na 7,28 EUR leta 2002, skupaj so torej padle za 21 %. Tudi stroški proizvodnje so neprekinjeno padali z 10,37 EUR leta 1999 na 8,14 EUR v OP, skupaj so torej padli za 21 %. Ta izdelek je bil v analiznem obdobju vseskozi nedonosen, čeprav je bila v tem obdobju razlika med stroški proizvodnje in prodajnimi cenami razmeroma stalna.

Preglednica 8

Standardni pripravek 360

Standardni pripravek 360

1999

2000

2001

2002

(OP)

Prodana količina

(ton, enakovrednih 95-odstotni kislini)

7 632

9 102

10 015

10 322

% prodaje v EU

43 %

41 %

39 %

38 %

Prodajna cena

(EUR na kg, enakovrednih 95-odstotni kislini)

9,23

8,65

7,55

7,28

Indeks

100

94

82

79

Stroški proizvodnje

(EUR na kg, enakovrednih 95-odstotni kislini)

10,37

9,31

8,88

8,14

Indeks

100

90

86

79

| (79) | Pri nenevarnem formuliranem glifosatu, ki vsebuje 360 gramov glifosata na liter, je prodajna cena, izražena na kilogram, enakovreden 95-odstotni kislini (enakovredno 2,64 litroma formuliranega izdelka), od 1999 do 2002 neprekinjeno padala, za skupaj 12 %. Stroški proizvodnje so se od 1999 do 2001 tudi znižali, a so spet narasli v OP, tako da je bil skupni padec 22-odstoten. Povišanje stroškov proizvodnje v OP je nastalo zaradi zmanjšane izkoriščenosti zmogljivosti. Donosnost tega izdelka je narasla v analiznem obdobju.
  Preglednica 9
  Nenevarni izdelek 360









  Nenevarni pripravek 360 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002
  (OP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prodana količina

  (indeks) | 100 | 123 | 125 | 106 |
| % prodaje v EU

  (indeks) | 100 | 100 | 88 | 69 |
| Prodajna cena

  (indeks) | 100 | 100 | 90 | 88 |
| Stroški proizvodnje

  (indeks) | 100 | 79 | 73 | 78 |

(79)

Pri nenevarnem formuliranem glifosatu, ki vsebuje 360 gramov glifosata na liter, je prodajna cena, izražena na kilogram, enakovreden 95-odstotni kislini (enakovredno 2,64 litroma formuliranega izdelka), od 1999 do 2002 neprekinjeno padala, za skupaj 12 %. Stroški proizvodnje so se od 1999 do 2001 tudi znižali, a so spet narasli v OP, tako da je bil skupni padec 22-odstoten. Povišanje stroškov proizvodnje v OP je nastalo zaradi zmanjšane izkoriščenosti zmogljivosti. Donosnost tega izdelka je narasla v analiznem obdobju.

Preglednica 9

Nenevarni izdelek 360

Nenevarni pripravek 360

1999

2000

2001

2002

(OP)

Prodana količina

(indeks)

100

123

125

106

% prodaje v EU

(indeks)

100

100

88

69

Prodajna cena

(indeks)

100

100

90

88

Stroški proizvodnje

(indeks)

100

79

73

78

| (80) | Preglednica spodaj prikazuje skupno ponderirano povprečno prodajno ceno in stroške proizvodnje za vse oblike glifosata, tj. soli, kisline in vseh vrst formuliranih izdelkov. Prodajne cene in stroški proizvodnje so očitno narasli leta 2001. To pa zato, ker se je spremenila mešanica snovi v izdelku v prodaji na trgu Skupnosti, kar pomeni, da je industrija Skupnosti prodala manj kislinskih in solnih izdelkov nizke vrednosti na trgu Skupnosti.
  Preglednica 10
  Vsi izdelki









  Vsi izdelki | 1999 | 2000 | 2001 | 2002
  (OP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prodajna cena

  (EUR na kg, enakovrednih 95-odstotni kislini) | 8,92 | 7,94 | 8,16 | 7,61 |
| Indeks | 100 | 89 | 91 | 85 |
| Stroški proizvodnje

  (EUR na kg, enakovrednih 95-odstotni kislini) | 8,55 | 7,58 | 8,01 | 7,84 |
| Indeks | 100 | 88 | 94 | 92 |

(80)

Preglednica spodaj prikazuje skupno ponderirano povprečno prodajno ceno in stroške proizvodnje za vse oblike glifosata, tj. soli, kisline in vseh vrst formuliranih izdelkov. Prodajne cene in stroški proizvodnje so očitno narasli leta 2001. To pa zato, ker se je spremenila mešanica snovi v izdelku v prodaji na trgu Skupnosti, kar pomeni, da je industrija Skupnosti prodala manj kislinskih in solnih izdelkov nizke vrednosti na trgu Skupnosti.

Preglednica 10

Vsi izdelki

Vsi izdelki

1999

2000

2001

2002

(OP)

Prodajna cena

(EUR na kg, enakovrednih 95-odstotni kislini)

8,92

7,94

8,16

7,61

Indeks

100

89

91

85

Stroški proizvodnje

(EUR na kg, enakovrednih 95-odstotni kislini)

8,55

7,58

8,01

7,84

Indeks

100

88

94

92

(f)   Donosnost

| (81) | Skupna donosnost industrije Skupnosti v glifosatni dejavnosti se je zmanjšala z 4,2 % leta 1999 na – 2,6 % v OP. Ta donosnost se nanaša na vse oblike glifosata, ki jih industrija Skupnosti proizvaja in prodaja v Skupnosti. Uvoženi glifosat za ponovno prodajo ni del tega izračuna, kot je omenjeno v uvodni izjavi (71) zgoraj. |
| --- | --- |

(81)

Skupna donosnost industrije Skupnosti v glifosatni dejavnosti se je zmanjšala z 4,2 % leta 1999 na – 2,6 % v OP. Ta donosnost se nanaša na vse oblike glifosata, ki jih industrija Skupnosti proizvaja in prodaja v Skupnosti. Uvoženi glifosat za ponovno prodajo ni del tega izračuna, kot je omenjeno v uvodni izjavi (71) zgoraj.

| (82) | Stranka iz LRK je trdila, da bi v oceni skupne donosnosti morali upoštevati tudi glifosat, ki je bil uvožen in ponovno prodan. Ti izdelki so bili pravilno izključeni, saj ne prispevajo k donosnosti industrije Skupnosti pri proizvodnji in prodaji v Skupnosti. Ugovor se torej zavrne. |
| --- | --- |

(82)

Stranka iz LRK je trdila, da bi v oceni skupne donosnosti morali upoštevati tudi glifosat, ki je bil uvožen in ponovno prodan. Ti izdelki so bili pravilno izključeni, saj ne prispevajo k donosnosti industrije Skupnosti pri proizvodnji in prodaji v Skupnosti. Ugovor se torej zavrne.

| (83) | Na skupno donosnost je negativno vplivala tudi mešanica izdelkov, ki jo je industrija Skupnosti prodajala na trgu Skupnosti. Industrija Skupnosti se je nameravala odmakniti od „standardnega“ glifosatnega pripravka, ki se je zaradi pritiska poceni izdelkov, predvsem iz LRK in Tajvana, prodajal z izgubami in se je nameravala približati bolj dodelanim izdelkom višje vrednosti, kot so nenevarni pripravki. Vendar pa je prodaja teh izdelkov višje vrednosti, izdelanih v Skupnosti, v OP zaradi manjšega povpraševanja po teh izdelkih upadla, kar je imelo negativen učinek na skupno donosnost. Podatki o donosnosti so navedeni v Preglednici 11 spodaj. |
| --- | --- |

(83)

Na skupno donosnost je negativno vplivala tudi mešanica izdelkov, ki jo je industrija Skupnosti prodajala na trgu Skupnosti. Industrija Skupnosti se je nameravala odmakniti od „standardnega“ glifosatnega pripravka, ki se je zaradi pritiska poceni izdelkov, predvsem iz LRK in Tajvana, prodajal z izgubami in se je nameravala približati bolj dodelanim izdelkom višje vrednosti, kot so nenevarni pripravki. Vendar pa je prodaja teh izdelkov višje vrednosti, izdelanih v Skupnosti, v OP zaradi manjšega povpraševanja po teh izdelkih upadla, kar je imelo negativen učinek na skupno donosnost. Podatki o donosnosti so navedeni v Preglednici 11 spodaj.

| (84) | Glifosat prodajajo na trgu Skupnosti tudi uvozniki/formulatorji. Ta prodaja skoraj izključno standardnega glifosatnega pripravka 360, ki je najbolje prodajan izdelek industrije Skupnosti, neposredno tekmuje s prodajo industrije Skupnosti enakega pripravka. Omenjeni glifosat se dobavlja kot kislina ali sol predvsem od proizvajalcev Skupnosti, uvaža pa se tudi iz tretjih držav. Čeprav prodaja industrije Skupnosti za zadostitev povpraševanja po tem standardnem pripravku ni prinesla dobička, pa ga mora industrija Skupnosti vseeno še naprej dobavljati, saj ta prodaja prispeva k pokritju stalnih stroškov, tako da vzdržuje izkoriščenost zmogljivosti.
  Preglednica 11
  Donosnost









  Donosnost | 1999 | 2000 | 2001 | 2002
  (OP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Donosnost
  (prodaja Skupnosti) | 4,2 % | 4,3 % | 0,6 % | – 2,6 % |

(84)

Glifosat prodajajo na trgu Skupnosti tudi uvozniki/formulatorji. Ta prodaja skoraj izključno standardnega glifosatnega pripravka 360, ki je najbolje prodajan izdelek industrije Skupnosti, neposredno tekmuje s prodajo industrije Skupnosti enakega pripravka. Omenjeni glifosat se dobavlja kot kislina ali sol predvsem od proizvajalcev Skupnosti, uvaža pa se tudi iz tretjih držav. Čeprav prodaja industrije Skupnosti za zadostitev povpraševanja po tem standardnem pripravku ni prinesla dobička, pa ga mora industrija Skupnosti vseeno še naprej dobavljati, saj ta prodaja prispeva k pokritju stalnih stroškov, tako da vzdržuje izkoriščenost zmogljivosti.

Preglednica 11

Donosnost

Donosnost

1999

2000

2001

2002

(OP)

Donosnost

(prodaja Skupnosti)

4,2 %

4,3 %

0,6 %

– 2,6 %

(g)   Naložbe in donos naložb

| (85) | Naložbe v glifosatno dejavnost so po letu 1999 strmo upadle, in sicer na delež od 15 do 18 % naložb v letu 1999. Treba je zabeležiti, da je večino naložb v povečanje zmogljivosti leta 2001 nastalo v letih pred 1999. V ostalih letih analiznega obdobja ni bilo načrtovanih ali izvedenih večjih naložb. Podrobni podatki so prikazani spodaj:
  Preglednica 12
  Naložbe









  Naložbe | 1999 | 2000 | 2001 | 2002
  (OP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Naložbe
  (v tisočih evrov) | 50 940 | 7 409 | 9 035 | 7 883 |
| Indeks | 100 | 15 | 18 | 15 |
| Donos naložb | 22 % | 157 % | 17 % | negativen |

(85)

Naložbe v glifosatno dejavnost so po letu 1999 strmo upadle, in sicer na delež od 15 do 18 % naložb v letu 1999. Treba je zabeležiti, da je večino naložb v povečanje zmogljivosti leta 2001 nastalo v letih pred 1999. V ostalih letih analiznega obdobja ni bilo načrtovanih ali izvedenih večjih naložb. Podrobni podatki so prikazani spodaj:

Preglednica 12

Naložbe

Naložbe

1999

2000

2001

2002

(OP)

Naložbe

(v tisočih evrov)

50 940

7 409

9 035

7 883

Indeks

100

15

18

15

Donos naložb

22 %

157 %

17 %

negativen

(h)   Denarni tokovi in zmožnost zbrati kapital

| (86) | Denarni tokovi industrije Skupnosti so se od 1999 do OP znižali, tako v absolutni vrednosti kot tudi izraženi v odstotkih prometa. To znižanje se ujema z upadom skupne donosnosti v analiznem obdobju.
  Preglednica 13
  Denarni tokovi









  Denarni tokovi | 1999 | 2000 | 2001 | 2002
  (OP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Denarni tokovi
  (v tisočih evrov) | 13 217 | 11 769 | 4 975 | – 562 |
| Indeks | 100 | 89 | 38 | negativen |
| Denarni tokovi, izraženi v odstotkih prometa | 5,0 % | 4,4 % | 2,1 % | – 0,3 % |

(86)

Denarni tokovi industrije Skupnosti so se od 1999 do OP znižali, tako v absolutni vrednosti kot tudi izraženi v odstotkih prometa. To znižanje se ujema z upadom skupne donosnosti v analiznem obdobju.

Preglednica 13

Denarni tokovi

Denarni tokovi

1999

2000

2001

2002

(OP)

Denarni tokovi

(v tisočih evrov)

13 217

11 769

4 975

– 562

Indeks

100

89

38

negativen

Denarni tokovi, izraženi v odstotkih prometa

5,0 %

4,4 %

2,1 %

– 0,3 %

| (87) | Kapital se zbere na borzi, druga možnost pa je, da se zbere znotraj podjetja. Naložbe, in v nekaterih primerih poraba za raziskave in razvoj, so bila v zadnjih letih omejena zaradi znižane donosnosti prodaje glifosata. Pomanjkanje večjih naložb od leta 2000 potrjujejo številke v uvodni izjavi (85) zgoraj. |
| --- | --- |

(87)

Kapital se zbere na borzi, druga možnost pa je, da se zbere znotraj podjetja. Naložbe, in v nekaterih primerih poraba za raziskave in razvoj, so bila v zadnjih letih omejena zaradi znižane donosnosti prodaje glifosata. Pomanjkanje večjih naložb od leta 2000 potrjujejo številke v uvodni izjavi (85) zgoraj.

(i)   Zaposlenost, produktivnost in plače

| (88) | Proizvajalec Skupnosti, omenjen v uvodni izjavi (52) zgoraj, primerljivih podatkov za celo analizno obdobje ni mogel priskrbeti, kot je razloženo v uvodni izjavi (66) zgoraj, tako da je bilo potrebno izključiti dostopne informacije za to podjetje, zato da bi lahko dosledno preučili trend. |
| --- | --- |

(88)

Proizvajalec Skupnosti, omenjen v uvodni izjavi (52) zgoraj, primerljivih podatkov za celo analizno obdobje ni mogel priskrbeti, kot je razloženo v uvodni izjavi (66) zgoraj, tako da je bilo potrebno izključiti dostopne informacije za to podjetje, zato da bi lahko dosledno preučili trend.

| (89) | Zaposlenost se je v analiznem obdobju zmanjšala z 1 017 zaposlenih leta 1999 na 808 v OP, kar je padec zaposlenosti za 20 %. To odraža znižanje proizvodnje v letih 2001 in 2002, odraža pa tudi dejstvo, da se je na splošno produktivnost, v proizvodnji merjena na delavca, povečala. Leta 2002 se je produktivnost znižala, predvsem zaradi zmanjšanja izkoriščenosti zmogljivosti, kot je zabeleženo v uvodni izjavi (71). Stroški plače na delavca so se povišali zaradi kolektivne pogodbe na ravni industrije. |
| --- | --- |

(89)

Zaposlenost se je v analiznem obdobju zmanjšala z 1 017 zaposlenih leta 1999 na 808 v OP, kar je padec zaposlenosti za 20 %. To odraža znižanje proizvodnje v letih 2001 in 2002, odraža pa tudi dejstvo, da se je na splošno produktivnost, v proizvodnji merjena na delavca, povečala. Leta 2002 se je produktivnost znižala, predvsem zaradi zmanjšanja izkoriščenosti zmogljivosti, kot je zabeleženo v uvodni izjavi (71). Stroški plače na delavca so se povišali zaradi kolektivne pogodbe na ravni industrije.

| (90) | Stranka iz LRK je trdila, da je upad zaposlenosti posledica povečane učinkovitosti in ne škode. Vendar je upad zaposlenosti v glavnem posledica zmanjšane proizvodnje, čeprav je sprejeto, da je povečana učinkovitost tudi imela vpliv, kot je omenjeno v uvodni izjavi (89) zgoraj.
  Preglednica 14
  Zaposlenost









  Zaposlenost | 1999 | 2000 | 2001 | 2002
  (OP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Število zaposlenih | 1 017 | 846 | 791 | 808 |
| Indeks | 100 | 83 | 78 | 80 |
| Stroški plače na zaposlenega
  (v EUR) | 57 730 | 60 040 | 63 619 | 64 871 |
| Indeks | 100 | 104 | 110 | 112 |
| Proizvodnja na zaposlenega

  (ton/leto) | 44 | 56 | 58 | 49 |
| Proizvodnja na zaposlenega

  (v obliki indeksov) | 100 | 129 | 133 | 112 |

(90)

Stranka iz LRK je trdila, da je upad zaposlenosti posledica povečane učinkovitosti in ne škode. Vendar je upad zaposlenosti v glavnem posledica zmanjšane proizvodnje, čeprav je sprejeto, da je povečana učinkovitost tudi imela vpliv, kot je omenjeno v uvodni izjavi (89) zgoraj.

Preglednica 14

Zaposlenost

Zaposlenost

1999

2000

2001

2002

(OP)

Število zaposlenih

1 017

846

791

808

Indeks

100

83

78

80

Stroški plače na zaposlenega

(v EUR)

57 730

60 040

63 619

64 871

Indeks

100

104

110

112

Proizvodnja na zaposlenega

(ton/leto)

44

56

58

49

Proizvodnja na zaposlenega

(v obliki indeksov)

100

129

133

112

(j)   Obseg dampinga in okrevanje po preteklem dampingu

| (91) | Glede učinka obsega stopnje dampinga iz OP (29,9 %) na položaj industrije Skupnosti je treba poudariti, da čeprav je stopnja nižja od tiste iz prvotne preiskave (38,2 %), je še vedno visoka. Položaj industrije Skupnosti se je najprej do neke mere izboljšal po uvedbi prvotnih ukrepov, vendar pa industrija ni popolnoma okrevala. Treba je poudariti, da je damping še nadalje narasel na 62 %, kot je ugotovila protiabsorpcijska preiskava iz uvodne izjave (1). Povečan damping in posledično izogibanje ukrepom prek Malezije in Tajvana, kot je ugotovila preiskava proti izogibanju iz uvodne izjave (1), sta gotovo pripomogla k padcu cen v Skupnosti in k znižani donosnosti v industriji Skupnosti. Če bi se uvoz iz LRK nadaljeval v večjem obsegu, bi bil učinek dampinga, ki ga je ugotovila ta preiskava, na industrijo Skupnosti občuten. |
| --- | --- |

(91)

Glede učinka obsega stopnje dampinga iz OP (29,9 %) na položaj industrije Skupnosti je treba poudariti, da čeprav je stopnja nižja od tiste iz prvotne preiskave (38,2 %), je še vedno visoka. Položaj industrije Skupnosti se je najprej do neke mere izboljšal po uvedbi prvotnih ukrepov, vendar pa industrija ni popolnoma okrevala. Treba je poudariti, da je damping še nadalje narasel na 62 %, kot je ugotovila protiabsorpcijska preiskava iz uvodne izjave (1). Povečan damping in posledično izogibanje ukrepom prek Malezije in Tajvana, kot je ugotovila preiskava proti izogibanju iz uvodne izjave (1), sta gotovo pripomogla k padcu cen v Skupnosti in k znižani donosnosti v industriji Skupnosti. Če bi se uvoz iz LRK nadaljeval v večjem obsegu, bi bil učinek dampinga, ki ga je ugotovila ta preiskava, na industrijo Skupnosti občuten.

| (92) | Dve stranki iz LRK sta trdili, da ukrepi niso učinkoviti in jih je potrebno odstraniti, saj se v obdobju njihovega izvajanja gospodarski položaj industrije Skupnosti ni bistveno popravil. V tej zvezi je treba omeniti, da je učinkovitost ukrepov zmanjševal nadaljnji cenovni pritisk povezan s padanjem cen uvoza s poreklom iz LRK. Poleg tega je potrebno opozoriti, da je do absorpcije in izogibanja prišlo po uvedbi ukrepov, kot je omenjeno v uvodnih izjavah (1) in (45) zgoraj, kar je tudi omejevalo učinkovitost ukrepov. V luči teh dejavnikov ugovor, da je ukrepe potrebno odstraniti, ni sprejet. |
| --- | --- |

(92)

Dve stranki iz LRK sta trdili, da ukrepi niso učinkoviti in jih je potrebno odstraniti, saj se v obdobju njihovega izvajanja gospodarski položaj industrije Skupnosti ni bistveno popravil. V tej zvezi je treba omeniti, da je učinkovitost ukrepov zmanjševal nadaljnji cenovni pritisk povezan s padanjem cen uvoza s poreklom iz LRK. Poleg tega je potrebno opozoriti, da je do absorpcije in izogibanja prišlo po uvedbi ukrepov, kot je omenjeno v uvodnih izjavah (1) in (45) zgoraj, kar je tudi omejevalo učinkovitost ukrepov. V luči teh dejavnikov ugovor, da je ukrepe potrebno odstraniti, ni sprejet.

6.   Zaključek o položaju industrije Skupnosti

| (93) | Po uvedbi protidampinških ukrepov proti uvozu s poreklom iz LRK so se gospodarske razmere v industriji Skupnosti izboljšale glede na produktivnost, proizvodnjo, proizvodne zmogljivosti, prodajo in tržni delež. To je treba poleg obstoja ukrepov obravnavati v okviru naraščajoče porabe glifosata v Skupnosti. Vendar pa so prodajne cene neprekinjeno padale in povzročile neprekinjeno zniževanje donosnosti in izgube v OP. To je negativno vplivalo na denarne tokove, hkrati pa so se zaloge povečale in zaposlenost zmanjšala. Poleg tega občutnejših novih naložb od leta 2000 ni bilo. |
| --- | --- |

(93)

Po uvedbi protidampinških ukrepov proti uvozu s poreklom iz LRK so se gospodarske razmere v industriji Skupnosti izboljšale glede na produktivnost, proizvodnjo, proizvodne zmogljivosti, prodajo in tržni delež. To je treba poleg obstoja ukrepov obravnavati v okviru naraščajoče porabe glifosata v Skupnosti. Vendar pa so prodajne cene neprekinjeno padale in povzročile neprekinjeno zniževanje donosnosti in izgube v OP. To je negativno vplivalo na denarne tokove, hkrati pa so se zaloge povečale in zaposlenost zmanjšala. Poleg tega občutnejših novih naložb od leta 2000 ni bilo.

| (94) | Stranka iz LRK je trdila, da je slab položaj industrije Skupnosti posledica presežnih proizvodnih zmogljivosti in upada prodaje za izvoz. Ta argument je zavrnjen v luči dejstev, omenjenih v uvodnih izjavah (69) in (73) zgoraj. Zato se šteje, da so gospodarske razmere v industriji Skupnosti še naprej slabe. |
| --- | --- |

(94)

Stranka iz LRK je trdila, da je slab položaj industrije Skupnosti posledica presežnih proizvodnih zmogljivosti in upada prodaje za izvoz. Ta argument je zavrnjen v luči dejstev, omenjenih v uvodnih izjavah (69) in (73) zgoraj. Zato se šteje, da so gospodarske razmere v industriji Skupnosti še naprej slabe.

E.   VERJETNOST NADALJEVANJA IN/ALI PONOVITVE ŠKODE

| (95) | LRK je od uvedbe ukrepov še naprej prodajala glifosat v Skupnost po dampinških cenah. Čeprav se je količina uvoza na trg Skupnosti znižala (med drugim zaradi ukrepov), so izvozniki iz LRK še naprej jasno prisotni na trgu. Poleg tega s pomočjo prodaje, predvsem v okviru aktivnega oplemenitenja, kljub vsemu še naprej izvajajo določen pritisk na cene v Skupnosti. Trenutno imajo proste proizvodne zmogljivosti za okoli 40 % porabe Skupnosti in bi lahko, če bi bili ukrepi umaknjeni, obstoječi izvoz v precejšnih količinah preusmerili s poceni trgov v tretjih državah na trg Skupnosti, kot je omenjeno v uvodnih izjavah (41) in (47) zgoraj. Tako bi lahko na trg Skupnosti dobavljali povečane količine po cenah, ki bi povzročile občutno nelojalno nižanje cen in padec cen v Skupnosti, če bi ukrepi prenehali veljati. Cene uvoza zadevnega izdelka iz LRK bi prav tako nelojalno nižale izvozne cene drugih tretjih držav, v primeru Tajvana bi to na primer bilo za približno 10 do 20 %. |
| --- | --- |

(95)

LRK je od uvedbe ukrepov še naprej prodajala glifosat v Skupnost po dampinških cenah. Čeprav se je količina uvoza na trg Skupnosti znižala (med drugim zaradi ukrepov), so izvozniki iz LRK še naprej jasno prisotni na trgu. Poleg tega s pomočjo prodaje, predvsem v okviru aktivnega oplemenitenja, kljub vsemu še naprej izvajajo določen pritisk na cene v Skupnosti. Trenutno imajo proste proizvodne zmogljivosti za okoli 40 % porabe Skupnosti in bi lahko, če bi bili ukrepi umaknjeni, obstoječi izvoz v precejšnih količinah preusmerili s poceni trgov v tretjih državah na trg Skupnosti, kot je omenjeno v uvodnih izjavah (41) in (47) zgoraj. Tako bi lahko na trg Skupnosti dobavljali povečane količine po cenah, ki bi povzročile občutno nelojalno nižanje cen in padec cen v Skupnosti, če bi ukrepi prenehali veljati. Cene uvoza zadevnega izdelka iz LRK bi prav tako nelojalno nižale izvozne cene drugih tretjih držav, v primeru Tajvana bi to na primer bilo za približno 10 do 20 %.

| (96) | Stranka iz LRK je trdila, da majhen obseg uvoza glifosata iz LRK ne bi smel vplivati na cene na trgu Skupnosti in da je padec cen v Skupnosti posledica padca stroškov proizvodnje industrije Skupnosti. Ta ugovor je zavrnjen, ker je bilo ugotovljeno, da je glifosat tržni izdelek in zato že prisotnost razmeroma majhnih količin glifosata na trgu Skupnosti po nizkih cenah vpliva na tržno ceno. To še zlasti velja za standardni formulirani pripravek, ki predstavlja okoli 40 % prodaje industrije Skupnosti na tem trgu, in s katerim uvoz iz LRK neposredno tekmuje. Navkljub prizadevanjem industrije Skupnosti, da bi znižala stroške, je njena donosnost za standardni formulirani pripravek v celotnem analiznem obdobju ostala negativna zaradi padajočih cen. |
| --- | --- |

(96)

Stranka iz LRK je trdila, da majhen obseg uvoza glifosata iz LRK ne bi smel vplivati na cene na trgu Skupnosti in da je padec cen v Skupnosti posledica padca stroškov proizvodnje industrije Skupnosti. Ta ugovor je zavrnjen, ker je bilo ugotovljeno, da je glifosat tržni izdelek in zato že prisotnost razmeroma majhnih količin glifosata na trgu Skupnosti po nizkih cenah vpliva na tržno ceno. To še zlasti velja za standardni formulirani pripravek, ki predstavlja okoli 40 % prodaje industrije Skupnosti na tem trgu, in s katerim uvoz iz LRK neposredno tekmuje. Navkljub prizadevanjem industrije Skupnosti, da bi znižala stroške, je njena donosnost za standardni formulirani pripravek v celotnem analiznem obdobju ostala negativna zaradi padajočih cen.

| (97) | Druga stranka iz LRK je trdila, da uvoz v okviru aktivnega oplemenitenja ne bi smel biti upoštevan v oceni škode, saj se ne proda na trgu Skupnosti. V tej zvezi je treba opozoriti, da uvoz glifosatne soli in kisline v okviru aktivnega oplemenitenja neposredno tekmuje z istimi proizvodi industrije Skupnosti za povpraševanje uvoznikov/formulatorjev za dobavo na njihovih izvoznih trgih. Zato je pravilno, da se te količine upoštevajo pri oceni škode. Poleg tega se, kljub temu, da se uvoz v okviru aktivnega oplemenitenja ne proda v Skupnosti, vpliv cen tega uvoza pozna na trgu preko delovanja uvoznikov/formulatorjev, ki iščejo proizvode za dobavo industriji Skupnosti kot tudi za izvoz po najugodnejših cenah. Tako so torej cene uvoza v okviru aktivnega oplemenitenja prispevale k pritisku na cene, kar je vodilo k poslabšanju donosnosti industrije Skupnosti na trgu Skupnosti in k njenemu nadaljnjemu slabemu položaju. Ugovor torej ni sprejet. |
| --- | --- |

(97)

Druga stranka iz LRK je trdila, da uvoz v okviru aktivnega oplemenitenja ne bi smel biti upoštevan v oceni škode, saj se ne proda na trgu Skupnosti. V tej zvezi je treba opozoriti, da uvoz glifosatne soli in kisline v okviru aktivnega oplemenitenja neposredno tekmuje z istimi proizvodi industrije Skupnosti za povpraševanje uvoznikov/formulatorjev za dobavo na njihovih izvoznih trgih. Zato je pravilno, da se te količine upoštevajo pri oceni škode. Poleg tega se, kljub temu, da se uvoz v okviru aktivnega oplemenitenja ne proda v Skupnosti, vpliv cen tega uvoza pozna na trgu preko delovanja uvoznikov/formulatorjev, ki iščejo proizvode za dobavo industriji Skupnosti kot tudi za izvoz po najugodnejših cenah. Tako so torej cene uvoza v okviru aktivnega oplemenitenja prispevale k pritisku na cene, kar je vodilo k poslabšanju donosnosti industrije Skupnosti na trgu Skupnosti in k njenemu nadaljnjemu slabemu položaju. Ugovor torej ni sprejet.

| (98) | Industrija Skupnosti je po uvodni izjavi (93) trenutno v slabem položaju, predvsem glede donosnosti, ki se je od uvedbe zadevnih ukrepov stalno zniževala, dokler ni v OP industrija utrpela izgube in zabeležila negativne denarne tokove. Glede na vse to je verjetno, da če bi bila industrija Skupnosti izpostavljena povečanemu obsegu uvoza s poreklom iz LRK po dampinških cenah, bi to vodilo v poslabšanje že oslabljenega finančnega položaja in v izgubo tržnega deleža. Na podlagi tega se zaključi, da če bi ukrepi prenehali veljati, bi to vodilo v nadaljevanje škode industriji Skupnosti. |
| --- | --- |

(98)

Industrija Skupnosti je po uvodni izjavi (93) trenutno v slabem položaju, predvsem glede donosnosti, ki se je od uvedbe zadevnih ukrepov stalno zniževala, dokler ni v OP industrija utrpela izgube in zabeležila negativne denarne tokove. Glede na vse to je verjetno, da če bi bila industrija Skupnosti izpostavljena povečanemu obsegu uvoza s poreklom iz LRK po dampinških cenah, bi to vodilo v poslabšanje že oslabljenega finančnega položaja in v izgubo tržnega deleža. Na podlagi tega se zaključi, da če bi ukrepi prenehali veljati, bi to vodilo v nadaljevanje škode industriji Skupnosti.

F.   INTERES SKUPNOSTI

1.   Splošni preudarki

| (99) | Komisija je preučila, ali bi bilo v interesu Skupnosti obdržati protidampinške ukrepe za glifosat. Ugotovljeno je bilo, da obstaja verjetnost nadaljevanja škodljivega dampinga. Preiskava je obravnavala tudi, če obstajajo kakšni pomembnejši interesi proti nadaljevanju ukrepov, in upoštevala pretekle učinke dajatev na različne vpletene interese. |
| --- | --- |

(99)

Komisija je preučila, ali bi bilo v interesu Skupnosti obdržati protidampinške ukrepe za glifosat. Ugotovljeno je bilo, da obstaja verjetnost nadaljevanja škodljivega dampinga. Preiskava je obravnavala tudi, če obstajajo kakšni pomembnejši interesi proti nadaljevanju ukrepov, in upoštevala pretekle učinke dajatev na različne vpletene interese.

| (100) | Opomniti je treba, da se v prvotni preiskavi sprejetje ukrepov ni štelo za nasprotno interesu Skupnosti. Ker je to tudi preiskava v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa, se je preučilo tudi učinek obstoječih ukrepov, predvsem na uporabnike, potrošnike in uvoznike/formulatorje. |
| --- | --- |

(100)

Opomniti je treba, da se v prvotni preiskavi sprejetje ukrepov ni štelo za nasprotno interesu Skupnosti. Ker je to tudi preiskava v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa, se je preučilo tudi učinek obstoječih ukrepov, predvsem na uporabnike, potrošnike in uvoznike/formulatorje.

2.   Interes industrije Skupnosti

| (101) | Glifosat s poreklom iz LRK je še vedno na voljo po vrednostih CIF pod trenutnimi prodajnimi cenami proizvajalcev Skupnosti. Zato bi iztek ukrepov povzročil, da bi glifosat s poreklom iz LRK pridobil na tržnem deležu v Skupnosti na škodo proizvajalcev Skupnosti ali pa bi morala industrija Skupnosti še bolj spustiti že upadajoče prodajne cene, da bi obdržala tržni delež in izkoriščenost zmogljivosti. V obeh primerih bi industrija Skupnosti utrpela izgube zaradi izteka ukrepov. |
| --- | --- |

(101)

Glifosat s poreklom iz LRK je še vedno na voljo po vrednostih CIF pod trenutnimi prodajnimi cenami proizvajalcev Skupnosti. Zato bi iztek ukrepov povzročil, da bi glifosat s poreklom iz LRK pridobil na tržnem deležu v Skupnosti na škodo proizvajalcev Skupnosti ali pa bi morala industrija Skupnosti še bolj spustiti že upadajoče prodajne cene, da bi obdržala tržni delež in izkoriščenost zmogljivosti. V obeh primerih bi industrija Skupnosti utrpela izgube zaradi izteka ukrepov.

| (102) | Proizvajalci Skupnosti so trdili, da je LRK absorbirala ukrepe ali pa se jim izogibala večino analiznega obdobja, zato so imeli ukrepi omejen popravljalni učinek. Absorpcijo in izogibanje prek Malezije in Tajvana sta potrdili in raziskali preiskavi o pregledih iz uvodne izjave (1) zgoraj. |
| --- | --- |

(102)

Proizvajalci Skupnosti so trdili, da je LRK absorbirala ukrepe ali pa se jim izogibala večino analiznega obdobja, zato so imeli ukrepi omejen popravljalni učinek. Absorpcijo in izogibanje prek Malezije in Tajvana sta potrdili in raziskali preiskavi o pregledih iz uvodne izjave (1) zgoraj.

| (103) | Pojavilo se je več dobaviteljev surovin in storitev ter dejalo, da pričakujejo zmanjšanje proizvodnje Skupnosti, če bi ukrepi nehali veljati, s tem pa tudi manjše povpraševanje po njihovih surovinah in storitvah. |
| --- | --- |

(103)

Pojavilo se je več dobaviteljev surovin in storitev ter dejalo, da pričakujejo zmanjšanje proizvodnje Skupnosti, če bi ukrepi nehali veljati, s tem pa tudi manjše povpraševanje po njihovih surovinah in storitvah.

| (104) | Glede na zgoraj navedeno se upošteva, da bi se položaj industrije Skupnosti zaradi povečanega uvoza po dampinških cenah iz LRK poslabšal, kar bi povzročilo finančne izgube, če ne bi bilo protidampinških ukrepov na uvoz zadevnega izdelka iz LRK. Čeprav se je uvoz iz LRK v analiznem obdobju zmanjšal, pa je treba poudariti, da se glifosat lahko šteje za tržni izdelek. V tem primeru ima lahko že nizka stopnja uvoza po dampinških cenah škodljiv učinek na industrijo Skupnosti. Industrija Skupnosti je v analiziranem obdobju povečala proizvodnjo, obseg prodaje in tržni delež, vendar pa vse to na račun dobička. Osnovna sposobnost industrije bi bila ogrožena, če ne bi bilo ukrepov, ki bi odstranili škodljiv damping. |
| --- | --- |

(104)

Glede na zgoraj navedeno se upošteva, da bi se položaj industrije Skupnosti zaradi povečanega uvoza po dampinških cenah iz LRK poslabšal, kar bi povzročilo finančne izgube, če ne bi bilo protidampinških ukrepov na uvoz zadevnega izdelka iz LRK. Čeprav se je uvoz iz LRK v analiznem obdobju zmanjšal, pa je treba poudariti, da se glifosat lahko šteje za tržni izdelek. V tem primeru ima lahko že nizka stopnja uvoza po dampinških cenah škodljiv učinek na industrijo Skupnosti. Industrija Skupnosti je v analiziranem obdobju povečala proizvodnjo, obseg prodaje in tržni delež, vendar pa vse to na račun dobička. Osnovna sposobnost industrije bi bila ogrožena, če ne bi bilo ukrepov, ki bi odstranili škodljiv damping.

3.   Interes nepovezanih uvoznikov/formulatorjev

| (105) | Ker je večina uvoza glifosata s poreklom iz LRK v Skupnost v obliki kisline ali soli ter se prodaja naprej v formulirani obliki, zadeva ta postopek tudi industrijo formulatorjev. Nekateri taki uvozniki so nakazali, da bi, čeprav trenutno uvažajo minimalne količine glifosata iz LRK, ponovno začeli uvažati iz LRK, če ne bi bilo ukrepov. |
| --- | --- |

(105)

Ker je večina uvoza glifosata s poreklom iz LRK v Skupnost v obliki kisline ali soli ter se prodaja naprej v formulirani obliki, zadeva ta postopek tudi industrijo formulatorjev. Nekateri taki uvozniki so nakazali, da bi, čeprav trenutno uvažajo minimalne količine glifosata iz LRK, ponovno začeli uvažati iz LRK, če ne bi bilo ukrepov.

| (106) | En uvoznik/formulator je s Komisijo polno sodeloval. Podal je dokument, v katerem je oznanil svoje stališče proti ukrepom, in sicer, da bi vsakršen dvig cen glavne surovine znižal njegovo stopnjo dobička na formulirani glifosat. Veliko formulatorjev, ki trenutno ne uvažajo glifosatne kisline s poreklom iz LRK zaradi obstoječih ukrepov, je naznanilo, da bi ponovno začeli dobavljati izdelek iz LRK, če bi ukrepi nehali veljati. Ker je bilo ugotovljeno, da se večina uvoznikov/formulatorjev ukvarja še z vrsto drugih izdelkov, ne le glifosatom, se šteje, da tudi, če bi ukrepi omejevali znižanje cen glifosatne kisline, bi bil ta učinek na celotno poslovanje teh podjetij omejen. |
| --- | --- |

(106)

En uvoznik/formulator je s Komisijo polno sodeloval. Podal je dokument, v katerem je oznanil svoje stališče proti ukrepom, in sicer, da bi vsakršen dvig cen glavne surovine znižal njegovo stopnjo dobička na formulirani glifosat. Veliko formulatorjev, ki trenutno ne uvažajo glifosatne kisline s poreklom iz LRK zaradi obstoječih ukrepov, je naznanilo, da bi ponovno začeli dobavljati izdelek iz LRK, če bi ukrepi nehali veljati. Ker je bilo ugotovljeno, da se večina uvoznikov/formulatorjev ukvarja še z vrsto drugih izdelkov, ne le glifosatom, se šteje, da tudi, če bi ukrepi omejevali znižanje cen glifosatne kisline, bi bil ta učinek na celotno poslovanje teh podjetij omejen.

| (107) | Uvozniki/formulatorji pričakujejo, da bi odprava ukrepov povzročila nižje cene njihovega glifosata na trgu Skupnosti, kar bi jim omogočilo povečanje svojega tržnega deleža na račun proizvajalcev Skupnosti. Vendar pa bi bila finančna korist zaradi tega omejena, saj bi namesto uvoznikov/formulatorjev večje koristi od nižjih stroškov zaradi konkurence drugih formulatorjev, ki tudi uvažajo glifosat s poreklom iz LRK, imeli potrošniki. Poleg tega uvozniki/formulatorji ne bi smeli imeti prednosti zaradi dampinga, ker to povzroča neravnovesje z ostalimi konkurenti, se pravi z industrijo Skupnosti. |
| --- | --- |

(107)

Uvozniki/formulatorji pričakujejo, da bi odprava ukrepov povzročila nižje cene njihovega glifosata na trgu Skupnosti, kar bi jim omogočilo povečanje svojega tržnega deleža na račun proizvajalcev Skupnosti. Vendar pa bi bila finančna korist zaradi tega omejena, saj bi namesto uvoznikov/formulatorjev večje koristi od nižjih stroškov zaradi konkurence drugih formulatorjev, ki tudi uvažajo glifosat s poreklom iz LRK, imeli potrošniki. Poleg tega uvozniki/formulatorji ne bi smeli imeti prednosti zaradi dampinga, ker to povzroča neravnovesje z ostalimi konkurenti, se pravi z industrijo Skupnosti.

| (108) | Zaradi zgoraj omenjenega se šteje, da bi koristi, ki bi jih imela industrija Skupnosti zaradi nadaljevanja ukrepov, odtehtale te nepomembne negativne posledice za vpletene uvoznike/formulatorje. |
| --- | --- |

(108)

Zaradi zgoraj omenjenega se šteje, da bi koristi, ki bi jih imela industrija Skupnosti zaradi nadaljevanja ukrepov, odtehtale te nepomembne negativne posledice za vpletene uvoznike/formulatorje.

4.   Interesi distributerjev in potrošnikov

| (109) | Komisija je prejela dokument od združenja, ki zastopa distributerje in uporabnike kemikalij za kmetijsko uporabo v EU. Združenje je navedlo vrsto obtožb o ravnanju proizvajalcev Skupnosti na trgu Skupnosti na škodo neodvisnih distributerjev kemikalij za kmetijsko uporabo. |
| --- | --- |

(109)

Komisija je prejela dokument od združenja, ki zastopa distributerje in uporabnike kemikalij za kmetijsko uporabo v EU. Združenje je navedlo vrsto obtožb o ravnanju proizvajalcev Skupnosti na trgu Skupnosti na škodo neodvisnih distributerjev kemikalij za kmetijsko uporabo.

| (110) | To združenje in en uvoznik/formulator sta trdila, da je trg Skupnosti s pomočjo regulativnih ovir močno zaščiten proti uvozu, na primer z Direktivo Sveta 91/414/ES z dne 15. julija 1991 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (8), zato ni potrebno, da ukrepi ostanejo v veljavi. To trditev je združenje ponovilo po obvestilu o ugotovitvah. Treba je vedeti, da se ta direktiva ne nanaša na trgovinsko zaščito, temveč na varstvo okolja. Kljub temu je združenje ugovarjalo, da je pridobivanje potrebnih informacij za registracijo glifosata drago in zamudno ter da odvrača uvoznike/formulatorje od uvoza glifosata iz tretjih držav. Vendar pa se v praksi to ne zdi takšna ovira, ker je več uvoznikom/formulatorjem uspelo pridobiti registracijo iz Direktive 91/414/ES. Poleg tega je sodelujoči uvoznik/formulator dejal, da bi uvažal glifosat s poreklom iz LRK, če bi bili ukrepi odpravljeni. Zato se šteje, da Direktiva 91/414/ES ne zapira trga Skupnosti za uvoz glifosata iz LRK. |
| --- | --- |

(110)

To združenje in en uvoznik/formulator sta trdila, da je trg Skupnosti s pomočjo regulativnih ovir močno zaščiten proti uvozu, na primer z Direktivo Sveta 91/414/ES z dne 15. julija 1991 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (8), zato ni potrebno, da ukrepi ostanejo v veljavi. To trditev je združenje ponovilo po obvestilu o ugotovitvah. Treba je vedeti, da se ta direktiva ne nanaša na trgovinsko zaščito, temveč na varstvo okolja. Kljub temu je združenje ugovarjalo, da je pridobivanje potrebnih informacij za registracijo glifosata drago in zamudno ter da odvrača uvoznike/formulatorje od uvoza glifosata iz tretjih držav. Vendar pa se v praksi to ne zdi takšna ovira, ker je več uvoznikom/formulatorjem uspelo pridobiti registracijo iz Direktive 91/414/ES. Poleg tega je sodelujoči uvoznik/formulator dejal, da bi uvažal glifosat s poreklom iz LRK, če bi bili ukrepi odpravljeni. Zato se šteje, da Direktiva 91/414/ES ne zapira trga Skupnosti za uvoz glifosata iz LRK.

| (111) | Združenje je trdilo tudi, da se nizke cene „generičnih“ standardnih formuliranih izdelkov, ki jih proizvajajo formulatorji na osnovi kisline ali soli določenega proizvajalca Skupnosti, poravnavajo z visokimi cenami enakovrednih izdelkov z „znamkami“, ki jih prodaja isti proizvajalec. Trdilo je, da bi te nizke cene „generičnih“ izdelkov ovirale prodor ostalih proizvajalcev, vključno z uvozom glifosata s poreklom iz LRK, na trg Skupnosti. Čeprav se je potrdilo, da formulatorji kupujejo kislino in/ali sol od tega proizvajalca Skupnosti po nizkih cenah, ni mogoče trditi, da lahko proizvajalec Skupnosti dosega visoke cene za formulirane izdelke. Po uvodni izjavi (75) zgoraj, so proizvajalci Skupnosti, tudi omenjeni proizvajalec, svoje standardne formulirane izdelke (z znamko) v analiznem obdobju prodajali z izgubami. Zato se zdi neverjetna trditev, da bi lahko dosegali visoke cene za svoje izdelke z „znamkami“. |
| --- | --- |

(111)

Združenje je trdilo tudi, da se nizke cene „generičnih“ standardnih formuliranih izdelkov, ki jih proizvajajo formulatorji na osnovi kisline ali soli določenega proizvajalca Skupnosti, poravnavajo z visokimi cenami enakovrednih izdelkov z „znamkami“, ki jih prodaja isti proizvajalec. Trdilo je, da bi te nizke cene „generičnih“ izdelkov ovirale prodor ostalih proizvajalcev, vključno z uvozom glifosata s poreklom iz LRK, na trg Skupnosti. Čeprav se je potrdilo, da formulatorji kupujejo kislino in/ali sol od tega proizvajalca Skupnosti po nizkih cenah, ni mogoče trditi, da lahko proizvajalec Skupnosti dosega visoke cene za formulirane izdelke. Po uvodni izjavi (75) zgoraj, so proizvajalci Skupnosti, tudi omenjeni proizvajalec, svoje standardne formulirane izdelke (z znamko) v analiznem obdobju prodajali z izgubami. Zato se zdi neverjetna trditev, da bi lahko dosegali visoke cene za svoje izdelke z „znamkami“.

| (112) | Združenje je tudi trdilo, da dva proizvajalca Skupnosti delujeta v kartelu v Skupnosti, ker se zdi, da eden od njiju omejuje svoj tržni delež v Skupnosti, čeprav bi lahko dobavljala veliko večji delež na trg Skupnosti. V tej zvezi je treba vnaprej opozoriti, da dokazi za to trditev niso bili zadostni, saj bi tudi drugi dejavniki razen obstoja kartela lahko razložili domnevno omejevanje tržnega deleža s strani proizvajalca Skupnosti. Najprej je treba povedati, da niti tržni delež omenjenega proizvajalca niti drugih proizvajalcev niso znatno nihali v analiznem obdobju. Poleg tega je bilo mogoče po višjih cenah prodajati na izvoznih trgih, torej je dejstvo, da podjetje v Skupnosti ni prodajalo več kot zunaj nje, mogoče razložiti z drugimi dejavniki, kot na primer lastnimi prizadevanji podjetja za čimvečje zvečanje prihodkov na izvoznih trgih, ki so bili bolj donosni kot trg Skupnosti. Nadalje je proizvodnja industrije Skupnosti bistveno večja od porabe Skupnosti, in je zato gospodarsko pomembno za vse proizvajalce iz Skupnosti, da izvažajo glifosat v tretje države, da lahko dosežejo visoko izkoriščenost zmogljivosti in v celoti absorbirajo fiksne stroške. S tega stališča trenutno ni dovolj dokazov o obstoju kartela, ki bi v škodo potrošnikov namenoma omejeval količino dobave na trg Skupnosti. Končno je vprašanje obstoja ali neobstoja katerega koli kartela vprašanje, ki bi ga bilo potrebno obravnavati v protimonopolni preiskavi. Toda do sedaj Komisija še ni uvedla nobene protimonopolne preiskave o tej zadevi. |
| --- | --- |

(112)

Združenje je tudi trdilo, da dva proizvajalca Skupnosti delujeta v kartelu v Skupnosti, ker se zdi, da eden od njiju omejuje svoj tržni delež v Skupnosti, čeprav bi lahko dobavljala veliko večji delež na trg Skupnosti. V tej zvezi je treba vnaprej opozoriti, da dokazi za to trditev niso bili zadostni, saj bi tudi drugi dejavniki razen obstoja kartela lahko razložili domnevno omejevanje tržnega deleža s strani proizvajalca Skupnosti. Najprej je treba povedati, da niti tržni delež omenjenega proizvajalca niti drugih proizvajalcev niso znatno nihali v analiznem obdobju. Poleg tega je bilo mogoče po višjih cenah prodajati na izvoznih trgih, torej je dejstvo, da podjetje v Skupnosti ni prodajalo več kot zunaj nje, mogoče razložiti z drugimi dejavniki, kot na primer lastnimi prizadevanji podjetja za čimvečje zvečanje prihodkov na izvoznih trgih, ki so bili bolj donosni kot trg Skupnosti. Nadalje je proizvodnja industrije Skupnosti bistveno večja od porabe Skupnosti, in je zato gospodarsko pomembno za vse proizvajalce iz Skupnosti, da izvažajo glifosat v tretje države, da lahko dosežejo visoko izkoriščenost zmogljivosti in v celoti absorbirajo fiksne stroške. S tega stališča trenutno ni dovolj dokazov o obstoju kartela, ki bi v škodo potrošnikov namenoma omejeval količino dobave na trg Skupnosti. Končno je vprašanje obstoja ali neobstoja katerega koli kartela vprašanje, ki bi ga bilo potrebno obravnavati v protimonopolni preiskavi. Toda do sedaj Komisija še ni uvedla nobene protimonopolne preiskave o tej zadevi.

| (113) | Po drugi strani pa ni bilo nobenega znaka o možnih negativnih učinkih nadaljevanja protidampinških ukrepov na distributerje glifosata. |
| --- | --- |

(113)

Po drugi strani pa ni bilo nobenega znaka o možnih negativnih učinkih nadaljevanja protidampinških ukrepov na distributerje glifosata.

| (114) | Potrošniki izdelka pa so večinoma kmetje. Znižanje cen glifosata bi minimalno vplivalo na njihovo donosnost, ker je to le majhen del celotnih stroškov pri gojenju pridelkov. Ugotovljeno je bilo, da bi iztek ukrepov izboljšal stopnjo dobička kmetov za približno 0,1 %. |
| --- | --- |

(114)

Potrošniki izdelka pa so večinoma kmetje. Znižanje cen glifosata bi minimalno vplivalo na njihovo donosnost, ker je to le majhen del celotnih stroškov pri gojenju pridelkov. Ugotovljeno je bilo, da bi iztek ukrepov izboljšal stopnjo dobička kmetov za približno 0,1 %.

| (115) | Zaradi zgoraj omenjenega se šteje, da bi koristi, ki bi jih imela industrija Skupnosti zaradi nadaljevanja ukrepov, odtehtale te nepomembne negativne posledice za vpletene distributerje in potrošnike. |
| --- | --- |

(115)

Zaradi zgoraj omenjenega se šteje, da bi koristi, ki bi jih imela industrija Skupnosti zaradi nadaljevanja ukrepov, odtehtale te nepomembne negativne posledice za vpletene distributerje in potrošnike.

5.   Zaključek o interesu Skupnosti

| (116) | Če bi obstoječi ukrepi prenehali veljati, bi bilo pričakovati, da bi industrija Skupnosti utrpela precejšnje izgube zaradi padca cen na trgu Skupnosti. To bi povzročilo izgubo tržnega deleža zaradi povečanega uvoza s poreklom iz LRK ali pa nadaljnje zniževanje prodajnih cen, v primeru, da bi industrija Skupnosti skušala obdržati svoj tržni delež. Uvozniki/formulatorji bi lahko imeli koristi od povečanega tržnega deleža zaradi cenejše dobave glifosata s poreklom iz LRK, vendar bi bil v primerjavi z izgubami, ki bi jih imela industrija Skupnosti, gospodarski učinek za uvoznike/formulatorje majhen, ker bi od nižjih cen imeli koristi predvsem njihovi kupci. Nobenega znaka ni bilo o možnih negativnih učinkih nadaljevanja protidampinških ukrepov na distributerje glifosata. Čeprav bi uporabniki lahko imeli nekaj koristi od nižjih cen, če bi se ukrepe ukinilo, pa to ne bi občutno vplivalo na njihovo stopnjo dobička in posledično na njihovo dejavnost. |
| --- | --- |

(116)

Če bi obstoječi ukrepi prenehali veljati, bi bilo pričakovati, da bi industrija Skupnosti utrpela precejšnje izgube zaradi padca cen na trgu Skupnosti. To bi povzročilo izgubo tržnega deleža zaradi povečanega uvoza s poreklom iz LRK ali pa nadaljnje zniževanje prodajnih cen, v primeru, da bi industrija Skupnosti skušala obdržati svoj tržni delež. Uvozniki/formulatorji bi lahko imeli koristi od povečanega tržnega deleža zaradi cenejše dobave glifosata s poreklom iz LRK, vendar bi bil v primerjavi z izgubami, ki bi jih imela industrija Skupnosti, gospodarski učinek za uvoznike/formulatorje majhen, ker bi od nižjih cen imeli koristi predvsem njihovi kupci. Nobenega znaka ni bilo o možnih negativnih učinkih nadaljevanja protidampinških ukrepov na distributerje glifosata. Čeprav bi uporabniki lahko imeli nekaj koristi od nižjih cen, če bi se ukrepe ukinilo, pa to ne bi občutno vplivalo na njihovo stopnjo dobička in posledično na njihovo dejavnost.

| (117) | Potem ko je pretehtala interese različnih vpletenih strank, Komisija zaključuje, da ni v interesu Skupnosti nobenih tehtnih razlogov proti nadaljevanju ukrepov. |
| --- | --- |

(117)

Potem ko je pretehtala interese različnih vpletenih strank, Komisija zaključuje, da ni v interesu Skupnosti nobenih tehtnih razlogov proti nadaljevanju ukrepov.

G.   PREDLAGANE DAJATVE

| (118) | Referenčna vrsta izdelka za ugotavljanje stopnje dajatve je bila glifosatna kislina, ker je to skupna osnova za vse oblike glifosata, ki ga LRK izvaža in ki ga proizvaja Skupnost. Ugotovljeno je bilo, da kislina predstavlja 55 % proizvodnih stroškov enakovredne količine standardnega formuliranega pripravka 360. Poleg tega je oblika kisline v OP predstavljala več kot 90 % obsega uvoza iz LRK. Zato se šteje, da bi bila dajatev, osnovana na podatkih o glifosatni kislini, reprezentančna za vse različne oblike glifosata, ki se uvozi iz LRK. |
| --- | --- |

(118)

Referenčna vrsta izdelka za ugotavljanje stopnje dajatve je bila glifosatna kislina, ker je to skupna osnova za vse oblike glifosata, ki ga LRK izvaža in ki ga proizvaja Skupnost. Ugotovljeno je bilo, da kislina predstavlja 55 % proizvodnih stroškov enakovredne količine standardnega formuliranega pripravka 360. Poleg tega je oblika kisline v OP predstavljala več kot 90 % obsega uvoza iz LRK. Zato se šteje, da bi bila dajatev, osnovana na podatkih o glifosatni kislini, reprezentančna za vse različne oblike glifosata, ki se uvozi iz LRK.

| (119) | Da bi se lahko izračunalo zvišanje cene, ki je potrebno za odstranitev škodljivih učinkov dampinga, se je štelo za primerno primerjati cene dampinškega uvoza s proizvodnimi stroški glifosatne kisline, ki jo proizvaja industrija Skupnosti, katerim pa se doda zadostna vsota za doseganje razumne stopnje dobička. Komisija je zavzela stališče, da 5-odstotna stopnja dobička predstavlja razumen dobiček, ker je glifosatna kislina tržni izdelek, ki se teoretično na veliko prodaja vmesnim kupcem, ki nosijo dodatne stroške formulacije izdelkov pred prodajo končnim uporabnikom na trgu, kot je že bilo upoštevano v prvotni preiskavi. |
| --- | --- |

(119)

Da bi se lahko izračunalo zvišanje cene, ki je potrebno za odstranitev škodljivih učinkov dampinga, se je štelo za primerno primerjati cene dampinškega uvoza s proizvodnimi stroški glifosatne kisline, ki jo proizvaja industrija Skupnosti, katerim pa se doda zadostna vsota za doseganje razumne stopnje dobička. Komisija je zavzela stališče, da 5-odstotna stopnja dobička predstavlja razumen dobiček, ker je glifosatna kislina tržni izdelek, ki se teoretično na veliko prodaja vmesnim kupcem, ki nosijo dodatne stroške formulacije izdelkov pred prodajo končnim uporabnikom na trgu, kot je že bilo upoštevano v prvotni preiskavi.

| (120) | Na tej podlagi se je ponderirano povprečno izvozno ceno za to vrsto izdelka v OP na stopnji CIF meja Skupnosti primerjalo s ponderiranimi povprečnimi skupnimi stroški proizvodnje proizvajalcev Skupnosti, katerim se je dodalo 5-odstotno stopnjo dobička. Ta primerjava je pokazala, da obstaja 80-odstotna stopnja prodaje po nižjih cenah. |
| --- | --- |

(120)

Na tej podlagi se je ponderirano povprečno izvozno ceno za to vrsto izdelka v OP na stopnji CIF meja Skupnosti primerjalo s ponderiranimi povprečnimi skupnimi stroški proizvodnje proizvajalcev Skupnosti, katerim se je dodalo 5-odstotno stopnjo dobička. Ta primerjava je pokazala, da obstaja 80-odstotna stopnja prodaje po nižjih cenah.

| (121) | Ker je stopnja škode višja od ugotovljene stopnje dampinga, bi protidampinške dajatve morale temeljiti na stopnji dampinga v skladu z določbami člena 7(2) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(121)

Ker je stopnja škode višja od ugotovljene stopnje dampinga, bi protidampinške dajatve morale temeljiti na stopnji dampinga v skladu z določbami člena 7(2) osnovne uredbe.

| (122) | Glede na zgoraj ugotovljeno se upošteva, da je primerno, da se postavi proti-dampinške dajatve iz prvotnih ukrepov na spodaj navedeno stopnjo:







  Država | Podjetje | Stopnja protidampinške dajatve |
| --- | --- | --- | --- |
| Ljudska republika Kitajska | vsi proizvajalci – izvozniki | 29,9 % |

(122)

Glede na zgoraj ugotovljeno se upošteva, da je primerno, da se postavi proti-dampinške dajatve iz prvotnih ukrepov na spodaj navedeno stopnjo:

Država

Podjetje

Stopnja protidampinške dajatve

Ljudska republika Kitajska

vsi proizvajalci – izvozniki

29,9 %

| (123) | Uredba (ES) št. 163/2002 je veljavno protidampinško dajatev za glifosat razširila še na uvoz glifosata, poslanega iz Malezije in Tajvana, ne glede na to, ali je njegovo poreklo deklarirano v Maleziji ali Tajvanu ali ne. Kot posledica dejstva, da protidampinška dajatev, izračunana v tem pregledu, nadomešča obstoječo dajatev, bi se moralo protidampinško dajatev na uvoz zadevnega izdelka po uvodni izjavi (122) zgoraj razširiti na uvoz glifosata, poslanega iz Malezije in Tajvana, ne glede na to, ali je njegovo poreklo deklarirano v Maleziji ali Tajvanu ali ne. Oba proizvajalca - izvoznika, ki sta bila izvzeta iz ukrepov po Uredbi (ES) št. 163/2002, bi morala biti izvzeta tudi iz ukrepov iz te uredbe. |
| --- | --- |

(123)

Uredba (ES) št. 163/2002 je veljavno protidampinško dajatev za glifosat razširila še na uvoz glifosata, poslanega iz Malezije in Tajvana, ne glede na to, ali je njegovo poreklo deklarirano v Maleziji ali Tajvanu ali ne. Kot posledica dejstva, da protidampinška dajatev, izračunana v tem pregledu, nadomešča obstoječo dajatev, bi se moralo protidampinško dajatev na uvoz zadevnega izdelka po uvodni izjavi (122) zgoraj razširiti na uvoz glifosata, poslanega iz Malezije in Tajvana, ne glede na to, ali je njegovo poreklo deklarirano v Maleziji ali Tajvanu ali ne. Oba proizvajalca - izvoznika, ki sta bila izvzeta iz ukrepov po Uredbi (ES) št. 163/2002, bi morala biti izvzeta tudi iz ukrepov iz te uredbe.

| (124) | V skladu s členom 20 osnovne protidampinške uredbe so bile vse zadevne stranke obveščene o bistvenih dejstvih in razmislekih, na podlagi katerih se je nameravalo predlagati znižanje stopnje obstoječih ukrepov. Po obvestilu jim je bil dan tudi rok za podajo stališč. Prejete pripombe so bile upoštevane. |
| --- | --- |

(124)

V skladu s členom 20 osnovne protidampinške uredbe so bile vse zadevne stranke obveščene o bistvenih dejstvih in razmislekih, na podlagi katerih se je nameravalo predlagati znižanje stopnje obstoječih ukrepov. Po obvestilu jim je bil dan tudi rok za podajo stališč. Prejete pripombe so bile upoštevane.

| (125) | Iz zgoraj navedenega sledi, da bi se na podlagi zaključkov ugotovitev o pregledih protidampinške dajatve iz Uredbe (ES) št. 368/98, moralo spustiti na 29,9 %, izraženo v odstotkih na neto ceno franko meja Skupnosti, neocarinjeno – |
| --- | --- |

(125)

Iz zgoraj navedenega sledi, da bi se na podlagi zaključkov ugotovitev o pregledih protidampinške dajatve iz Uredbe (ES) št. 368/98, moralo spustiti na 29,9 %, izraženo v odstotkih na neto ceno franko meja Skupnosti, neocarinjeno –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz glifosata, ki spada pod oznaki KN ex 2931 00 95 (oznaka TARIC 2931009582) in ex 3808 30 27 (oznaka TARIC 3808302719), s poreklom iz Ljudske republike Kitajske.

2.   Dokončna protidampinška dajatev, omenjena v odstavku 1, se razširi na uvoz glifosata, poslanega iz Malezije (ne glede na to, ali je njegovo poreklo deklarirano v Maleziji ali ne) (oznaki TARIC 2931009581 in 3808302711), z izjemo glifosata, ki ga proizvaja Crop Protection (M) Sdn. Bhd., Lot 746, Jalan Haji Sirat 4 1/2 Miles, off Jalan Kapar, 42100 Klang, Selangor Darul Ehsan, Malezija (dodatna oznaka TARIC A309).

3.   Dokončna protidampinška dajatev, omenjena v odstavku 1, se razširi na uvoz glifosata, poslanega iz Tajvana (ne glede na to, ali je njegovo poreklo deklarirano v Tajvanu ali ne) (oznaki TARIC 2931009581 in 3808302711), z izjemo glifosata, ki ga proizvaja Sinon Corporation, No. 23, Sec. 1, Mei Chuan W. Rd, Taichung, Tajvan (dodatna oznaka TARIC A310).

4.   Stopnja dajatev na neto ceno franko meja Skupnosti, neocarinjeno, izdelkov iz odstavkov od 1 do 3, je 29,9 %.

5.   Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavni carinski predpisi.

Člen 2

Protidampinške dajatve se uvedejo za obdobje petih let od začetka veljavnosti te uredbe.

Člen 3

Uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 24. septembra 2004

Za Svet

Predsednik

L. J. BRINKHORST

---

(1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 461/2004 (UL L 77, 13.3.2004, str. 12).

1

(2)  UL L 47, 18.2.1998, str. 1.

2

(3)  UL L 124, 25.5.2000, str. 1.

3

(4)  UL L 30, 31.1.2002, str. 1.

4

(5)  UL C 120, 23.5.2002, str. 3.

5

(6)  UL C 36, 15.2.2003, str. 18.

6

(7)  Sol glifosatne kisline in izopropilamina.

7

(8)  UL L 230, 19.8.1991, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije št. 2004/71/ES (UL L 127, 29.4.2004, str. 104).

8

---

| 30.9.2004 | SL | Uradni list Evropske unije | L 303/19 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2004

SL

Uradni list Evropske unije

L 303/19

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1684/2004

z dne 29. septembra 2004

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 3223/94 z dne 21. decembra 1994 o podrobnih pravilih za uporabo uvoznega režima za sadje in zelenjavo (1), in zlasti člena 4(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi.

| (2) | V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi – |
| --- | --- |

(2)

V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 4 Uredbe (ES) št. 3223/94 so določene v Prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 30. septembra 2004.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 29. septembra 2004

Za Komisijo

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo

---

(1)  UL L 337, 24.12.1994, str. 66. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1947/2002 (UL L 299, 1.11.2002, str. 17).

1

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 29. septembra 2004 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | 052 | 36,1 |
| 999 | 36,1 |
| 0707 00 05 | 052 | 90,6 |
| 999 | 90,6 |
| 0709 90 70 | 052 | 84,2 |
| 999 | 84,2 |
| 0805 50 10 | 052 | 70,8 |
| 388 | 54,5 |
| 524 | 67,5 |
| 528 | 49,5 |
| 999 | 60,6 |
| 0806 10 10 | 052 | 86,1 |
| 220 | 112,0 |
| 400 | 163,7 |
| 624 | 150,8 |
| 999 | 128,2 |
| 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 | 388 | 54,2 |
| 400 | 73,6 |
| 512 | 77,8 |
| 720 | 17,2 |
| 800 | 137,8 |
| 804 | 80,8 |
| 999 | 73,6 |
| 0808 20 50 | 052 | 97,8 |
| 388 | 89,0 |
| 528 | 56,2 |
| 999 | 81,0 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | 052 | 112,9 |
| 624 | 78,5 |
| 999 | 95,7 |
| 0809 40 05 | 052 | 73,4 |
| 066 | 65,6 |
| 400 | 117,1 |
| 624 | 125,9 |
| 999 | 95,5 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

052

36,1

999

36,1

0707 00 05

052

90,6

999

90,6

0709 90 70

052

84,2

999

84,2

0805 50 10

052

70,8

388

54,5

524

67,5

528

49,5

999

60,6

0806 10 10

052

86,1

220

112,0

400

163,7

624

150,8

999

128,2

0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90

388

54,2

400

73,6

512

77,8

720

17,2

800

137,8

804

80,8

999

73,6

0808 20 50

052

97,8

388

89,0

528

56,2

999

81,0

0809 30 10, 0809 30 90

052

112,9

624

78,5

999

95,7

0809 40 05

052

73,4

066

65,6

400

117,1

624

125,9

999

95,5

---

(1)  Nomenklatura držav je določena z Uredbo Komisije (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11). Oznaka „999“ pomeni „drugega porekla“.

---

| 30.9.2004 | SL | Uradni list Evropske unije | L 303/21 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2004

SL

Uradni list Evropske unije

L 303/21

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1685/2004

z dne 29. septembra 2004

Sprememba Uredbe (ES) št. 1327/2004 o stalnem javnem razpisu za določitev prelevmanov in/ali povračil pri izvozu belega sladkorja za tržno leto 2004/2005

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1260/2001 z dne 19. junija 2001 o skupni ureditvi trga za sladkor (1), in zlasti člena 22(2), člena 27(5) in (15) ter člena 33(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 4(2)(b) Uredbe Komisije (ES) št. 1327/2004 (2) določa roke za oddajo ponudb posamičnih javnih razpisov. Z obzirom na dejstvo, da je 1. in 2. november 2004 nacionalni praznik v večini držav članic, se urnik oddaje javnega razpisa pomakne na četrtek 4. novembra 2004, kateri bo zaradi administrativnih in poslovnih razlogov iz člena (4)(2) spremenjen. |
| --- | --- |

(1)

Člen 4(2)(b) Uredbe Komisije (ES) št. 1327/2004 (2) določa roke za oddajo ponudb posamičnih javnih razpisov. Z obzirom na dejstvo, da je 1. in 2. november 2004 nacionalni praznik v večini držav članic, se urnik oddaje javnega razpisa pomakne na četrtek 4. novembra 2004, kateri bo zaradi administrativnih in poslovnih razlogov iz člena (4)(2) spremenjen.

| (2) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za sladkor – |
| --- | --- |

(2)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za sladkor –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Četrta alinea člena 4(2)(b) Uredbe (ES) št. 1327/2004 se nadomesti z naslednjim:

| „— | 11 in 25. november 2004“ |
| --- | --- |

„—

11 in 25. november 2004“

Člen 2

Države članice pripravijo obvestilo o oddaji javnega razpisa v skladu s spremembo člena 1.

Člen 3

Ta uredba začne veljati na dan po objavi v Uradnem listu Evropske Unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 29. septembra 2004

Za Komisijo

Franz FISCHLER

Član Komisije

---

(1)  UL L 178, 30.6.2001, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z uredbo Komisije (ES) št. 39/2004 (UL L 6, 10.1.2004, str. 16).

1

(2)  UL L 246, 20.7.2004, str. 23.

2

---

| 30.9.2004 | SL | Uradni list Evropske unije | L 303/22 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2004

SL

Uradni list Evropske unije

L 303/22

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1686/2004

z dne 28. septembra 2004

o odobritvi prenosa med količinskimi omejitvami tekstila in oblačil s poreklom iz Macaa

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 3030/93 z dne 12. oktobra 1993 o skupnih pravilih za uvoz nekaterih tekstilnih izdelkov po poreklu iz tretjih držav (1) in zlasti člena 7 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 7 Sporazuma med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Macaom o trgovini s tekstilnimi proizvodi, odobrenega s Sklepom Sveta 87/497/EGS dne 11. decembra 1986 (2), kakor je bil nazadnje spremenjen s Sporazumom v obliki izmenjave pisem in odobren s Sklepom Sveta 95/131/ES (3) dne 20. februarja 1995, določa, da se prenosi lahko odobrijo med kategorijami in kvotnimi leti. |
| --- | --- |

(1)

Člen 7 Sporazuma med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Macaom o trgovini s tekstilnimi proizvodi, odobrenega s Sklepom Sveta 87/497/EGS dne 11. decembra 1986 (2), kakor je bil nazadnje spremenjen s Sporazumom v obliki izmenjave pisem in odobren s Sklepom Sveta 95/131/ES (3) dne 20. februarja 1995, določa, da se prenosi lahko odobrijo med kategorijami in kvotnimi leti.

| (2) | Macao je predložil zahtevo za prenos med kvotnimi leti 5. maja 2004. |
| --- | --- |

(2)

Macao je predložil zahtevo za prenos med kvotnimi leti 5. maja 2004.

| (3) | Prenosi, ki jih je zahteval Macao, spadajo v okvir določb o prožnosti iz člena 7 Uredbe (EGS) št. 3030/93, ki so navedene v stolpcu 9 Priloge VIII k tej uredbi. |
| --- | --- |

(3)

Prenosi, ki jih je zahteval Macao, spadajo v okvir določb o prožnosti iz člena 7 Uredbe (EGS) št. 3030/93, ki so navedene v stolpcu 9 Priloge VIII k tej uredbi.

| (4) | Zato je primerno, da se zahteva odobri. |
| --- | --- |

(4)

Zato je primerno, da se zahteva odobri.

| (5) | Zaželeno je, da ta uredba začne veljati dan po objavi, kar bo dobaviteljem omogočilo, da čim prej začnejo uživati njene ugodnosti. |
| --- | --- |

(5)

Zaželeno je, da ta uredba začne veljati dan po objavi, kar bo dobaviteljem omogočilo, da čim prej začnejo uživati njene ugodnosti.

| (6) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za tekstil, ustanovljenega s členom 17 Uredbe (EGS) št. 3030/93 – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za tekstil, ustanovljenega s členom 17 Uredbe (EGS) št. 3030/93 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Prenosi med količinskimi omejitvami za tekstilne izdelke s poreklom iz Macaa, določeni s Sporazumom med Evropsko skupnostjo in Macaom o trgovini s tekstilnimi izdelki, se odobrijo za kvotno leto 2004 v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se uporablja neposredno v vseh državah članicah.

V Bruslju, 28. septembra 2004

Za Komisijo

Pascal LAMY

Član Komisije

---

(1)  UL L 275, 8.11.1993, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 487/2004 (UL L 79, 17.3.2004, str. 1).

1

(2)  UL L 287, 9.10.1987, str. 46.

2

(3)  UL L 94, 26.4.1995, str. 1.

3

---

PRILOGA

| 743 MACAO | Prilagoditev za 2004: prenos iz 2003 |
| --- | --- |
| Skupina | Kategorija | Enota | Omejitev 2004 | Delovni obseg po predhodnih prilagoditvah | Količina | % | Prožnost | Delovni obseg |
| IB | 7 | kosov | 5 907 000 | 6 261 420 | 295 350 | 5,0 | prenos iz leta 2003 | 6 556 770 |
| IB | 8 | kosov | 8 257 000 | 5 641 148 | 412 850 | 5,0 | prenos iz leta 2003 | 6 053 998 |
| IIB | 13 | kosov | 9 446 000 | 10 107 220 | 377 840 | 4,0 | prenos iz leta 2003 | 10 485 060 |
| IIB | 16 | kosov | 508 000 | 543 560 | 25 400 | 5,0 | prenos iz leta 2003 | 568 960 |
| IIB | 26 | kosov | 1 322 000 | 1 414 540 | 66 100 | 5,0 | prenos iz leta 2003 | 1 480 640 |
| IIB | 31 | kosov | 10 789 000 | 11 544 230 | 539 450 | 5,0 | prenos iz leta 2003 | 12 083 680 |
| IIB | 78 | kg | 2 115 000 | 2 263 050 | 105 750 | 5,0 | prenos iz leta 2003 | 2 368 800 |
| IIB | 83 | kg | 517 000 | 553 190 | 15 510 | 3,0 | prenos iz leta 2003 | 568 700 |

743 MACAO

Prilagoditev za 2004: prenos iz 2003

Skupina

Kategorija

Enota

Omejitev 2004

Delovni obseg po predhodnih prilagoditvah

Količina

%

Prožnost

Delovni obseg

IB

7

kosov

5 907 000

6 261 420

295 350

5,0

prenos iz leta 2003

6 556 770

IB

8

kosov

8 257 000

5 641 148

412 850

5,0

prenos iz leta 2003

6 053 998

IIB

13

kosov

9 446 000

10 107 220

377 840

4,0

prenos iz leta 2003

10 485 060

IIB

16

kosov

508 000

543 560

25 400

5,0

prenos iz leta 2003

568 960

IIB

26

kosov

1 322 000

1 414 540

66 100

5,0

prenos iz leta 2003

1 480 640

IIB

31

kosov

10 789 000

11 544 230

539 450

5,0

prenos iz leta 2003

12 083 680

IIB

78

kg

2 115 000

2 263 050

105 750

5,0

prenos iz leta 2003

2 368 800

IIB

83

kg

517 000

553 190

15 510

3,0

prenos iz leta 2003

568 700

---

| 30.9.2004 | SL | Uradni list Evropske unije | L 303/24 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2004

SL

Uradni list Evropske unije

L 303/24

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1687/2004

z dne 28. septembra 2004

o odobritvi prenosa med količinskimi omejitvami tekstila in oblačil s poreklom iz Republike Indije

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 3030/93 z dne 12. oktobra 1993 o skupnih pravilih za uvoz nekaterih tekstilnih izdelkov po poreklu iz tretjih držav (1) in zlasti člena 7 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Memorandum o soglasju med Evropsko skupnostjo in Republiko Indijo o odpiranju trga tekstilnih izdelkov, ki je bil parafiran dne 31. decembra 1994 (2), določa, da je nekaterim zahtevam Indije po tako imenovani „izjemni prožnosti“ treba ugoditi. |
| --- | --- |

(1)

Memorandum o soglasju med Evropsko skupnostjo in Republiko Indijo o odpiranju trga tekstilnih izdelkov, ki je bil parafiran dne 31. decembra 1994 (2), določa, da je nekaterim zahtevam Indije po tako imenovani „izjemni prožnosti“ treba ugoditi.

| (2) | Republika Indija je oddala zahtevo za prenose med kategorijami 8. junija 2004. |
| --- | --- |

(2)

Republika Indija je oddala zahtevo za prenose med kategorijami 8. junija 2004.

| (3) | Prenosi, ki jih je zahtevala Republika Indija, spadajo v okvir določb o prožnosti iz člena 7 in navedenih v stolpcu 9 Priloge VIII k Uredbi (EGS) št. 3030/93. |
| --- | --- |

(3)

Prenosi, ki jih je zahtevala Republika Indija, spadajo v okvir določb o prožnosti iz člena 7 in navedenih v stolpcu 9 Priloge VIII k Uredbi (EGS) št. 3030/93.

| (4) | Primerno je, da se zahteva odobri. |
| --- | --- |

(4)

Primerno je, da se zahteva odobri.

| (5) | Zaželeno je, da ta uredba začne veljati dan po objavi, kar bo dobaviteljem omogočilo, da čim prej začnejo uživati njene ugodnosti. |
| --- | --- |

(5)

Zaželeno je, da ta uredba začne veljati dan po objavi, kar bo dobaviteljem omogočilo, da čim prej začnejo uživati njene ugodnosti.

| (6) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za tekstil, ustanovljenega s členom 17 Uredbe (EGS) št. 3030/93 – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za tekstil, ustanovljenega s členom 17 Uredbe (EGS) št. 3030/93 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Prenosi med količinskimi omejitvami za tekstilne izdelke s poreklom iz Republike Indije se za kvotno leto 2004 odobrijo v skladu s Prilogo.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se uporablja neposredno v vseh državah članicah.

V Bruslju, 28. septembra 2004

Za Komisijo

Pascal LAMY

Član Komisije

---

(1)  UL L 275, 8.11.1993, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 487/2004 (UL L 79, 17.3.2004, str. 1).

1

(2)  UL L 153, 27.6.1996, str. 53.

2

---

PRILOGA

| 664 INDIJA | Prilagoditev |
| --- | --- |
| Skupina | Kategorija | Enota | Omejitev 2004 | Prilagojeni delovni obseg | Količina v enotah | Količina v tonah | % | Prožnost | Novi prilagojeni delovni obseg |
| IA | 3 | kg | 38 567 000 | 41 266 690 | – 4 000 000 | – 4 000 | – 10,4 | Prenos iz kategorij 4, 6 in 7 | 37 266 690 |
| IB | 4 | kosov | 100 237 000 | 98 919 259 | 12 960 000 | 2 000 | 12,9 | Prenos iz kategorije 3 | 111 879 259 |
| IB | 6 | kosov | 13 706 000 | 13 633 135 | 1 760 000 | 1 000 | 12,8 | Prenos iz kategorije 3 | 15 393 135 |
| IB | 7 | kosov | 78 485 000 | 78 716 569 | 5 550 000 | 1 000 | 7,1 | Prenos iz kategorije 3 | 84 266 569 |

664 INDIJA

Prilagoditev

Skupina

Kategorija

Enota

Omejitev 2004

Prilagojeni delovni obseg

Količina v enotah

Količina v tonah

%

Prožnost

Novi prilagojeni delovni obseg

IA

3

kg

38 567 000

41 266 690

– 4 000 000

– 4 000

– 10,4

Prenos iz kategorij 4, 6 in 7

37 266 690

IB

4

kosov

100 237 000

98 919 259

12 960 000

2 000

12,9

Prenos iz kategorije 3

111 879 259

IB

6

kosov

13 706 000

13 633 135

1 760 000

1 000

12,8

Prenos iz kategorije 3

15 393 135

IB

7

kosov

78 485 000

78 716 569

5 550 000

1 000

7,1

Prenos iz kategorije 3

84 266 569

---

| 30.9.2004 | SL | Uradni list Evropske unije | L 303/26 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2004

SL

Uradni list Evropske unije

L 303/26

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1688/2004

z dne 29. septembra 2004

o določanju nakupne cene organizacij za skladiščenje nepredelanih rozin in suhih fig za tržno leto 2004/2005

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2201/96, z dne 28. oktobra 1996 o skupni tržni ureditvi s področja predelanih izdelkov na osnovi sadja in zelenjave (1), in zlasti člena 9(8) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Kriteriji določanja cene, po kateri organizacije za skladiščenje kupijo nepredelane suhe fige in rozine, so opredeljeni v členu 9(2) Uredbe (ES) št. 2201/96, nakupni in upravljalni pogoji za izdelke v organizacijah za skladiščenje pa so opredeljeni v Uredbi Komisije (ES) št. 1622/1999 z dne 23. julija 1999 o načinih izvrševanja Uredbe Sveta (ES) št. 2201/96 o sistemu skladiščenja za nepredelane rozine in suhe fige (2). |
| --- | --- |

(1)

Kriteriji določanja cene, po kateri organizacije za skladiščenje kupijo nepredelane suhe fige in rozine, so opredeljeni v členu 9(2) Uredbe (ES) št. 2201/96, nakupni in upravljalni pogoji za izdelke v organizacijah za skladiščenje pa so opredeljeni v Uredbi Komisije (ES) št. 1622/1999 z dne 23. julija 1999 o načinih izvrševanja Uredbe Sveta (ES) št. 2201/96 o sistemu skladiščenja za nepredelane rozine in suhe fige (2).

| (2) | Posledično se za tržno leto 2004/2005 določi nakupne cene za rozine na osnovi razvoja svetovnih tečajev in nakupne cene za suhe fige na osnovi minimalne cene, ki jo določa Uredba Komisije (ES) št. 1583/2004, z dne 9. septembra 2004, o določanju tržnega leta 2004/2005, in minimalno ceno, ki se plača pridelovalcem nepredelanih suhih fig, kot tudi znesek pomoči za pridelavo suhih fig (3). |
| --- | --- |

(2)

Posledično se za tržno leto 2004/2005 določi nakupne cene za rozine na osnovi razvoja svetovnih tečajev in nakupne cene za suhe fige na osnovi minimalne cene, ki jo določa Uredba Komisije (ES) št. 1583/2004, z dne 9. septembra 2004, o določanju tržnega leta 2004/2005, in minimalno ceno, ki se plača pridelovalcem nepredelanih suhih fig, kot tudi znesek pomoči za pridelavo suhih fig (3).

| (3) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za predelano sadje in zelenjavo – |
| --- | --- |

(3)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za predelano sadje in zelenjavo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za tržno leto 2004/2005 je nakupna cena iz člena 9(2) Uredbe (ES) št. 2201/96 določena na:

| — | 418,89 evrov na tono neto nepredelanih rozin, |
| --- | --- |

—

418,89 evrov na tono neto nepredelanih rozin,

| — | 542,70 evrov na tono neto nepredelanih suhih fig. |
| --- | --- |

—

542,70 evrov na tono neto nepredelanih suhih fig.

Člen 2

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 29. septembra 2004

Za Komisijo

Franz FISCHLER

Član Komisije

---

(1)  UL L 297, 21.11.1996, str. 29. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 386/2004 (UL L 64, 2.3.2004, str. 25).

1

(2)  UL L 192, 24.7.1999, str. 33.

2

(3)  UL L 289, 10.9.2004, str. 58.

3

---

| 30.9.2004 | SL | Uradni list Evropske unije | L 303/27 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2004

SL

Uradni list Evropske unije

L 303/27

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1689/2004

z dne 29. septembra 2004

o določitvi predvidene proizvodnje neprečiščenega bombaža in začasnega znižanja normirane cene, ki iz tega izhaja, za tržno leto 2004/2005

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Akta o pristopu Grčije, zlasti Protokola 4 o bombažu (1),

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1051/2001 z dne 22. maja 2001 o proizvodni pomoči za bombaž (2), in zlasti prve alinee člena 19(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 16(1) Uredbe Komisije (ES) št. 1591/2001 z dne 2. avgusta 2001 o podrobnih pravilih za izvajanje programa pomoči za bombaž (3) predvideva, da se predvidena proizvodnja neprečiščenega bombaža iz prvega pododstavka člena 14(3) Uredbe (ES) št. 1051/2001 in začasno znižanje normirane cene, ki iz tega izhaja, določita pred 10. septembrom v zadevnem tržnem letu. |
| --- | --- |

(1)

Člen 16(1) Uredbe Komisije (ES) št. 1591/2001 z dne 2. avgusta 2001 o podrobnih pravilih za izvajanje programa pomoči za bombaž (3) predvideva, da se predvidena proizvodnja neprečiščenega bombaža iz prvega pododstavka člena 14(3) Uredbe (ES) št. 1051/2001 in začasno znižanje normirane cene, ki iz tega izhaja, določita pred 10. septembrom v zadevnem tržnem letu.

| (2) | Člen 19(2) Uredbe (ES) št. 1051/2001 predvideva, da mora biti predvidena proizvodnja določena ob upoštevanju napovedi pridelka. |
| --- | --- |

(2)

Člen 19(2) Uredbe (ES) št. 1051/2001 predvideva, da mora biti predvidena proizvodnja določena ob upoštevanju napovedi pridelka.

| (3) | V skladu s prvim pododstavkom člena 14(3) Uredbe (ES) št. 1051/2001 je začasno znižanje normirane cene izračunano glede na določbe iz člena 7 te uredbe, vendar zamenjuje dejansko proizvodnjo s predvideno proizvodnjo, povečano za 15 %. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s prvim pododstavkom člena 14(3) Uredbe (ES) št. 1051/2001 je začasno znižanje normirane cene izračunano glede na določbe iz člena 7 te uredbe, vendar zamenjuje dejansko proizvodnjo s predvideno proizvodnjo, povečano za 15 %.

| (4) | Ukrepi, predvideni v tej uredbi, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za naravna vlakna – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi, predvideni v tej uredbi, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za naravna vlakna –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Za tržno leto 2004/2005 je predvidena proizvodnja neprečiščenega bombaža določena na:

| — | 1 055 000 ton za Grčijo, |
| --- | --- |

—

1 055 000 ton za Grčijo,

| — | 324 518 ton za Španijo, |
| --- | --- |

—

324 518 ton za Španijo,

| — | 951 ton za Portugalsko. |
| --- | --- |

—

951 ton za Portugalsko.

2.   Za tržno leto 2004/2005 je začasno znižanje normirane cene določeno na:

| — | 35,185 EUR/100 kg za Grčijo, |
| --- | --- |

—

35,185 EUR/100 kg za Grčijo,

| — | 29,658 EUR/100 kg za Španijo, |
| --- | --- |

—

29,658 EUR/100 kg za Španijo,

| — | 0 EUR/100 kg za Portugalsko. |
| --- | --- |

—

0 EUR/100 kg za Portugalsko.

Člen 2

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 29. septembra 2004

Za Komisijo

Franz FISCHLER

Član Komisije

---

(1)  Protokol, kakor je bil nazadnje spremenjen z Uredbo Sveta (ES) št. 1050/2001 (UL L 148, 1.6.2001, str. 1).

1

(2)  UL L 148, 1.6.2001, str. 3.

2

(3)  UL L 210, 3.8.2001, str. 10. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1486/2002 (UL L 223, 20.8.2002, str. 3).

3

---

II Akti, katerih objava ni obvezna

Svet

| 30.9.2004 | SL | Uradni list Evropske unije | L 303/28 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2004

SL

Uradni list Evropske unije

L 303/28

---

ODLOČBA SVETA

z dne 24. septembra 2004

o prilagoditvi Odločbe 2004/246/ES zaradi pristopa Češke, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Slovenije in Slovaške

(2004/664/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Pogodbe o pristopu Češke, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Slovenije in Slovaške („Pogodba o pristopu iz leta 2003“),

ob upoštevanju Akta o pristopu Češke, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Slovenije in Slovaške („Akt o pristopu iz leta 2003“), zlasti člena 57(1) Akta,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Za nekatere akte, ki ostajajo v veljavi po 1. maju 2004 in jih je zaradi pristopa treba prilagoditi, Akt o pristopu iz leta 2003 ni predvideval potrebnih prilagoditev ali pa so bile prilagoditve predvidene, vendar jih je treba dodatno prilagoditi. |
| --- | --- |

(1)

Za nekatere akte, ki ostajajo v veljavi po 1. maju 2004 in jih je zaradi pristopa treba prilagoditi, Akt o pristopu iz leta 2003 ni predvideval potrebnih prilagoditev ali pa so bile prilagoditve predvidene, vendar jih je treba dodatno prilagoditi.

| (2) | V skladu s členom 57(2) Akta o pristopu iz leta 2003 take prilagoditve sprejme Svet v vseh primerih, kjer je Svet sam ali skupaj z Evropskim parlamentom sprejel izvirne akte. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 57(2) Akta o pristopu iz leta 2003 take prilagoditve sprejme Svet v vseh primerih, kjer je Svet sam ali skupaj z Evropskim parlamentom sprejel izvirne akte.

| (3) | V skladu z Odločbo 2004/246/ES (1) so države članice pooblaščene, da v interesu Evropske skupnosti podpišejo, ratificirajo ali pristopijo k Protokolu iz leta 2003 k Mednarodni konvenciji o ustanovitvi Mednarodnega sklada za povrnitev škode, nastale zaradi onesnaženja z nafto, iz leta 1992, hkrati pa sta Avstrija in Luksemburg pooblaščena, da v interesu Evropske skupnosti pristopita k osnovnim instrumentom. |
| --- | --- |

(3)

V skladu z Odločbo 2004/246/ES (1) so države članice pooblaščene, da v interesu Evropske skupnosti podpišejo, ratificirajo ali pristopijo k Protokolu iz leta 2003 k Mednarodni konvenciji o ustanovitvi Mednarodnega sklada za povrnitev škode, nastale zaradi onesnaženja z nafto, iz leta 1992, hkrati pa sta Avstrija in Luksemburg pooblaščena, da v interesu Evropske skupnosti pristopita k osnovnim instrumentom.

| (4) | V skladu s členom 53 Akta o pristopu iz leta 2003 se bo tako Odločba 2004/246/ES za nove države članice uporabljala od trenutka pristopa. Vendar je v primeru novih držav članic, ki niso pogodbene stranke osnovnih instrumentov, to so Češka, Estonija, Madžarska in Slovaška, potrebno posebno pooblastilo Sveta, ki tem državam omogoča pristop k osnovnim instrumentom in k Protokolu iz leta 2003 in jih poziva, da še pred koncem decembra 2005 izrazijo soglasje za sprejem obveznosti iz teh osnovnih instrumentov in Protokola. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s členom 53 Akta o pristopu iz leta 2003 se bo tako Odločba 2004/246/ES za nove države članice uporabljala od trenutka pristopa. Vendar je v primeru novih držav članic, ki niso pogodbene stranke osnovnih instrumentov, to so Češka, Estonija, Madžarska in Slovaška, potrebno posebno pooblastilo Sveta, ki tem državam omogoča pristop k osnovnim instrumentom in k Protokolu iz leta 2003 in jih poziva, da še pred koncem decembra 2005 izrazijo soglasje za sprejem obveznosti iz teh osnovnih instrumentov in Protokola.

| (5) | Združeno Kraljestvo in Irska sta zavezani z Uredbo Sveta (ES) št. 44/2001 z dne 22. decembra 2000 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (2) in zato sodelujeta v sprejetju in uporabi te odločbe. |
| --- | --- |

(5)

Združeno Kraljestvo in Irska sta zavezani z Uredbo Sveta (ES) št. 44/2001 z dne 22. decembra 2000 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (2) in zato sodelujeta v sprejetju in uporabi te odločbe.

| (6) | V skladu s členoma 1 in 2 Protokola o stališču Danske, ki je priloga k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, Danska ne sodeluje pri sprejetju te odločbe in zato zanjo ni zavezujoča, niti ji je ni treba uporabljati. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s členoma 1 in 2 Protokola o stališču Danske, ki je priloga k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, Danska ne sodeluje pri sprejetju te odločbe in zato zanjo ni zavezujoča, niti ji je ni treba uporabljati.

| (7) | Odločbo 2004/246/ES je treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(7)

Odločbo 2004/246/ES je treba ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Odločba 2004/246/ES se spremeni, kakor sledi:

| 1. | Člen 1(2) se nadomesti z naslednjim:
  „2.   Poleg tega se Češko, Estonijo, Luksemburg, Madžarsko, Avstrijo in Slovaško pooblašča, da pristopijo k osnovnim instrumentom.“ |
| --- | --- |

1.

Člen 1(2) se nadomesti z naslednjim:

„2.   Poleg tega se Češko, Estonijo, Luksemburg, Madžarsko, Avstrijo in Slovaško pooblašča, da pristopijo k osnovnim instrumentom.“

| 2. | Člen 2 se spremeni, kakor sledi:






  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, da izrazijo soglasje, da v razumnem časovnem okviru in, če je le mogoče, pred 30. junijem 2004 sprejmejo obveznosti iz Protokola o dopolnilnem skladu, v skladu s členom 19(2) Protokola, z izjemo Češke, Estonije, Luksemburga, Madžarske, Avstrije in Slovaške, ki so soglasje že izrazile, da ob upoštevanju pogojev iz odstavka 3 tega člena, sprejmejo obveznosti iz Protokola.“; |
| --- | --- | --- |

2.

Člen 2 se spremeni, kakor sledi:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, da izrazijo soglasje, da v razumnem časovnem okviru in, če je le mogoče, pred 30. junijem 2004 sprejmejo obveznosti iz Protokola o dopolnilnem skladu, v skladu s členom 19(2) Protokola, z izjemo Češke, Estonije, Luksemburga, Madžarske, Avstrije in Slovaške, ki so soglasje že izrazile, da ob upoštevanju pogojev iz odstavka 3 tega člena, sprejmejo obveznosti iz Protokola.“;

| (b) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:
  „3.   Češka, Estonija, Luksemburg, Madžarska, Avstrija in Slovaška sprejmejo potrebne ukrepe, da izrazijo soglasje za sprejem obveznosti iz osnovnih instrumentov in Protokola o dopolnilnem skladu, če je le mogoče do 31. decembra 2005.“ |
| --- | --- |

(b)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.   Češka, Estonija, Luksemburg, Madžarska, Avstrija in Slovaška sprejmejo potrebne ukrepe, da izrazijo soglasje za sprejem obveznosti iz osnovnih instrumentov in Protokola o dopolnilnem skladu, če je le mogoče do 31. decembra 2005.“

Člen 2

Ta odločba začne veljati z dnem objave v Uradnem listu Evropske Unije.

Uporablja se od 1. maja 2004.

Člen 3

Ta odločba je naslovljen na države članice v skladu s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti.

V Bruslju, 24. septembra 2004

Za Svet

Predsednik

L. J. BRINKHORST

---

(1)  UL L 78, 16.3.2004, str. 22.

1

(2)  UL L 12, 16.1.2001, str. 1.

2

---

Komisija

| 30.9.2004 | SL | Uradni list Evropske unije | L 303/30 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2004

SL

Uradni list Evropske unije

L 303/30

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 22. septembra 2004

v zvezi s temeljno študijo o razširjenosti salmonele v nesnih jatah Gallus gallus

(notificirano pod dokumentarno številko K(2004) 3512)

(2004/665/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Sklepa Sveta 90/424/EGS z dne 26. junija 1990 o stroških na veterinarskem področju (1) in zlasti členov 19 in 20 Sklepa,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Na podlagi člena 4 Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2160/2003 z dne 17. novembra 2003 o kontroli salmonele in drugih specificiranih povzročiteljev zoonoze (2), ki se prenašajo s hrano, se mora opredeliti cilj Skupnosti za zmanjšanje razširjenosti salmonele v populacijah nesnih kokoši do 12. decembra 2005. |
| --- | --- |

(1)

Na podlagi člena 4 Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2160/2003 z dne 17. novembra 2003 o kontroli salmonele in drugih specificiranih povzročiteljev zoonoze (2), ki se prenašajo s hrano, se mora opredeliti cilj Skupnosti za zmanjšanje razširjenosti salmonele v populacijah nesnih kokoši do 12. decembra 2005.

| (2) | Za namene opredelitve cilja so potrebni primerljivi podatki o razširjenosti salmonele v populacijah nesnih kokoši v državah članicah. Te informacije niso na voljo, zato mora biti izvedena posebna študija z namenom spremljanja razširjenosti salmonele pri kokoših nesnicah v primernem časovnem obdobju z namenom upoštevanja možnih sezonskih variacij. |
| --- | --- |

(2)

Za namene opredelitve cilja so potrebni primerljivi podatki o razširjenosti salmonele v populacijah nesnih kokoši v državah članicah. Te informacije niso na voljo, zato mora biti izvedena posebna študija z namenom spremljanja razširjenosti salmonele pri kokoših nesnicah v primernem časovnem obdobju z namenom upoštevanja možnih sezonskih variacij.

| (3) | Člen 19 Sklepa 90/424/EGS določa, da bo Skupnost izvedla ali pomagala državam članicam pri izvedbi, tehnične in znanstvene ukrepe potrebne za razvoj veterinarske zakonodaje Skupnosti in razvoj veterinarske izobrazbe in usposabljanja. |
| --- | --- |

(3)

Člen 19 Sklepa 90/424/EGS določa, da bo Skupnost izvedla ali pomagala državam članicam pri izvedbi, tehnične in znanstvene ukrepe potrebne za razvoj veterinarske zakonodaje Skupnosti in razvoj veterinarske izobrazbe in usposabljanja.

| (4) | Študija bo zagotovila tehnične informacije, potrebne za razvoj veterinarske zakonodaje Skupnosti. V luči pomembnosti zbiranja primerljivih podatkov o razširjenosti salmonele med nesnimi kokošmi v državah članicah, mora Skupnost zagotoviti finančno pomoč državam članicam pri izvedbi specifičnih zahtev študije. Primerno je povrniti 100 % stroškov nastalih pri laboratorijskem testiranju, do maksimalnega zneska za posamezen test. |
| --- | --- |

(4)

Študija bo zagotovila tehnične informacije, potrebne za razvoj veterinarske zakonodaje Skupnosti. V luči pomembnosti zbiranja primerljivih podatkov o razširjenosti salmonele med nesnimi kokošmi v državah članicah, mora Skupnost zagotoviti finančno pomoč državam članicam pri izvedbi specifičnih zahtev študije. Primerno je povrniti 100 % stroškov nastalih pri laboratorijskem testiranju, do maksimalnega zneska za posamezen test.

| (5) | Na podlagi člena 3(2), Uredbe Sveta (ES) št. 1258/1999 (3), ukrepi v zvezi z veterinarskim zdravstvenim varstvom in zdravstvenim varstvom rastlin, izvedeni v sklepu s pravili Skupnosti, financirajo v okviru Jamstvene sekcije evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada; za namene finančne kontrole veljata člena 8 in 9 Uredbe Sveta (ES) št. 1258/1999. |
| --- | --- |

(5)

Na podlagi člena 3(2), Uredbe Sveta (ES) št. 1258/1999 (3), ukrepi v zvezi z veterinarskim zdravstvenim varstvom in zdravstvenim varstvom rastlin, izvedeni v sklepu s pravili Skupnosti, financirajo v okviru Jamstvene sekcije evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada; za namene finančne kontrole veljata člena 8 in 9 Uredbe Sveta (ES) št. 1258/1999.

| (6) | Finančni prispevek Skupnosti mora biti odobren, v kolikor so financirane dejavnosti učinkovito izvedene in pod pogojem, da pristojni organi predložijo vse potrebne informacije v okviru vnaprej določenih časovnih omejitev. |
| --- | --- |

(6)

Finančni prispevek Skupnosti mora biti odobren, v kolikor so financirane dejavnosti učinkovito izvedene in pod pogojem, da pristojni organi predložijo vse potrebne informacije v okviru vnaprej določenih časovnih omejitev.

| (7) | Potrebno je razjasniti stopnjo, ki bo uporabljena za pretvorbo plačilnih aplikacij oddanih v nacionalni valuti, kot določeno v členu 1(d) Uredbe Sveta (ES) št. 2799/98 z dne 15. decembra 1998 o ustanovitvi agromonetarnih ureditev za evro (4). |
| --- | --- |

(7)

Potrebno je razjasniti stopnjo, ki bo uporabljena za pretvorbo plačilnih aplikacij oddanih v nacionalni valuti, kot določeno v členu 1(d) Uredbe Sveta (ES) št. 2799/98 z dne 15. decembra 1998 o ustanovitvi agromonetarnih ureditev za evro (4).

| (8) | Ukrepi, določeni v tem Sklepu, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za živilsko verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi, določeni v tem Sklepu, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za živilsko verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Namen študije in splošne določbe

1.   Skupnost bo izvedla tehnično študijo z namenom ugotoviti razširjenost salmonele (Salmonella spp.) v Evropski uniji v jatah kokoši nesnic (Gallus gallus) za proizvodnjo namiznih jajc, na koncu njihovega proizvodnega obdobja (v nadaljevanju „študija“).

2.   Rezultati bodo uporabljeni za opredelitev ciljev Skupnosti kot določeno v členu 4 členu Uredbe (ES) št. 2160/2003.

3.   Študija bo pokrila obdobje enega leta, z začetkom 1. oktobra 2004.

4.   Za namene tega sklepa „pristojni organ“ pomeni organ ali organe držav članic kot določeno v členu 3 Uredbe (ES) št. 2160/2003.

5.   Za namene 1. odstavka bodo Komisija in države članice sodelovale v skladu s členi od 2 do 6.

Člen 2

Okvir vzorčenja

1.   Vzorčenje za namen izvedbe študije bo organizirano s strani držav članic in izvedeno do 1. oktobra 2004 v gospodarstvih z vsaj 1 000 kokošmi nesnicami. Kjer primerno, bodo za vzorčenje uporabljena tudi manjša gospodarstva, v skladu s tehničnimi specifikacijami omenjenimi v členu 5, pri čemer se je preferenčno osredotočiti na gospodarstva z več kot 350 kokošmi.

2.   V vsakem izbranem gospodarstvu bo vzorčena ena jata kokoši primerne starosti.

3.   Vzorčenje bo izvedeno s strani pristojnega organa ali, pod njegovim nadzorstvom, s strani organov, na katere je prenesel to odgovornost.

4.   V vsaki državi članici bo vzorčenih najmanj 172 gospodarstev. V državah, v katerih obstaja manj kot 172 gospodarstev, bodo vzorčena vsa. V vseh primerih bo dana prednost vzorčenju v gospodarstvih z več kot 1 000 kokošmi.

Člen 3

Detekcija salmonele (Salmonella spp.) in serotipizacija

1.   Detekcija in serotipizacija se bosta izvajali v nacionalnih referenčnih laboratorijih za salmonelo.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1, v primeru, da nacionalni referenčni laboratorij nima kapacitete za izvedbo vseh analiz, oziroma, če ne gre za laboratorij, ki detekcijo izvaja rutinsko, se pristojni organi lahko odločijo za imenovanje omejenega števila drugih laboratorijev vključenih v uradno kontrolo salmonele, ki naj izvedejo analize. Ti laboratoriji morajo imeti dokazane izkušnje pri uporabi zahtevane detekcijske metode in morajo ustrezati standardu kvalitete ISO 17025 ter bodo dani v nadzor nacionalnemu referenčnemu laboratoriju.

3.   Detekcija salmonele (Salmonella spp.) bo izvedena v skladu s postopkom priporočenim s strani referenčnega laboratorija Skupnosti za salmonelo.

4.   Serotipizacija bo izvedena v skladu s Kaufmann-White shemo.

Člen 4

Zbiranje podatkov, evaluacija in poročanje

1.   Nacionalni organ, odgovoren za pripravo letnega nacionalnega poročila o spremljanju salmonele pri živalih na podlagi člena 9 Direktive 2003/99/ES, bo zbral in evaluiral rezultate detekcije dosežene na podlagi člena 3 in na podlagi okvira vzorčenja, omenjenega v členu 2 ter poročal Komisiji o svoji evaluaciji.

2.   Vsi relevantni podatki, zbrani za namen študije, bodo na zahtevo Komisije izročeni Evropski agenciji za varno hrano.

3.   Nacionalno zbrani podatki in rezultati bodo dani na javno razpolago v obliki, ki zagotavlja zaupnost.

Člen 5

Tehnične specifikacije

Naloge in aktivnosti, omenjene v členoma 3 in 4 tega sklepa, bodo izvedene v skladu s tehničnimi specifikacijami, ki so bile predstavljene na sestanku Stalnega odbora za živilsko verigo in zdravje živali, dne 15. julija 2004, kot objavljeno na spletni strani Komisije.

Člen 6

Obseg finančne pomoči Skupnosti

1.   Skupnost bo zagotovila finančno pomoč za določene stroške nastale v državah članicah pri laboratorijskem testiranju, tj. bakteriološki detekciji salmonele (Salmonella spp.) in serotipizaciji relevantnih izolatov.

2.   Maksimalna finančna pomoč s strani Skupnosti bo 20 EUR na test za bakteriološko detekcijo salmonele Salmonella spp. in 30 EUR za serotipizacijo relevantnih izolatov.

3.   Finančna pomoč Komisije ne sme preseči zneska navedenega v Prilogi I v obdobju trajanja študije.

Člen 7

Pogoji za finančno pomoč Skupnosti

1.   Finančna pomoč, omenjena v členu 6, bo odobrena vsaki državi članici, pod pogojem, da je izvedba študije v skladu z relevantnimi predpisi zakonodaje Skupnosti, vključno s pravili o konkurenci in dodelitvi javnih pogodb, in ob upoštevanju pogojev, navedenih v točkah (a) do (d).

| (a) | Vpeljati do 1. oktobra 2004, kot primerno, zakone, pravila in administrativne predpise za izvedbo študije. |
| --- | --- |

(a)

Vpeljati do 1. oktobra 2004, kot primerno, zakone, pravila in administrativne predpise za izvedbo študije.

| (b) | Poslati poročilo o napredku, ki pokriva prve 3 mesece študije, najkasneje štiri tedne po koncu poročevalnega obdobja. |
| --- | --- |

(b)

Poslati poročilo o napredku, ki pokriva prve 3 mesece študije, najkasneje štiri tedne po koncu poročevalnega obdobja.

| (c) | Poslati končno poročilo študije najkasneje do 15. oktobra 2005 o tehnični izvedbi programa skupaj z dokaznim gradivom, ki pojasnjuje nastale stroške ter rezultati, doseženimi v obdobju od 1. oktobra 2004 do 30. septembra 2005. Dokazno gradivo v zvezi z nastalimi stroški mora vsebovati vsaj informacije zahtevane v Prilogi II. |
| --- | --- |

(c)

Poslati končno poročilo študije najkasneje do 15. oktobra 2005 o tehnični izvedbi programa skupaj z dokaznim gradivom, ki pojasnjuje nastale stroške ter rezultati, doseženimi v obdobju od 1. oktobra 2004 do 30. septembra 2005. Dokazno gradivo v zvezi z nastalimi stroški mora vsebovati vsaj informacije zahtevane v Prilogi II.

| (d) | Učinkovito izvesti študijo. |
| --- | --- |

(d)

Učinkovito izvesti študijo.

2.   Predhodno financiranje 50 % celotnega zneska je mogoče na zahtevo vsake države članice.

3.   V primeru, da časovne omejitve v pododstavku 1(c) ne bodo uspešno izpolnjene, se bo finančni prispevek progresivno in kumulativno zmanjševal za 25 % celotnega zneska za vsaka 2 tedna zamude od 15. oktobra 2005 naprej.

Člen 8

Menjalno razmerje za vloge za plačilo v nacionalni valuti

Menjalno razmerje za aplikacije, oddane v nacionalni valuti, v mesecu „n“, bo enako tistemu na deseti dan meseca „n+1“, ali prvi predhodni dan, za katerega bo stopnja znana.

Člen 9

Uporaba

Ta odločba se uporablja od 1. oktobra 2004.

Člen 10

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 22. septembra 2004

Za Komisijo

David BYRNE

Član Komisije

---

(1)  UL L 224, 18.8.1990, str. 19. Odločba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2003/99/ES z dne 17. novembra 2003 (UL L 325, 12.12.2003, str. 31).

1

(2)  UL L 325, 12.12.2003, str. 1.

2

(3)  UL L 160, 26.6.1999, str. 103.

3

(4)  UL L 349, 24.12.1998, str. 1.

4

---

PRILOGA I

Najvišja finančna pomoč Skupnosti državam članicam

| (EUR) |
| --- |
| Država članica | Znesek |
| Avstrija – AT | 59 368 |
| Belgija – BE | 42 312 |
| Ciper – CY | 5 412 |
| Češka – CZ | 14 760 |
| Danska – DK | 31 160 |
| Estonija – EE | 4 920 |
| Finska – FI | 55 432 |
| Francija – FR | 81 672 |
| Nemčija – DE | 87 412 |
| Grčija – EL | 38 048 |
| Madžarska – HU | 45 264 |
| Malta – MT | 3 280 |
| Irska – IE | 28 208 |
| Italija – IT | 70 684 |
| Latvija – LV | 3 280 |
| Litva – LT | 3 280 |
| Luksemburg – LU | 3 280 |
| Nizozemska – NL | 77 736 |
| Poljska – PL | 72 160 |
| Portugalska – PT | 28 208 |
| Slovaška republika – SK | 6 560 |
| Slovenija – SI | 17 056 |
| Španija – ES | 80 360 |
| Švedska – SE | 34 440 |
| Združeno Kraljestvo – UK | 71 504 |
| Skupaj | 965 796 |

(EUR)

Država članica

Znesek

Avstrija – AT

59 368

Belgija – BE

42 312

Ciper – CY

5 412

Češka – CZ

14 760

Danska – DK

31 160

Estonija – EE

4 920

Finska – FI

55 432

Francija – FR

81 672

Nemčija – DE

87 412

Grčija – EL

38 048

Madžarska – HU

45 264

Malta – MT

3 280

Irska – IE

28 208

Italija – IT

70 684

Latvija – LV

3 280

Litva – LT

3 280

Luksemburg – LU

3 280

Nizozemska – NL

77 736

Poljska – PL

72 160

Portugalska – PT

28 208

Slovaška republika – SK

6 560

Slovenija – SI

17 056

Španija – ES

80 360

Švedska – SE

34 440

Združeno Kraljestvo – UK

71 504

Skupaj

965 796

---

PRILOGA II

Overjeno finančno poročilo o izvedbi temeljne študije o razširjenosti salmonele (Salmonella spp.) v nesnih jatah Gallus gallus

Poročevalno obdobje od do

Izjava o stroških, nastalih v okviru študije, ki so predmet pomoči s strani Komisije

Referenčna številka Sklepa Komisije, ki je odobril finančno pomoč:

| Stroški, v zvezi s funkcijami pri | Število testov | Skupni stroški testiranja, nastali v poročevalnem obdobju (nacionalna valuta) |
| --- | --- | --- |
| Bakteriologiji za Salmonella spp. | | |
| Serotipizaciji izolatov Salmonella spp. | | |

Stroški, v zvezi s funkcijami pri

Število testov

Skupni stroški testiranja, nastali v poročevalnem obdobju (nacionalna valuta)

Bakteriologiji za Salmonella spp.

Serotipizaciji izolatov Salmonella spp.

Potrdilo upravičenca

POTRJUJEMO, DA SO

| — | bili zgoraj navedeni stroški pristni in so nastali v zvezi z nalogami določenimi v Sklepu ter so bili bistveni za učinkovito izvedbo teh nalog, |
| --- | --- |

—

bili zgoraj navedeni stroški pristni in so nastali v zvezi z nalogami določenimi v Sklepu ter so bili bistveni za učinkovito izvedbo teh nalog,

| — | vsi podporni dokumenti v zvezi s temi stroški na voljo za namene revizije. |
| --- | --- |

—

vsi podporni dokumenti v zvezi s temi stroški na voljo za namene revizije.

Datum:

Finančno odgovorna oseba:

Podpis:

---

| 30.9.2004 | SL | Uradni list Evropske unije | L 303/35 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2004

SL

Uradni list Evropske unije

L 303/35

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 29. septembra 2004

o uvedbi cepljenja za dopolnitev ukrepov za obvladovanje okužb z nizko patogeno aviarno influenco v Italiji in o posebnih ukrepih za nadzor premikov in o razveljavitvi Odločbe 2002/975/ES

(notificirano pod dokumentarno številko K(2004) 3581)

(Besedilo velja za EGP)

(2004/666/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 89/662/EGS z dne 11. decembra 1989 o veterinarskih pregledih v trgovini znotraj Skupnosti glede na vzpostavitev notranjega trga (1) in zlasti člena 9(4) Direktive,

ob upoštevanju Direktive Sveta 90/425/EGS z dne 26. junija 1990 o veterinarskih in zootehničnih pregledih, ki se zaradi vzpostavitve notranjega trga izvajajo v trgovini znotraj Skupnosti z nekaterimi živimi živalmi in proizvodi (2) in zlasti člena 10(4) Direktive,

ob upoštevanju Direktive Sveta 92/40/EGS z dne 19. maja 1992 o uvedbi ukrepov Skupnosti za obvladovanje aviarne influence (3) in zlasti člena 16 Direktive,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2002/99/ES z dne 16. decembra 2002 o predpisih v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki urejajo proizvodnjo, predelavo, distribucijo in uvoz proizvodov živalskega izvora, namenjenih prehrani ljudi (4) in zlasti člena 13(3) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Oktobra 2002 je Italija poročala Komisiji, da so bile odkrite okužbe z virusom nizke patogenosti podtipa H7N3 v regijah Benečija in Lombardija in, da se bolezen hitro širi. |
| --- | --- |

(1)

Oktobra 2002 je Italija poročala Komisiji, da so bile odkrite okužbe z virusom nizke patogenosti podtipa H7N3 v regijah Benečija in Lombardija in, da se bolezen hitro širi.

| (2) | Italija je nemudoma ukrepala tudi z iztrebljanjem jat perutnine, da bi obvladala širjenje okužbe. Kot dopolnilni ukrep so italijanske oblasti zahtevale odobritev programa cepljenja proti aviarni infuenci za vsaj 18 mesecev, da bi se izognili nadaljnjemu širjenju okužbe. |
| --- | --- |

(2)

Italija je nemudoma ukrepala tudi z iztrebljanjem jat perutnine, da bi obvladala širjenje okužbe. Kot dopolnilni ukrep so italijanske oblasti zahtevale odobritev programa cepljenja proti aviarni infuenci za vsaj 18 mesecev, da bi se izognili nadaljnjemu širjenju okužbe.

| (3) | Program cepljenja je bil odobren z Odločbo Komisije 2002/975/ES z dne 12. decembra 2002 o uvedbi cepljenja za dopolnitev ukrepov za obvladovanje okužb z nizko patogeno aviarno influenco v Italiji in o posebnih ukrepih za nadzor premikov (5), ki določa pravila cepljenja proti aviarni influenci v določenih geografskih območjih. Odločba vključuje tudi posebne nadzorne ukrepe, kot so omejitve premikov žive perutnine in valilnih ter jedilnih jajc za trgovino znotraj Skupnosti. |
| --- | --- |

(3)

Program cepljenja je bil odobren z Odločbo Komisije 2002/975/ES z dne 12. decembra 2002 o uvedbi cepljenja za dopolnitev ukrepov za obvladovanje okužb z nizko patogeno aviarno influenco v Italiji in o posebnih ukrepih za nadzor premikov (5), ki določa pravila cepljenja proti aviarni influenci v določenih geografskih območjih. Odločba vključuje tudi posebne nadzorne ukrepe, kot so omejitve premikov žive perutnine in valilnih ter jedilnih jajc za trgovino znotraj Skupnosti.

| (4) | Rezultati programa cepljenja, o katerih se je poročalo na več zasedanjih Stalnega odbora za prehransko verigo in zdravstveno varstvo živali, so bili večinoma ugodni, kar se tiče nadzora bolezni znotraj območij cepljenja. Vendar pa se je okužba razširila na nekatera sosednja območja, zraven območij cepljenja. V skladu s tem je Odločba 2002/975/ES, kakor je bila nazadenje spremenjena z Odločbo 2003/436/ES (6), razširila območja cepljenja na ta sosednja območja. |
| --- | --- |

(4)

Rezultati programa cepljenja, o katerih se je poročalo na več zasedanjih Stalnega odbora za prehransko verigo in zdravstveno varstvo živali, so bili večinoma ugodni, kar se tiče nadzora bolezni znotraj območij cepljenja. Vendar pa se je okužba razširila na nekatera sosednja območja, zraven območij cepljenja. V skladu s tem je Odločba 2002/975/ES, kakor je bila nazadenje spremenjena z Odločbo 2003/436/ES (6), razširila območja cepljenja na ta sosednja območja.

| (5) | Od konca septembra 2003 ni bilo zaznati nadaljnjega kroženja virusa aviarne influence podtipa H7N3 med intenzivnim spremljanjem na območjih cepljenja. Zato je Italija zahtevala uvedbo nekaterih sprememb v zvezi s programom cepljenja in omejitvami trgovanja znotraj Skupnosti. V skladu s tem je Odločba 2002/975/ES, kakor je bila spremenjena z Odločbo 2004/159/ES, odobrila te spremembe in omejitve. |
| --- | --- |

(5)

Od konca septembra 2003 ni bilo zaznati nadaljnjega kroženja virusa aviarne influence podtipa H7N3 med intenzivnim spremljanjem na območjih cepljenja. Zato je Italija zahtevala uvedbo nekaterih sprememb v zvezi s programom cepljenja in omejitvami trgovanja znotraj Skupnosti. V skladu s tem je Odločba 2002/975/ES, kakor je bila spremenjena z Odločbo 2004/159/ES, odobrila te spremembe in omejitve.

| (6) | Februarja 2004 je bil izoliran virus aviarne influence nizke patogenosti podtipa H5N3 v jati rac v regiji Lombardije, znotraj območja cepljenja. Čeprav epidemiološke raziskave niso ugotovile širjenja okužbe, je bila ugotovljena nevarnost pojava aviarne influence podtipa H5. Trenutno niti perutnina, cepljena proti podtipu H7, v okviru obstoječega cepljenja niti necepljena perutnina, ni zaščitena proti bolezni, ki jo povzroča aviarna influenca podtipa H5. Zato je Italija zahtevala spremembo obstoječega programa cepljenja, tako da se odobri cepljenje perutnine v vzpostavljenih območjih cepljenja z bivalentnim cepivom, ki ščiti proti okužbi z virusom aviarne influence tako podtipa H7 kot H5 in za izvajanje tega cepljenja vsaj do 31. decembra 2005. |
| --- | --- |

(6)

Februarja 2004 je bil izoliran virus aviarne influence nizke patogenosti podtipa H5N3 v jati rac v regiji Lombardije, znotraj območja cepljenja. Čeprav epidemiološke raziskave niso ugotovile širjenja okužbe, je bila ugotovljena nevarnost pojava aviarne influence podtipa H5. Trenutno niti perutnina, cepljena proti podtipu H7, v okviru obstoječega cepljenja niti necepljena perutnina, ni zaščitena proti bolezni, ki jo povzroča aviarna influenca podtipa H5. Zato je Italija zahtevala spremembo obstoječega programa cepljenja, tako da se odobri cepljenje perutnine v vzpostavljenih območjih cepljenja z bivalentnim cepivom, ki ščiti proti okužbi z virusom aviarne influence tako podtipa H7 kot H5 in za izvajanje tega cepljenja vsaj do 31. decembra 2005.

| (7) | Ker je bila Odločba 2002/975/ES že dvakrat spremenjena, je zaradi jasnosti zakonodaje Skupnosti, primerno razveljaviti navedeno odločbo in jo nadomestiti s to odločbo. |
| --- | --- |

(7)

Ker je bila Odločba 2002/975/ES že dvakrat spremenjena, je zaradi jasnosti zakonodaje Skupnosti, primerno razveljaviti navedeno odločbo in jo nadomestiti s to odločbo.

| (8) | Ukrepi, predvideni v tej odločbi so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehransko verigo in zdravstveno varstvo živali – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi, predvideni v tej odločbi so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehransko verigo in zdravstveno varstvo živali –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

1.   Spremenjeni program cepljenja proti aviarni influenci, ki ga je predložila Italija Komisiji, se odobri in izvaja na območju cepljenja, navedenem v Prilogi I.

2.   Intenzivno spremljanje in nadzor, kot je določen v programu cepljenja iz odstavka 1, se izvaja na območju cepljenja, navedenem v Prilogi I in na mejnem območju, navedenem v Prilogi II.

Člen 2

Omejitve pri premikih živih ptic, valilnih jajc in svežega perutninskega mesa na območje, iz območja in znotraj območja, navedenega v Prilogi I, se uporabljajo, kakor je določeno v programu cepljenja iz člena 1 in sledečih členih.

Člen 3

Iz Italije se ne smejo odpremiti živa perutnina ali valilna jajca, ki prihajajo in/ali izvirajo iz perutninskih gospodarstev iz območja, navedenega v Prilogi I.

Člen 4

V zdravstvenih spričevalih, ki spremljajo pošiljke žive perutnine in valilnih jajc iz Italije, se vključi besedilo: „Pogoji zdravstvenega varstva živali te pošiljke so v skladu z Odločbo 2004/666/ES“.

Člen 5

1.   Sveže meso perutnine je treba označiti v skladu s Prilogo II Direktive Sveta 2002/99/ES in se iz Italije ne sme odpremiti, če izvira iz:

| (a) | perutnine, cepljene proti avirani influenci; |
| --- | --- |

(a)

perutnine, cepljene proti avirani influenci;

| (b) | perutninskih jat, seropozitivnih na aviarno influenco, namenjenih za zakol pod uradnim nadzorom v skladu s programom cepljenja iz člena 1; |
| --- | --- |

(b)

perutninskih jat, seropozitivnih na aviarno influenco, namenjenih za zakol pod uradnim nadzorom v skladu s programom cepljenja iz člena 1;

| (c) | perutnine, ki izvira iz gospodarstev, lociranih na območju z omejitvami, ki se določi v skladu z določbami programa cepljenja iz člena 1. |
| --- | --- |

(c)

perutnine, ki izvira iz gospodarstev, lociranih na območju z omejitvami, ki se določi v skladu z določbami programa cepljenja iz člena 1.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1(a) se sveže meso puranov in piščancev, cepljenih proti aviarni influenci s heterolognim cepivom podtipa (H7N1) in (H5N9) ne označi v skladu s Prilogo II Direktive Sveta 2002/99/ES in se lahko odpremi v druge države članice pod pogojem, da meso prihaja od puranov in piščancev, ki:

| (i) | izhajajo iz jat, ki so bile redno pregledovane, rezultati preskusov na aviarno influenco pa so bili negativni, kakor je določeno v odobrenem programu cepljenja, posebna pozornost se zlasti posveti dovzetnim pticam.Za preskus:






  — | cepljenih ptic se uporablja test iIFA, |
| --- | --- | --- |

(i)

izhajajo iz jat, ki so bile redno pregledovane, rezultati preskusov na aviarno influenco pa so bili negativni, kakor je določeno v odobrenem programu cepljenja, posebna pozornost se zlasti posveti dovzetnim pticam.Za preskus:

—

cepljenih ptic se uporablja test iIFA,

| — | dovzetnih ptic se uporabljajo test inhibicije hemaglutinacije (IH), test AGID ali test ELISA. Po potrebi se uporabi tudi test iIFA; |
| --- | --- |

—

dovzetnih ptic se uporabljajo test inhibicije hemaglutinacije (IH), test AGID ali test ELISA. Po potrebi se uporabi tudi test iIFA;

| (ii) | izhajajo iz jat, ki jih je klinično pregledal uradni veterinar v 48 urah pred natovarjanjem, pri čemer je bila posebna pozornost posvečena dovzetnim pticam; |
| --- | --- |

(ii)

izhajajo iz jat, ki jih je klinično pregledal uradni veterinar v 48 urah pred natovarjanjem, pri čemer je bila posebna pozornost posvečena dovzetnim pticam;

| (iii) | izhajajo iz jat, ki so bile na podlagi postopka vzorčenja in preskušanja iz Priloge III k tej odločbi v Nacionalnem laboratoriju za aviarno influenco serološko pregledani in so bili njihovi rezultati negativni; |
| --- | --- |

(iii)

izhajajo iz jat, ki so bile na podlagi postopka vzorčenja in preskušanja iz Priloge III k tej odločbi v Nacionalnem laboratoriju za aviarno influenco serološko pregledani in so bili njihovi rezultati negativni;

| (iv) | jih je treba poslati neposredno v klavnico, ki jo določi pristojni organ, in se jih zakolje takoj po prispetju. Ptice se shranjujejo ločeno od drugih jat, ki ne izpolnjujejo teh določb. |
| --- | --- |

(iv)

jih je treba poslati neposredno v klavnico, ki jo določi pristojni organ, in se jih zakolje takoj po prispetju. Ptice se shranjujejo ločeno od drugih jat, ki ne izpolnjujejo teh določb.

3.   Sveže puranje in piščančje meso, ki izpolnjuje zahteve iz odstavka 2, spremlja veterinarsko spričevalo, določeno v Prilogi VI k Direktivi 71/118/EGS (7), v katerem je v točki IV(a) navedena naslednja potrditev uradnega veterinarja:

„Zgoraj opisano puranje meso/piščančje meso (8) je v skladu z Odločbo 2004/666/ES.

Člen 6

Italija zagotovi, da se na območju, navedenem v Prilogi I:

| (a) | za zbiranje, shranjevanje in prevoz konzumnih jajc uporablja samo embalaža za enkratno uporabo, ali embalaža, ki jo je mogoče učinkovito oprati in razkužiti; |
| --- | --- |

(a)

za zbiranje, shranjevanje in prevoz konzumnih jajc uporablja samo embalaža za enkratno uporabo, ali embalaža, ki jo je mogoče učinkovito oprati in razkužiti;

| (b) | vsa prevozna sredstva za prevoz perutnine, valilnih jajc, konzumnih jajc in perutninske krme se očisti in razkuži, tik pred prevozom in takoj po vsakem prevozu, z razkužili v skladu z uporabnimi metodami, ki jih odobri pristojni organ. |
| --- | --- |

(b)

vsa prevozna sredstva za prevoz perutnine, valilnih jajc, konzumnih jajc in perutninske krme se očisti in razkuži, tik pred prevozom in takoj po vsakem prevozu, z razkužili v skladu z uporabnimi metodami, ki jih odobri pristojni organ.

Člen 7

1.   Italija uradno obvesti Komisijo in druge države članice o datumu začetka cepljenja z bivalentnim cepivom najmanj en dan pred začetkom.

2.   Določbe členov 2 do 6 se uveljavijo od datuma začetka cepljenja.

Člen 8

1.   Italija predloži poročilo Komisiji v šestmesečnih časovnih razmikih z informacijami o učinkovitosti programa cepljenja iz člena 1.

2.   Ta odločba in zlasti časovno obdobje, v katerem se še uporabljajo omejitve premikov, predvidene v členih 2 do 6 po dokončanem programu cepljenja, se ustrezno ponovno pregledata.

Člen 9

Odločba 2002/975/ES se razveljavi.

Člen 10

Ta odločba se uporablja od 1. oktobra 2004.

Člen 11

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 29. septembra 2004

Za Komisijo

David BYRNE

Član Komisije

---

(1)  UL L 395, 30.12.1989, str. 13. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2004/41/ES (UL L 157, 30.4.2004, str. 33).

1

(2)  UL L 224, 18.8.1990, str. 29. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2002/33/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 315, 19.11.2002, str. 14).

2

(3)  UL L 167, 22.6.1992, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 806/2003 (UL L 122, 16.5.2003 str. 1).

3

(4)  UL L 18, 23.1.2003, str. 11.

4

(5)  UL L 337, 13.12.2002, str. 87. Odločba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Odločbo 2004/159/ES (UL L 50, 20.2.2004, str. 63).

5

(6)  UL L 149, 17.6.2003, str. 33.

6

(7)  UL L 55, 8.3.1971, str. 23. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2004/41/ES.

7

(8)  Neustrezno črtaj“.

8

---

PRILOGA I

OBMOČJE CEPLJENJA

Beneśka regija

Provinca Verona

| ALBAREDO D'ADIGE | |
| --- | --- |
| ANGIARI | |
| ARCOLE | |
| BELFIORE | |
| BONAVIGO | |
| BOVOLONE | |
| BUTTAPIETRA | |
| CALDIERO | območje južno od avtoceste A4 |
| CASALEONE | |
| CASTEL D'AZZANO | |
| CASTELNUOVO DEL GARDA | območje južno od avtoceste A4 |
| CEREA | |
| COLOGNA VENETA | |
| COLOGNOLA AI COLLI | območje južno od avtoceste A4 |
| CONCAMARISE | |
| ERBÈ | |
| GAZZO VERONESE | |
| ISOLA DELLA SCALA | |
| ISOLA RIZZA | |
| LAVAGNO | območje južno od avtoceste A4 |
| MINERBE | |
| MONTEFORTE D'ALPONE | območje južno od avtoceste A4 |
| MOZZECANE | |
| NOGARA | |
| NOGAROLE ROCCA | |
| OPPEANO | |
| PALÙ | |
| PESCHIERA DEL GARDA | območje južno od avtoceste A4 |
| POVEGLIANO VERONESE | |
| PRESSANA | |
| RONCO ALL'ADIGE | |
| ROVERCHIARA | |
| ROVEREDO DI GUÀ | |
| SALIZZOLE | |
| SAN BONIFACIO | območje južno od avtoceste A4 |
| SAN GIOVANNI LUPATOTO | območje južno od avtoceste A4 |
| SANGUINETTO | |
| SAN MARTINO BUON ALBERGO | območje južno od avtoceste A4 |
| SAN PIETRO DI MORUBIO | |
| SOAVE | območje južno od avtoceste A4 |
| SOMMACAMPAGNA | območje južno od avtoceste A4 |
| SONA | območje južno od avtoceste A4 |
| SORGÀ | |
| TREVENZUOLO | |
| VALEGGIO SUL MINCIO | |
| VERONA | območje južno od avtoceste A4 |
| VERONELLA | |
| VIGASIO | |
| VILLAFRANCA DI VERONA | |
| ZEVIO | |
| ZIMELLA | |

ALBAREDO D'ADIGE

ANGIARI

ARCOLE

BELFIORE

BONAVIGO

BOVOLONE

BUTTAPIETRA

CALDIERO

območje južno od avtoceste A4

CASALEONE

CASTEL D'AZZANO

CASTELNUOVO DEL GARDA

območje južno od avtoceste A4

CEREA

COLOGNA VENETA

COLOGNOLA AI COLLI

območje južno od avtoceste A4

CONCAMARISE

ERBÈ

GAZZO VERONESE

ISOLA DELLA SCALA

ISOLA RIZZA

LAVAGNO

območje južno od avtoceste A4

MINERBE

MONTEFORTE D'ALPONE

območje južno od avtoceste A4

MOZZECANE

NOGARA

NOGAROLE ROCCA

OPPEANO

PALÙ

PESCHIERA DEL GARDA

območje južno od avtoceste A4

POVEGLIANO VERONESE

PRESSANA

RONCO ALL'ADIGE

ROVERCHIARA

ROVEREDO DI GUÀ

SALIZZOLE

SAN BONIFACIO

območje južno od avtoceste A4

SAN GIOVANNI LUPATOTO

območje južno od avtoceste A4

SANGUINETTO

SAN MARTINO BUON ALBERGO

območje južno od avtoceste A4

SAN PIETRO DI MORUBIO

SOAVE

območje južno od avtoceste A4

SOMMACAMPAGNA

območje južno od avtoceste A4

SONA

območje južno od avtoceste A4

SORGÀ

TREVENZUOLO

VALEGGIO SUL MINCIO

VERONA

območje južno od avtoceste A4

VERONELLA

VIGASIO

VILLAFRANCA DI VERONA

ZEVIO

ZIMELLA

Lombardijska regija

Provinca Brescia

| ACQUAFREDDA | |
| --- | --- |
| ALFIANELLO | |
| BAGNOLO MELLA | |
| BASSANO BRESCIANO | |
| BORGOSATOLLO | |
| BRESCIA | območje južno od avtoceste A4 |
| CALCINATO | območje južno od avtoceste A4 |
| CALVISANO | |
| CAPRIANO DEL COLLE | |
| CARPENEDOLO | |
| CASTENEDOLO | območje južno od avtoceste A4 |
| CIGOLE | |
| DELLO | |
| DESENZANO DEL GARDA | območje južno od avtoceste A4 |
| FIESSE | |
| FLERO | |
| GAMBARA | |
| GHEDI | |
| GOTTOLENGO | |
| ISORELLA | |
| LENO | |
| LONATO | območje južno od avtoceste A4 |
| MANERBIO | |
| MILZANO | |
| MONTICHIARI | |
| MONTIRONE | |
| OFFLAGA | |
| PAVONE DEL MELLA | |
| PONCARALE | |
| PONTEVICO | |
| POZZOLENGO | območje južno od avtoceste A4 |
| PRALBOINO | |
| QUINZANO D'OGLIO | |
| REMEDELLO | |
| REZZATO | območje južno od avtoceste A4 |
| SAN GERVASIO BRESCIANO | |
| SAN ZENO NAVIGLIO | |
| SENIGA | |
| VEROLANUOVA | |
| VEROLAVECCHIA | |
| VISANO | |

ACQUAFREDDA

ALFIANELLO

BAGNOLO MELLA

BASSANO BRESCIANO

BORGOSATOLLO

BRESCIA

območje južno od avtoceste A4

CALCINATO

območje južno od avtoceste A4

CALVISANO

CAPRIANO DEL COLLE

CARPENEDOLO

CASTENEDOLO

območje južno od avtoceste A4

CIGOLE

DELLO

DESENZANO DEL GARDA

območje južno od avtoceste A4

FIESSE

FLERO

GAMBARA

GHEDI

GOTTOLENGO

ISORELLA

LENO

LONATO

območje južno od avtoceste A4

MANERBIO

MILZANO

MONTICHIARI

MONTIRONE

OFFLAGA

PAVONE DEL MELLA

PONCARALE

PONTEVICO

POZZOLENGO

območje južno od avtoceste A4

PRALBOINO

QUINZANO D'OGLIO

REMEDELLO

REZZATO

območje južno od avtoceste A4

SAN GERVASIO BRESCIANO

SAN ZENO NAVIGLIO

SENIGA

VEROLANUOVA

VEROLAVECCHIA

VISANO

Provinca Mantova

| CASTIGLIONE DELLE STIVIERE | |
| --- | --- |
| CAVRIANA | |
| CERESARA | |
| GOITO | |
| GUIDIZZOLO | |
| MARMIROLO | |
| MEDOLE | |
| MONZAMBANO | |
| PONTI SUL MINCIO | |
| ROVERBELLA | |
| SOLFERINO | |
| VOLTA MANTOVANA | |

CASTIGLIONE DELLE STIVIERE

CAVRIANA

CERESARA

GOITO

GUIDIZZOLO

MARMIROLO

MEDOLE

MONZAMBANO

PONTI SUL MINCIO

ROVERBELLA

SOLFERINO

VOLTA MANTOVANA

---

PRILOGA II

OBMOČJE, KI MEJI NA OBMOČJE CEPLJENJA, KJER SE IZVAJA INTENZIVNO SPREMLJANJE

Lombardijska regija

Provinca Bergamo

| ANTEGNATE | |
| --- | --- |
| BAGNATICA | območje južno od avtoceste A4 |
| BARBATA | |
| BARIANO | |
| BOLGARE | območje južno od avtoceste A4 |
| CALCINATE | |
| CALCIO | |
| CASTELLI CALEPIO | območje južno od avtoceste A4 |
| CAVERNAGO | |
| CIVIDATE AL PIANO | |
| COLOGNO AL SERIO | |
| CORTENUOVA | |
| COSTA DI MEZZATE | območje južno od avtoceste A4 |
| COVO | |
| FARA OLIVANA CON SOLA | |
| FONTANELLA | |
| GHISALBA | |
| GRUMELLO DEL MONTE | območje južno od avtoceste A4 |
| ISSO | |
| MARTINENGO | |
| MORENGO | |
| MORNICO AL SERIO | |
| PAGAZZANO | |
| PALOSCO | |
| PUMENENGO | |
| ROMANO DI LOMBARDIA | |
| SERIATE | območje južno od avtoceste A4 |
| TELGATE | območje južno od avtoceste A4 |
| TORRE PALLAVICINA | |

ANTEGNATE

BAGNATICA

območje južno od avtoceste A4

BARBATA

BARIANO

BOLGARE

območje južno od avtoceste A4

CALCINATE

CALCIO

CASTELLI CALEPIO

območje južno od avtoceste A4

CAVERNAGO

CIVIDATE AL PIANO

COLOGNO AL SERIO

CORTENUOVA

COSTA DI MEZZATE

območje južno od avtoceste A4

COVO

FARA OLIVANA CON SOLA

FONTANELLA

GHISALBA

GRUMELLO DEL MONTE

območje južno od avtoceste A4

ISSO

MARTINENGO

MORENGO

MORNICO AL SERIO

PAGAZZANO

PALOSCO

PUMENENGO

ROMANO DI LOMBARDIA

SERIATE

območje južno od avtoceste A4

TELGATE

območje južno od avtoceste A4

TORRE PALLAVICINA

Provinca Brescia

| AZZANO MELLA | |
| --- | --- |
| BARBARIGA | |
| BASSANO BRESCIANO | |
| BERLINGO | |
| BORGO SAN GIACOMO | |
| BRANDICO | |
| CASTEGNATO | območje južno od avtoceste A4 |
| CASTEL MELLA | |
| CASTELCOVATI | |
| CASTREZZATO | |
| CAZZAGO SAN MARTINO | območje južno od avtoceste A4 |
| CHIARI | |
| COCCAGLIO | |
| COLOGNE | |
| COMEZZANO-CIZZAGO | |
| CORZANO | |
| ERBUSCO | območje južno od avtoceste A4 |
| LOGRATO | |
| LONGHENA | |
| MACLODIO | |
| MAIRANO | |
| ORZINUOVI | |
| ORZIVECCHI | |
| OSPITALETTO | območje južno od avtoceste A4 |
| PALAZZOLO SULL'OGLIO | območje južno od avtoceste A4 |
| POMPIANO | |
| PONTOGLIO | |
| ROCCAFRANCA | |
| RONCADELLE | območje južno od avtoceste A4 |
| ROVATO | območje južno od avtoceste A4 |
| RUDIANO | |
| SAN PAOLO | |
| TORBOLE CASAGLIA | |
| TRAVAGLIATO | |
| TRENZANO | |
| URAGO D'OGLIO | |
| VILLACHIARA | |

AZZANO MELLA

BARBARIGA

BASSANO BRESCIANO

BERLINGO

BORGO SAN GIACOMO

BRANDICO

CASTEGNATO

območje južno od avtoceste A4

CASTEL MELLA

CASTELCOVATI

CASTREZZATO

CAZZAGO SAN MARTINO

območje južno od avtoceste A4

CHIARI

COCCAGLIO

COLOGNE

COMEZZANO-CIZZAGO

CORZANO

ERBUSCO

območje južno od avtoceste A4

LOGRATO

LONGHENA

MACLODIO

MAIRANO

ORZINUOVI

ORZIVECCHI

OSPITALETTO

območje južno od avtoceste A4

PALAZZOLO SULL'OGLIO

območje južno od avtoceste A4

POMPIANO

PONTOGLIO

ROCCAFRANCA

RONCADELLE

območje južno od avtoceste A4

ROVATO

območje južno od avtoceste A4

RUDIANO

SAN PAOLO

TORBOLE CASAGLIA

TRAVAGLIATO

TRENZANO

URAGO D'OGLIO

VILLACHIARA

Provinca Cremona

| CAMISANO | |
| --- | --- |
| CASALE CREMASCO-VIDOLASCO | |
| CASALETTO DI SOPRA | |
| CASTEL GABBIANO | |
| SONCINO | |

CAMISANO

CASALE CREMASCO-VIDOLASCO

CASALETTO DI SOPRA

CASTEL GABBIANO

SONCINO

Provinca Mantova

| ACQUANEGRA SUL CHIESE | |
| --- | --- |
| ASOLA | |
| BIGARELLO | |
| CANNETO SULL'OGLIO | |
| CASALMORO | |
| CASALOLDO | |
| CASALROMANO | |
| CASTEL D'ARIO | |
| CASTEL GOFFREDO | |
| CASTELBELFORTE | |
| GAZOLDO DEGLI IPPOLITI | |
| MARIANA MANTOVANA | |
| PIUBEGA | |
| PORTO MANTOVANO | |
| REDONDESCO | |
| RODIGO | |
| RONCOFERRARO | |
| SAN GIORGIO DI MANTOVA | |
| VILLIMPENTA | |

ACQUANEGRA SUL CHIESE

ASOLA

BIGARELLO

CANNETO SULL'OGLIO

CASALMORO

CASALOLDO

CASALROMANO

CASTEL D'ARIO

CASTEL GOFFREDO

CASTELBELFORTE

GAZOLDO DEGLI IPPOLITI

MARIANA MANTOVANA

PIUBEGA

PORTO MANTOVANO

REDONDESCO

RODIGO

RONCOFERRARO

SAN GIORGIO DI MANTOVA

VILLIMPENTA

Beneśka regija

Provinca Padova

| CARCERI | |
| --- | --- |
| CASALE DI SCODOSIA | |
| ESTE | |
| LOZZO ATESTINO | |
| MEGLIADINO SAN FIDENZIO | |
| MEGLIADINO SAN VITALE | |
| MONTAGNANA | |
| OSPEDALETTO EUGANEO | |
| PONSO | |
| SALETTO | |
| SANTA MARGHERITA D’ADIGE | |
| URBANA | |

CARCERI

CASALE DI SCODOSIA

ESTE

LOZZO ATESTINO

MEGLIADINO SAN FIDENZIO

MEGLIADINO SAN VITALE

MONTAGNANA

OSPEDALETTO EUGANEO

PONSO

SALETTO

SANTA MARGHERITA D’ADIGE

URBANA

Provinca Verona

| BEVILACQUA | |
| --- | --- |
| BOSCHI SANT'ANNA | |
| BUSSOLENGO | |
| PESCANTINA | |
| SOMMACAMPAGNA | območje severno od avtoceste A4 |
| SONA | območje severno od avtoceste A4 |

BEVILACQUA

BOSCHI SANT'ANNA

BUSSOLENGO

PESCANTINA

SOMMACAMPAGNA

območje severno od avtoceste A4

SONA

območje severno od avtoceste A4

Provinca Vicenza

| AGUGLIARO | |
| --- | --- |
| ALBETTONE | |
| ALONTE | |
| ASIGLIANO VENETO | |
| BARBARANO VICENTINO | |
| CAMPIGLIA DEI BERICI | |
| CASTEGNERO | |
| LONIGO | |
| MONTEGALDA | |
| MONTEGALDELLA | |
| MOSSANO | |
| NANTO | |
| NOVENTA VICENTINA | |
| ORGIANO | |
| POIANA MAGGIORE | |
| SAN GERMANO DEI BERICI | |
| SOSSANO | |
| VILLAGA | |

AGUGLIARO

ALBETTONE

ALONTE

ASIGLIANO VENETO

BARBARANO VICENTINO

CAMPIGLIA DEI BERICI

CASTEGNERO

LONIGO

MONTEGALDA

MONTEGALDELLA

MOSSANO

NANTO

NOVENTA VICENTINA

ORGIANO

POIANA MAGGIORE

SAN GERMANO DEI BERICI

SOSSANO

VILLAGA

---

PRILOGA III

POSTOPEK VZORČENJA IN PRESKUŠANJA

1.   Uvod in splošna uporaba

Razvita indirektna imunofluoroscenca (test iIFA) je namenjena razlikovanju med purani in piščanci, ki so bili cepljeni/prekuženi s terenskim (divjim) izolatom virusa in cepljeni/neizpostavljeni terenskemu (divjemu) izolatu virusa v okviru strategije cepljenja „DIVA“ (Razlikovanje med okuženimi in cepljenimi živalmi) s pomočjo heterolognega podtipa cepiva iz podtipa terenskega (divjega) virusa H7N3.

2.   Uporaba preskusa zaradi odpreme svežega puranjega in piščančjega mesa iz območja cepljenja v Italiji v druge države članice

Meso, ki izvira iz jat puranov in piščancev, cepljenih proti aviarni influenci se sme odpremiti v druge države članice pod pogojem, da uradni veterinar vzame vzorce krvi, če so vse ptice iz iste zgradbe, 7 dni pred zakolom, od vsaj 10-tih cepljenih piščancev ali puranov, namenjenih za zakol. Če je perutnina v večih skupinah ali kletkah, se odvzame vzorce od vsaj 20-tih cepljenih ptic, naključno izbranih iz vseh skupin ali kletk na gospodarstvu.

---