# Euroopan unionin L 311/8. l

| | ISSN 1725-261X |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 311 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 47. vuosikerta8. lokakuuta 2004 |

ISSN 1725-261X

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 311

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

47. vuosikerta8. lokakuuta 2004

---

| Sisältö | | I   Säädökset, jotka on julkaistava | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Neuvoston asetus (EY) N:o 1736/2004, annettu 4 päivänä lokakuuta 2004, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Intiasta peräisin olevien synteettikuitunuorien tuonnissa | 1 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 1737/2004, annettu 7 päivänä lokakuuta 2004, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 10 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 1738/2004, annettu 7 päivänä lokakuuta 2004, melassin 8 päivänä lokakuuta 2004 sovellettavien edustavien hintojen ja lisätuontitullien vahvistamisesta sokerialalla | 12 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 1739/2004, annettu 7 päivänä lokakuuta 2004, sellaisenaan vietävän valkoisen sokerin ja raakasokerin vientitukien vahvistamisesta | 14 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 1740/2004, annettu 7 päivänä lokakuuta 2004, tiettyihin kolmansiin maihin vietävän valkoisen sokerin vientituen enimmäismäärän vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 1327/2004 tarkoitetun pysyvän tarjouskilpailun osana järjestettävää 8. osittaista tarjouskilpailua varten | 16 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 1741/2004, annettu 7 päivänä lokakuuta 2004, maataloustuotteiden tuonti-, vienti- ja ennakkovahvistustodistusten järjestelmän soveltamista koskevista yhteisistä yksityiskohtaisista säännöistä annetun asetuksen (EY) N:o 1291/2000 muuttamisesta | 17 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 1742/2004, annettu 7 päivänä lokakuuta 2004, Kanariansaarten tuoreiden maitotuotteiden kulutustuen soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun asetuksen (ETY) N:o 2235/92 muuttamisesta | 18 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 1743/2004, annettu 7 päivänä lokakuuta 2004, valkosipulin tuonnissa 1 päivästä syyskuuta 2004 sovellettavan yksipuolisen tariffikiintiön avaamisesta ja hallinnoinnista | 19 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 1744/2004, annettu 7 päivänä lokakuuta 2004, asetuksen (EY) N:o 1490/2002 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse esittelevän jäsenvaltion korvaamisesta (
  1
  ) | 23 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 1745/2004, annettu 6 päivänä lokakuuta 2004, Belgian lipun alla purjehtivien alusten punakampelan kalastuksen lopettamisesta | 24 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 1746/2004, annettu 6 päivänä lokakuuta 2004, Belgian lipun alla purjehtivien alusten punakampelan kalastuksen lopettamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 1502/2004 kumoamisesta | 25 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 1747/2004, annettu 7 päivänä lokakuuta 2004, asetuksessa (EY) N:o 1565/2004 tarkoitetun kauran vientiä koskevan tarjouskilpailun osana toimitettujen tarjousten osalta | 26 |

Sisältö

I   Säädökset, jotka on julkaistava

Sivu

*

Neuvoston asetus (EY) N:o 1736/2004, annettu 4 päivänä lokakuuta 2004, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Intiasta peräisin olevien synteettikuitunuorien tuonnissa

1

Komission asetus (EY) N:o 1737/2004, annettu 7 päivänä lokakuuta 2004, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

10

Komission asetus (EY) N:o 1738/2004, annettu 7 päivänä lokakuuta 2004, melassin 8 päivänä lokakuuta 2004 sovellettavien edustavien hintojen ja lisätuontitullien vahvistamisesta sokerialalla

12

Komission asetus (EY) N:o 1739/2004, annettu 7 päivänä lokakuuta 2004, sellaisenaan vietävän valkoisen sokerin ja raakasokerin vientitukien vahvistamisesta

14

Komission asetus (EY) N:o 1740/2004, annettu 7 päivänä lokakuuta 2004, tiettyihin kolmansiin maihin vietävän valkoisen sokerin vientituen enimmäismäärän vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 1327/2004 tarkoitetun pysyvän tarjouskilpailun osana järjestettävää 8. osittaista tarjouskilpailua varten

16

*

Komission asetus (EY) N:o 1741/2004, annettu 7 päivänä lokakuuta 2004, maataloustuotteiden tuonti-, vienti- ja ennakkovahvistustodistusten järjestelmän soveltamista koskevista yhteisistä yksityiskohtaisista säännöistä annetun asetuksen (EY) N:o 1291/2000 muuttamisesta

17

*

Komission asetus (EY) N:o 1742/2004, annettu 7 päivänä lokakuuta 2004, Kanariansaarten tuoreiden maitotuotteiden kulutustuen soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun asetuksen (ETY) N:o 2235/92 muuttamisesta

18

*

Komission asetus (EY) N:o 1743/2004, annettu 7 päivänä lokakuuta 2004, valkosipulin tuonnissa 1 päivästä syyskuuta 2004 sovellettavan yksipuolisen tariffikiintiön avaamisesta ja hallinnoinnista

19

*

Komission asetus (EY) N:o 1744/2004, annettu 7 päivänä lokakuuta 2004, asetuksen (EY) N:o 1490/2002 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse esittelevän jäsenvaltion korvaamisesta (
  1
  )

1

23

*

Komission asetus (EY) N:o 1745/2004, annettu 6 päivänä lokakuuta 2004, Belgian lipun alla purjehtivien alusten punakampelan kalastuksen lopettamisesta

24

*

Komission asetus (EY) N:o 1746/2004, annettu 6 päivänä lokakuuta 2004, Belgian lipun alla purjehtivien alusten punakampelan kalastuksen lopettamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 1502/2004 kumoamisesta

25

Komission asetus (EY) N:o 1747/2004, annettu 7 päivänä lokakuuta 2004, asetuksessa (EY) N:o 1565/2004 tarkoitetun kauran vientiä koskevan tarjouskilpailun osana toimitettujen tarjousten osalta

26

| | | II   Säädökset, joita ei tarvitse julkaista |
| --- | --- | --- |
| | | Neuvosto |
| | * | 2004/680/EY:Neuvoston päätös, tehty 24 päivänä syyskuuta 2004, AKT–EY-kumppanuussopimuksen 96 artiklan mukaisten Guinea-Bissaun kanssa käytyjen neuvottelujen päättämisestä | 27 |
| | * | 2004/681/EY:Neuvoston päätös, tehty 24 päivänä syyskuuta 2004, Haitin kanssa AKT–EY-kumppanuussopimuksen 96 artiklan mukaisesti käydyn kuulemismenettelyn päättämisestä tehdyn päätöksen 2001/131/EY muuttamisesta | 30 |
| | | Komissio |
| | * | 2004/682/EY:Komission päätös, tehty 9 päivänä syyskuuta 2004, sellaisten lisäpäivien myöntämisestä Tanskalle ja Yhdistyneelle kuningaskunnalle, joina alus saa olla poissa satamasta neuvoston asetuksen (EY) N:o 2287/2003 liitteen V mukaisesti
  (tiedoksiannettu numerolla K(2004) 3407) | 32 |

II   Säädökset, joita ei tarvitse julkaista

Neuvosto

*

2004/680/EY:Neuvoston päätös, tehty 24 päivänä syyskuuta 2004, AKT–EY-kumppanuussopimuksen 96 artiklan mukaisten Guinea-Bissaun kanssa käytyjen neuvottelujen päättämisestä

27

*

2004/681/EY:Neuvoston päätös, tehty 24 päivänä syyskuuta 2004, Haitin kanssa AKT–EY-kumppanuussopimuksen 96 artiklan mukaisesti käydyn kuulemismenettelyn päättämisestä tehdyn päätöksen 2001/131/EY muuttamisesta

30

Komissio

*

2004/682/EY:Komission päätös, tehty 9 päivänä syyskuuta 2004, sellaisten lisäpäivien myöntämisestä Tanskalle ja Yhdistyneelle kuningaskunnalle, joina alus saa olla poissa satamasta neuvoston asetuksen (EY) N:o 2287/2003 liitteen V mukaisesti
  (tiedoksiannettu numerolla K(2004) 3407)

(tiedoksiannettu numerolla K(2004) 3407)

32

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I Säädökset, jotka on julkaistava

| 8.10.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 311/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 311/1

---

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 1736/2004,

annettu 4 päivänä lokakuuta 2004,

lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Intiasta peräisin olevien synteettikuitunuorien tuonnissa

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 11 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon komission ehdotuksen, jonka tämä on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,

sekä katsoo seuraavaa:

A.   AIEMPI MENETTELY

| (1) | Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 1312/98 (2) käyttöön lopulliset polkumyyntitoimenpiteet Intiasta peräisin olevien synteettikuitunuorien tuonnissa. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 1312/98 (2) käyttöön lopulliset polkumyyntitoimenpiteet Intiasta peräisin olevien synteettikuitunuorien tuonnissa.

B.   TÄMÄ TUTKIMUS

| (2) | Voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon lähestyvää päättymistä koskevan ilmoituksen (3) julkaisemisen jälkeen komissio vastaanotti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelupyynnön, jonka oli tehnyt Liaison Committee of EU Twine, Cordage and Netting industries (Eurocord) edustaen kymmentä tuottajaa, joiden yhteenlaskettu tuotanto muodostaa pääosan (53 prosenttia) synteettikuitunuorien kokonaistuotannosta yhteisössä. Pyynnössä väitettiin, että Intiasta peräisin olevien tuontituotteiden vahingollinen polkumyynti todennäköisesti alkaisi uudelleen, mikäli toimenpiteiden voimassaolo päättyisi. |
| --- | --- |

(2)

Voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon lähestyvää päättymistä koskevan ilmoituksen (3) julkaisemisen jälkeen komissio vastaanotti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelupyynnön, jonka oli tehnyt Liaison Committee of EU Twine, Cordage and Netting industries (Eurocord) edustaen kymmentä tuottajaa, joiden yhteenlaskettu tuotanto muodostaa pääosan (53 prosenttia) synteettikuitunuorien kokonaistuotannosta yhteisössä. Pyynnössä väitettiin, että Intiasta peräisin olevien tuontituotteiden vahingollinen polkumyynti todennäköisesti alkaisi uudelleen, mikäli toimenpiteiden voimassaolo päättyisi.

| (3) | Kuultuaan neuvoa-antavaa komiteaa komissio päätti, että oli olemassa riittävä näyttö tarkastelun vireille panemiseksi, mistä syystä se pani vireille tutkimuksen (4) perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan nojalla. |
| --- | --- |

(3)

Kuultuaan neuvoa-antavaa komiteaa komissio päätti, että oli olemassa riittävä näyttö tarkastelun vireille panemiseksi, mistä syystä se pani vireille tutkimuksen (4) perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan nojalla.

| (4) | Polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä koskeva tutkimus käsitti 1 päivän heinäkuuta 2002 ja 30 päivän kesäkuuta 2003 välisen ajan, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen arvioinnin kannalta merkittävien kehityssuuntien tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2000 ja tutkimusajanjakson lopun välisen ajanjakson, jäljempänä ”tarkastelujakso”. |
| --- | --- |

(4)

Polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä koskeva tutkimus käsitti 1 päivän heinäkuuta 2002 ja 30 päivän kesäkuuta 2003 välisen ajan, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen arvioinnin kannalta merkittävien kehityssuuntien tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2000 ja tutkimusajanjakson lopun välisen ajanjakson, jäljempänä ”tarkastelujakso”.

| (5) | Komissio ilmoitti tarkastelun vireillepanosta virallisesti pyynnön esittäneille yhteisön tuottajille, muille yhteisön tuottajille, intialaisille viejille ja vientiä harjoittaville tuottajille, tuojille/kauppiaille, käyttäjille ja raaka-aineiden toimittajille, joita asian tiedettiin koskevan. |
| --- | --- |

(5)

Komissio ilmoitti tarkastelun vireillepanosta virallisesti pyynnön esittäneille yhteisön tuottajille, muille yhteisön tuottajille, intialaisille viejille ja vientiä harjoittaville tuottajille, tuojille/kauppiaille, käyttäjille ja raaka-aineiden toimittajille, joita asian tiedettiin koskevan.

| (6) | Komissio pyysi kaikkia edellä mainittuja osapuolia ja niitä osapuolia, jotka ilmoittautuivat tarkastelun vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa, toimittamaan asiaan liittyviä tietoja. Lisäksi osapuolille, joita asia koski suoraan, annettiin tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. |
| --- | --- |

(6)

Komissio pyysi kaikkia edellä mainittuja osapuolia ja niitä osapuolia, jotka ilmoittautuivat tarkastelun vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa, toimittamaan asiaan liittyviä tietoja. Lisäksi osapuolille, joita asia koski suoraan, annettiin tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi.

| (7) | Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, eli neljälle intialaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle, kuudelle etuyhteydettömälle tuojalle/kauppiaalle EU:ssa, 11 raaka-aineiden toimittajalle EU:ssa ja 23 käyttäjälle EU:ssa. Yksikään näistä asianosaisista osapuolista ei vastannut kyselyyn. |
| --- | --- |

(7)

Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, eli neljälle intialaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle, kuudelle etuyhteydettömälle tuojalle/kauppiaalle EU:ssa, 11 raaka-aineiden toimittajalle EU:ssa ja 23 käyttäjälle EU:ssa. Yksikään näistä asianosaisista osapuolista ei vastannut kyselyyn.

| (8) | Komissio lähetti kyselylomakkeet myös viidelle yhteisön tuotannonalaan kuuluvalle yritykselle, jotka oli valittu tätä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevaa tarkastelua tukeneita yhteisön tuottajia edustavaan otokseen, minkä lisäksi tietoja pyydettiin 11:ltä valitukseen osallistumattomalta yhteisön tuottajalta. Kaikki viisi otokseen valittua yritystä vastasivat kyselyyn, mutta valitukseen osallistumattomilta tuottajilta vastauksia ei saatu lainkaan. |
| --- | --- |

(8)

Komissio lähetti kyselylomakkeet myös viidelle yhteisön tuotannonalaan kuuluvalle yritykselle, jotka oli valittu tätä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevaa tarkastelua tukeneita yhteisön tuottajia edustavaan otokseen, minkä lisäksi tietoja pyydettiin 11:ltä valitukseen osallistumattomalta yhteisön tuottajalta. Kaikki viisi otokseen valittua yritystä vastasivat kyselyyn, mutta valitukseen osallistumattomilta tuottajilta vastauksia ei saatu lainkaan.

| (9) | Komissio hankki ja tarkisti kaikki polkumyynnin ja vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden määrittämisen sekä yhteisön edun määrittämisen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yhteisön tuottajien toimitiloihin:






  — | Bexco N.V. (Belgia), |
| --- | --- | --- |

(9)

Komissio hankki ja tarkisti kaikki polkumyynnin ja vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden määrittämisen sekä yhteisön edun määrittämisen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yhteisön tuottajien toimitiloihin:

—

Bexco N.V. (Belgia),

| — | Companhia Industrial de Cerdas Artificiais, SA – Cerfil (Portugali), |
| --- | --- |

—

Companhia Industrial de Cerdas Artificiais, SA – Cerfil (Portugali),

| — | Companhia Industrial Têxtil, SA – Cordex (Portugali), |
| --- | --- |

—

Companhia Industrial Têxtil, SA – Cordex (Portugali),

| — | Companhia de Têxteis Sintéticos, SA – Cotesi (Portugali), |
| --- | --- |

—

Companhia de Têxteis Sintéticos, SA – Cotesi (Portugali),

| — | Cordoaria Oliveira, SA (Portugali). |
| --- | --- |

—

Cordoaria Oliveira, SA (Portugali).

C.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

1.   Tarkasteltavana oleva tuote

| (10) | Tarkasteltavana oleva tuote on sama kuin voimassa oleviin toimenpiteisiin Intiasta peräisin olevien synteettikuitunuorien tuonnissa johtaneen tutkimuksen, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’, kohteena ollut tuote, ja sen määritelmä on seuraava: side- ja purjelanka, nuora ja köysi, myös palmikoidut tai punotut ja myös kyllästetyt, päällystetyt tai peitetyt muovilla tai kumilla taikka muovi- tai kumivaippaiset, polyeteeniä tai polypropeenia, muu kuin lyhdelanka tai paalinaru, suurempi kuin 50 000 desitexiä (5 g/m), sekä nailonista tai muusta polyamidista tai polyesteristä valmistettua muuta synteettikuitua, suurempi kuin 50 000 desitexiä (5 g/m). Tuote luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 ja 5607 50 19. Sitä käytetään moniin erilaisiin tarkoituksiin merenkulussa ja teollisuudessa, varsinkin laivaliikenteessä (erityisesti laivan kiinnityksessä) ja kalastusalalla. |
| --- | --- |

(10)

Tarkasteltavana oleva tuote on sama kuin voimassa oleviin toimenpiteisiin Intiasta peräisin olevien synteettikuitunuorien tuonnissa johtaneen tutkimuksen, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’, kohteena ollut tuote, ja sen määritelmä on seuraava: side- ja purjelanka, nuora ja köysi, myös palmikoidut tai punotut ja myös kyllästetyt, päällystetyt tai peitetyt muovilla tai kumilla taikka muovi- tai kumivaippaiset, polyeteeniä tai polypropeenia, muu kuin lyhdelanka tai paalinaru, suurempi kuin 50 000 desitexiä (5 g/m), sekä nailonista tai muusta polyamidista tai polyesteristä valmistettua muuta synteettikuitua, suurempi kuin 50 000 desitexiä (5 g/m). Tuote luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 ja 5607 50 19. Sitä käytetään moniin erilaisiin tarkoituksiin merenkulussa ja teollisuudessa, varsinkin laivaliikenteessä (erityisesti laivan kiinnityksessä) ja kalastusalalla.

2.   Samankaltainen tuote

| (11) | Kuten edellinen tutkimus osoitti ja tämä tutkimus vahvisti, tarkasteltavana oleva tuote ja intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien kotimarkkinoillaan tuottamat ja myymät synteettikuitunuorat samoin kuin yhteisön tuottajien yhteisössä tuottamat ja myymät synteettikuitunuorat ovat kaikissa suhteissa samanlaisia ja niillä on siten samat fyysiset ja kemialliset perusominaisuudet. Tämän vuoksi niitä pidetään samankaltaisina tuotteina perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(11)

Kuten edellinen tutkimus osoitti ja tämä tutkimus vahvisti, tarkasteltavana oleva tuote ja intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien kotimarkkinoillaan tuottamat ja myymät synteettikuitunuorat samoin kuin yhteisön tuottajien yhteisössä tuottamat ja myymät synteettikuitunuorat ovat kaikissa suhteissa samanlaisia ja niillä on siten samat fyysiset ja kemialliset perusominaisuudet. Tämän vuoksi niitä pidetään samankaltaisina tuotteina perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

| (12) | Eräs asianomainen osapuoli väitti, että intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien tuottamat ja myymät synteettikuitunuorat eivät ole kaikissa suhteissa samanlaisia kuin yhteisön tuottajien valmistamat synteettikuitunuorat vaan että näiden kahden tuotetyypin välillä on eräitä laatueroja. |
| --- | --- |

(12)

Eräs asianomainen osapuoli väitti, että intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien tuottamat ja myymät synteettikuitunuorat eivät ole kaikissa suhteissa samanlaisia kuin yhteisön tuottajien valmistamat synteettikuitunuorat vaan että näiden kahden tuotetyypin välillä on eräitä laatueroja.

| (13) | Vaikka asianomaisen Intiasta tuodun tuotteen ja yhteisön tuotannonalan valmistaman tuotteen välillä olisikin joitain laatueroja, tuotteita voidaan kuitenkin pitää ”samankaltaisina”, jos ne ovat fyysisiltä, teknisiltä ja kemiallisilta perusominaisuuksiltaan samanlaisia tai suuresti toisiaan muistuttavia. |
| --- | --- |

(13)

Vaikka asianomaisen Intiasta tuodun tuotteen ja yhteisön tuotannonalan valmistaman tuotteen välillä olisikin joitain laatueroja, tuotteita voidaan kuitenkin pitää ”samankaltaisina”, jos ne ovat fyysisiltä, teknisiltä ja kemiallisilta perusominaisuuksiltaan samanlaisia tai suuresti toisiaan muistuttavia.

| (14) | Lisäksi sekä tässä tutkimuksessa että voimassa olevien toimenpiteiden käyttöönottoon johtaneessa tutkimuksessa todettiin, että yhteisön tuotannonalan valmistamat synteettikuitunuorat ja Intiasta vietävät synteettikuitunuorat kilpailevat keskenään. Näin ollen väitettä ei voida hyväksyä. |
| --- | --- |

(14)

Lisäksi sekä tässä tutkimuksessa että voimassa olevien toimenpiteiden käyttöönottoon johtaneessa tutkimuksessa todettiin, että yhteisön tuotannonalan valmistamat synteettikuitunuorat ja Intiasta vietävät synteettikuitunuorat kilpailevat keskenään. Näin ollen väitettä ei voida hyväksyä.

D.   POLKUMYYNNIN TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

| (15) | Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkittiin, johtaisiko toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti polkumyynnin toistumiseen. Koska yksikään intialaisista vientiä harjoittavista tuottajista ei toiminut tutkimuksessa yhteistyössä, asiaa oli tutkittava komission muista lähteistä saamia tietoja käyttäen. |
| --- | --- |

(15)

Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkittiin, johtaisiko toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti polkumyynnin toistumiseen. Koska yksikään intialaisista vientiä harjoittavista tuottajista ei toiminut tutkimuksessa yhteistyössä, asiaa oli tutkittava komission muista lähteistä saamia tietoja käyttäen.

1.   Alustavat huomiot

| (16) | Yksi tarkastelupyynnössä mainituista neljästä intialaisesta vientiä harjoittavasta tuottajasta ilmoitti tutkimuksen alussa, että se ei ollut vienyt tarkasteltavana olevaa tuotetta yhteisöön tutkimusajanjakson aikana. Komission yksiköt ilmoittivat yritykselle, että sen olisi joka tapauksessa toimitettava myös muut kyselylomakkeessa pyydetyt tiedot, mitä yritys ei kuitenkaan halunnut tehdä. Myös toinen yritys ilmoitti, ettei se ollut vienyt tuotetta yhteisöön tutkimusajanjakson aikana, mutta se teki tämän vasta kyselyvastausten toimittamiselle asetun määräajan päättymisen jälkeen. Kolmas yritys totesi, että se ei ollut vienyt tuotetta yhteisöön tutkimusajanjakson aikana ja että se oli lisäksi lopettanut toimintansa eikä tämän vuoksi voinut vastata kyselyyn. Kaikille näille yrityksille ilmoitettiin asianmukaisesti, että yhteistyöstä kieltäytyminen voi johtaa siihen, että päätelmät tehdään käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(16)

Yksi tarkastelupyynnössä mainituista neljästä intialaisesta vientiä harjoittavasta tuottajasta ilmoitti tutkimuksen alussa, että se ei ollut vienyt tarkasteltavana olevaa tuotetta yhteisöön tutkimusajanjakson aikana. Komission yksiköt ilmoittivat yritykselle, että sen olisi joka tapauksessa toimitettava myös muut kyselylomakkeessa pyydetyt tiedot, mitä yritys ei kuitenkaan halunnut tehdä. Myös toinen yritys ilmoitti, ettei se ollut vienyt tuotetta yhteisöön tutkimusajanjakson aikana, mutta se teki tämän vasta kyselyvastausten toimittamiselle asetun määräajan päättymisen jälkeen. Kolmas yritys totesi, että se ei ollut vienyt tuotetta yhteisöön tutkimusajanjakson aikana ja että se oli lisäksi lopettanut toimintansa eikä tämän vuoksi voinut vastata kyselyyn. Kaikille näille yrityksille ilmoitettiin asianmukaisesti, että yhteistyöstä kieltäytyminen voi johtaa siihen, että päätelmät tehdään käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti.

| (17) | Koska yksikään intialainen vientiä harjoittava tuottaja ei vastannut komission yksiköiden lähettämään kyselylomakkeeseen, tutkimuksessa käytettiin perusasetuksen 18 artiklan säännösten mukaisesti käytettävissä olevia tietoja, muun muassa niitä, jotka yhteisön tuotannonala oli toimittanut tarkastelupyynnössään. |
| --- | --- |

(17)

Koska yksikään intialainen vientiä harjoittava tuottaja ei vastannut komission yksiköiden lähettämään kyselylomakkeeseen, tutkimuksessa käytettiin perusasetuksen 18 artiklan säännösten mukaisesti käytettävissä olevia tietoja, muun muassa niitä, jotka yhteisön tuotannonala oli toimittanut tarkastelupyynnössään.

| (18) | Tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti Intiasta laski mitättömälle tasolle vuonna 1998 tapahtuneen polkumyyntitullien käyttöönoton jälkeen. Tämän tuonnin määrä oli tutkimusajanjakson aikana alle 20 tonnia vuodessa eli vähemmän kuin 0,1 prosenttia yhteisön kulutuksesta. |
| --- | --- |

(18)

Tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti Intiasta laski mitättömälle tasolle vuonna 1998 tapahtuneen polkumyyntitullien käyttöönoton jälkeen. Tämän tuonnin määrä oli tutkimusajanjakson aikana alle 20 tonnia vuodessa eli vähemmän kuin 0,1 prosenttia yhteisön kulutuksesta.

| (19) | Koska asianomaista tuotetta ei tuotu merkittäviä määriä yhteisön markkinoille, tutkimuksessa selvitettiin, miten Intiasta peräisin olevien synteettikuitunuorien tuonti kehittyisi, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. Tämä tarkastelu kattoi sekä vientihinnat että viennin määrän. |
| --- | --- |

(19)

Koska asianomaista tuotetta ei tuotu merkittäviä määriä yhteisön markkinoille, tutkimuksessa selvitettiin, miten Intiasta peräisin olevien synteettikuitunuorien tuonti kehittyisi, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. Tämä tarkastelu kattoi sekä vientihinnat että viennin määrän.

2.   Polkumyynnillä tapahtunut tuonti tutkimusajanjakson aikana

| (20) | Alkuperäisessä tutkimuksessa vahvistettiin tutkimuksessa yhteistyössä toimineelle yritykselle 53,0 prosentin polkumyyntimarginaali ja muille vientiä harjoittaville tuottajille 82,0 prosentin marginaali. Näin merkittävän polkumyynnin poistaminen olisi siksi edellyttänyt vientihintojen merkittävää korottamista tai normaaliarvon pienenemistä alkuperäisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeisenä aikana. |
| --- | --- |

(20)

Alkuperäisessä tutkimuksessa vahvistettiin tutkimuksessa yhteistyössä toimineelle yritykselle 53,0 prosentin polkumyyntimarginaali ja muille vientiä harjoittaville tuottajille 82,0 prosentin marginaali. Näin merkittävän polkumyynnin poistaminen olisi siksi edellyttänyt vientihintojen merkittävää korottamista tai normaaliarvon pienenemistä alkuperäisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeisenä aikana.

| (21) | Alkuperäisessä tutkimuksessa käytetyt normaaliarvot perustuivat pääosin yhteistyössä toimineen yrityksen ilmoittamiin, Intian kotimarkkinoilla sovellettuihin hintoihin. Tarkastelupyynnössä esitettyjen tietojen mukaan kyseiset hinnat ovat laskeneet 10–20 prosenttia alkuperäisen tutkimuksen jälkeisten viiden vuoden aikana. Tämän perusteella ja ottaen huomioon, että asianomaisen tuotteen intialaiset viejät eivät toimineet tutkimuksessa yhteistyössä, päätellään, että myös normaaliarvo on pienentynyt vastaavassa määrin alkuperäisen tutkimuksen jälkeisten viiden vuoden aikana. |
| --- | --- |

(21)

Alkuperäisessä tutkimuksessa käytetyt normaaliarvot perustuivat pääosin yhteistyössä toimineen yrityksen ilmoittamiin, Intian kotimarkkinoilla sovellettuihin hintoihin. Tarkastelupyynnössä esitettyjen tietojen mukaan kyseiset hinnat ovat laskeneet 10–20 prosenttia alkuperäisen tutkimuksen jälkeisten viiden vuoden aikana. Tämän perusteella ja ottaen huomioon, että asianomaisen tuotteen intialaiset viejät eivät toimineet tutkimuksessa yhteistyössä, päätellään, että myös normaaliarvo on pienentynyt vastaavassa määrin alkuperäisen tutkimuksen jälkeisten viiden vuoden aikana.

| (22) | Intian vientitilastojen mukaan intialaisten viejien keskimääräiset hinnat kaikkiin maihin suuntautuneessa viennissä kyseessä olevan kahden tuoteryhmän eli yhdistetyn nimikkeistön alanimikkeisiin 5607 49 ja 5607 50 kuuluvien tuotteiden osalta laskivat ensin mainittujen tuotteiden tapauksessa 46 prosenttia ja jälkimmäisten tuotteiden tapauksessa 51 prosenttia vuosien 1997/1998 ja 2002/2003 välillä. Vastaava hintojen lasku kyseisenä aikana on havaittavissa kaikkien Intian viennin pääasiallisten kohdemarkkinoiden, kuten Norjan ja Yhdysvaltojen, osalta, kun niitä tarkastellaan erikseen. Vientihintojen lasku oli suurempaa kuin 21 kappaleessa mainittu normaaliarvon pieneneminen, joten alkuperäisessä tutkimuksessa todetuissa polkumyyntikäytännöissä ei todennäköisesti ole tapahtunut käännettä toiseen suuntaan. Lisäksi voidaan todeta, että joidenkin tarkasteltavana olevan tuotteen tyyppien normaaliarvo Intiassa oli tutkimusajanjakson aikana korkeampi kuin EU:n markkinoilla kyseisenä aikana sovelletut hinnat. Tästä syystä on todennäköistä, että jos intialaiset viejät ryhtyisivät viemään kyseistä tuotetta uudelleen EU:hun, niiden soveltamat vientihinnat olisivat ainakin joidenkin tarkasteltavana olevan tuotteen tyyppien osalta alempia kuin normaaliarvo eli vienti tapahtuisi polkumyyntihintaan. |
| --- | --- |

(22)

Intian vientitilastojen mukaan intialaisten viejien keskimääräiset hinnat kaikkiin maihin suuntautuneessa viennissä kyseessä olevan kahden tuoteryhmän eli yhdistetyn nimikkeistön alanimikkeisiin 5607 49 ja 5607 50 kuuluvien tuotteiden osalta laskivat ensin mainittujen tuotteiden tapauksessa 46 prosenttia ja jälkimmäisten tuotteiden tapauksessa 51 prosenttia vuosien 1997/1998 ja 2002/2003 välillä. Vastaava hintojen lasku kyseisenä aikana on havaittavissa kaikkien Intian viennin pääasiallisten kohdemarkkinoiden, kuten Norjan ja Yhdysvaltojen, osalta, kun niitä tarkastellaan erikseen. Vientihintojen lasku oli suurempaa kuin 21 kappaleessa mainittu normaaliarvon pieneneminen, joten alkuperäisessä tutkimuksessa todetuissa polkumyyntikäytännöissä ei todennäköisesti ole tapahtunut käännettä toiseen suuntaan. Lisäksi voidaan todeta, että joidenkin tarkasteltavana olevan tuotteen tyyppien normaaliarvo Intiassa oli tutkimusajanjakson aikana korkeampi kuin EU:n markkinoilla kyseisenä aikana sovelletut hinnat. Tästä syystä on todennäköistä, että jos intialaiset viejät ryhtyisivät viemään kyseistä tuotetta uudelleen EU:hun, niiden soveltamat vientihinnat olisivat ainakin joidenkin tarkasteltavana olevan tuotteen tyyppien osalta alempia kuin normaaliarvo eli vienti tapahtuisi polkumyyntihintaan.

| (23) | Yhteisön tuotannonala toimitti Intiasta Yhdysvaltoihin ja Norjaan tutkimusajanjakson aikana suuntautuneesta viennistä tarkempia, tariffinimikkeittäin eriteltyjä laskelmia, joissa on otettu huomioon erityyppisten synteettikuitunuorien hinnoissa ja normaaliarvoissa esiintyvät erot. Näiden laskelmien mukaan Intiasta kolmansiin maihin suuntautuva vienti tapahtuu edelleen polkumyynnillä, jonka marginaalit ovat 53,4–222,2 prosenttia. |
| --- | --- |

(23)

Yhteisön tuotannonala toimitti Intiasta Yhdysvaltoihin ja Norjaan tutkimusajanjakson aikana suuntautuneesta viennistä tarkempia, tariffinimikkeittäin eriteltyjä laskelmia, joissa on otettu huomioon erityyppisten synteettikuitunuorien hinnoissa ja normaaliarvoissa esiintyvät erot. Näiden laskelmien mukaan Intiasta kolmansiin maihin suuntautuva vienti tapahtuu edelleen polkumyynnillä, jonka marginaalit ovat 53,4–222,2 prosenttia.

| (24) | Koska intialaiset viejät eivät vieneet asianomaista tuotetta yhteisöön eivätkä toimineet tutkimuksessa yhteistyössä, polkumyynnin tasoa tutkimusajanjakson aikana ei ole määritetty. Ottaen kuitenkin huomioon, että intialaisten viejien muihin kolmansiin maihin soveltamat vientihinnat ovat laskeneet merkittävästi alkuperäistä tutkimusajanjaksoa seuranneina viitenä vuotena samalla, kun kotimarkkinahinnat ovat laskeneet hieman tätä vähemmän, voidaan todeta, että tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyynti yhteisön markkinoilla olisi todennäköisesti ollut tutkimusajanjakson aikana merkittävämpää kuin se taso, joka määritettiin alkuperäisessä tutkimuksessa. |
| --- | --- |

(24)

Koska intialaiset viejät eivät vieneet asianomaista tuotetta yhteisöön eivätkä toimineet tutkimuksessa yhteistyössä, polkumyynnin tasoa tutkimusajanjakson aikana ei ole määritetty. Ottaen kuitenkin huomioon, että intialaisten viejien muihin kolmansiin maihin soveltamat vientihinnat ovat laskeneet merkittävästi alkuperäistä tutkimusajanjaksoa seuranneina viitenä vuotena samalla, kun kotimarkkinahinnat ovat laskeneet hieman tätä vähemmän, voidaan todeta, että tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyynti yhteisön markkinoilla olisi todennäköisesti ollut tutkimusajanjakson aikana merkittävämpää kuin se taso, joka määritettiin alkuperäisessä tutkimuksessa.

3.   Tuonnin kehitys siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumotaan

a)   Vientimyynti muihin maihin (määrä ja hinnat) ja hinnat Intian markkinoilla

| (25) | Intian vienti muihin maihin on kokonaisuutena katsoen lisääntynyt alkuperäisen tutkimuksen jälkeisten viiden vuoden aikana. Intian vientitilastojen mukaan yhdistetyn nimikkeistön alanimikkeisiin 5607 49 ja 5607 50 kuuluvien tuotteiden, joista suurin osa on tämän tutkimuksen kohteena olevia tuotteita, vienti kasvoi määrällisesti 104 prosenttia vuosien 1997/1998 ja 2002/2003 välillä. |
| --- | --- |

(25)

Intian vienti muihin maihin on kokonaisuutena katsoen lisääntynyt alkuperäisen tutkimuksen jälkeisten viiden vuoden aikana. Intian vientitilastojen mukaan yhdistetyn nimikkeistön alanimikkeisiin 5607 49 ja 5607 50 kuuluvien tuotteiden, joista suurin osa on tämän tutkimuksen kohteena olevia tuotteita, vienti kasvoi määrällisesti 104 prosenttia vuosien 1997/1998 ja 2002/2003 välillä.

| (26) | Intialaisten viejien kolmansien maiden markkinoilla soveltamat vientihinnat ovat tutkimuksen mukaan 17–61 prosenttia alempia kuin yhteisön tuotannonalan hinnat. Tämä viittaa siihen, että intialaisilla viejillä saattaisi olla suuri houkutus suunnata vientiään yhteisön markkinoille, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. |
| --- | --- |

(26)

Intialaisten viejien kolmansien maiden markkinoilla soveltamat vientihinnat ovat tutkimuksen mukaan 17–61 prosenttia alempia kuin yhteisön tuotannonalan hinnat. Tämä viittaa siihen, että intialaisilla viejillä saattaisi olla suuri houkutus suunnata vientiään yhteisön markkinoille, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta.

b)   Käyttämätön kapasiteetti ja investoinnit

| (27) | Tuotantokapasiteetista voidaan todeta, että alkuperäisessä tutkimuksessa yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja näyttää lisänneen kapasiteettiaan vain hieman viimeisten viiden vuoden aikana. Julkisesti saatavilla olevat tiedot osoittavat kuitenkin, että eräät muut merkittävät tuottajat Intiassa ovat kasvattaneet tuotantokapasiteettiaan enemmän tai aikovat tehdä niin lähitulevaisuudessa. Yhteisön tuotannonala arvioi tarkastelupyynnössään, että intialaisten tuottajien kokonaiskapasiteetti on yli 110 000 tonnia, mikä on selvästi enemmän kuin tämänhetkinen 40 000 tonnin tuotantomäärä ja noin 275 prosenttia yhteisön kulutuksesta. Koska intialaiset tuottajat eivät toimineet tutkimuksessa yhteistyössä eikä luotettavampia tietoja ollut saatavilla, näiden lukujen perusteella pääteltiin, että Intiassa on runsaasti ylimääräistä kapasiteettia, mikä näyttäisi viittaavan siihen, että vienti yhteisöön alkaisi todennäköisesti uudelleen, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. |
| --- | --- |

(27)

Tuotantokapasiteetista voidaan todeta, että alkuperäisessä tutkimuksessa yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja näyttää lisänneen kapasiteettiaan vain hieman viimeisten viiden vuoden aikana. Julkisesti saatavilla olevat tiedot osoittavat kuitenkin, että eräät muut merkittävät tuottajat Intiassa ovat kasvattaneet tuotantokapasiteettiaan enemmän tai aikovat tehdä niin lähitulevaisuudessa. Yhteisön tuotannonala arvioi tarkastelupyynnössään, että intialaisten tuottajien kokonaiskapasiteetti on yli 110 000 tonnia, mikä on selvästi enemmän kuin tämänhetkinen 40 000 tonnin tuotantomäärä ja noin 275 prosenttia yhteisön kulutuksesta. Koska intialaiset tuottajat eivät toimineet tutkimuksessa yhteistyössä eikä luotettavampia tietoja ollut saatavilla, näiden lukujen perusteella pääteltiin, että Intiassa on runsaasti ylimääräistä kapasiteettia, mikä näyttäisi viittaavan siihen, että vienti yhteisöön alkaisi todennäköisesti uudelleen, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta.

| (28) | Komission käytettävissä ei ollut tietoja intialaisten viejien äskettäisistä tai suunnitelluista investoinneista, jotka voisivat vaikuttaa tuotantokapasiteettiin. |
| --- | --- |

(28)

Komission käytettävissä ei ollut tietoja intialaisten viejien äskettäisistä tai suunnitelluista investoinneista, jotka voisivat vaikuttaa tuotantokapasiteettiin.

c)   Aiemmat toimenpiteiden kiertämiseen/absorptioon liittyvät käytännöt

| (29) | Yhteisön tuotannonala väittää, että samaan aikaan, kun toimenpiteiden kohteena olevien tuotteiden (CN-nimike 5607”Side- ja purjelanka, nuora ja köysi ...”) vienti loppui, CN-nimikkeeseen 5609 kuuluvien tuotteiden (”Muualle kuulumattomat tavarat ... side- tai purjelangasta, nuorasta tai köydestä valmistetut”) vienti kasvoi vuosina 1997–2002 voimakkaasti eli 200 tonnista 800 tonniin ja niiden keskihinta laski 2,51 eurosta 1,58 euroon tonnilta. CN-nimikkeeseen 5609 kuuluvia vientitavaroita valmistavat samat yritykset kuin toimenpiteiden kohteena olevaa tuotettakin ja tällaiset vientitavarat voivat muistuttaa kyseistä tuotetta erittäin paljon, jopa niin paljon, että tästä aiheutuu ongelmia tariffiin luokittelussa ja tullin tarkastuksissa. Yhteisön tuotannonala on ottanut tämän asian esille yhteydenotoissaan Euroopan komissioon ja Italian ja Yhdistyneen kuningaskunnan tulliviranomaisiin. Tämän tuloksena on pystytty vahvistamaan, että luokittelu on joissakin tapauksissa ollut virheellinen, ja EU:n tulliviranomaiset ovat ryhtyneet toimiin estääkseen tästä mahdollisesti johtuvan voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden kiertämisen. |
| --- | --- |

(29)

Yhteisön tuotannonala väittää, että samaan aikaan, kun toimenpiteiden kohteena olevien tuotteiden (CN-nimike 5607”Side- ja purjelanka, nuora ja köysi ...”) vienti loppui, CN-nimikkeeseen 5609 kuuluvien tuotteiden (”Muualle kuulumattomat tavarat ... side- tai purjelangasta, nuorasta tai köydestä valmistetut”) vienti kasvoi vuosina 1997–2002 voimakkaasti eli 200 tonnista 800 tonniin ja niiden keskihinta laski 2,51 eurosta 1,58 euroon tonnilta. CN-nimikkeeseen 5609 kuuluvia vientitavaroita valmistavat samat yritykset kuin toimenpiteiden kohteena olevaa tuotettakin ja tällaiset vientitavarat voivat muistuttaa kyseistä tuotetta erittäin paljon, jopa niin paljon, että tästä aiheutuu ongelmia tariffiin luokittelussa ja tullin tarkastuksissa. Yhteisön tuotannonala on ottanut tämän asian esille yhteydenotoissaan Euroopan komissioon ja Italian ja Yhdistyneen kuningaskunnan tulliviranomaisiin. Tämän tuloksena on pystytty vahvistamaan, että luokittelu on joissakin tapauksissa ollut virheellinen, ja EU:n tulliviranomaiset ovat ryhtyneet toimiin estääkseen tästä mahdollisesti johtuvan voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden kiertämisen.

| (30) | Riippumatta siitä, esiintyykö toimenpiteiden kiertämistä vai ei, intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien toiminta näissä tapauksissa on osoitus siitä, että ne ovat erittäin kiinnostuneita pääsemään yhteisön markkinoille. |
| --- | --- |

(30)

Riippumatta siitä, esiintyykö toimenpiteiden kiertämistä vai ei, intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien toiminta näissä tapauksissa on osoitus siitä, että ne ovat erittäin kiinnostuneita pääsemään yhteisön markkinoille.

4.   Polkumyynnin toistumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät

| (31) | Tiedot, jotka komissiolla on käytettävissään intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien kieltäydyttyä yhteistyöstä, osoittavat, että vienti kolmansiin maihin tapahtuu edelleen polkumyyntihintaan ja että polkumyyntimarginaalit ovat suurempia kuin alkuperäisessä tutkimuksessa. Keskimääräiset vientihinnat ovat laskeneet nopeammin kuin normaaliarvot, mikä osoittaa, että intialaisten viejien harjoittama polkumyynti ei ole lakannut vuoden 1997 jälkeen vaan on pikemminkin lisääntynyt kolmansien maiden markkinoilla. |
| --- | --- |

(31)

Tiedot, jotka komissiolla on käytettävissään intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien kieltäydyttyä yhteistyöstä, osoittavat, että vienti kolmansiin maihin tapahtuu edelleen polkumyyntihintaan ja että polkumyyntimarginaalit ovat suurempia kuin alkuperäisessä tutkimuksessa. Keskimääräiset vientihinnat ovat laskeneet nopeammin kuin normaaliarvot, mikä osoittaa, että intialaisten viejien harjoittama polkumyynti ei ole lakannut vuoden 1997 jälkeen vaan on pikemminkin lisääntynyt kolmansien maiden markkinoilla.

| (32) | Koska intialaiset viejät näyttävät tutkimuksen mukaan säilyttäneen strategisen kiinnostuksensa EU:n markkinoihin ja koska niillä on valtavat määrät käyttämätöntä tuotantokapasiteettia, on todennäköistä, että ne aloittaisivat jälleen merkittävien tuotemäärien viemisen yhteisöön, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. Kun otetaan huomioon käytettävissä olevat tiedot intialaisten viejien hinnoittelukäytännöistä kolmansien maiden markkinoilla ja normaaliarvon pienenemisestä sekä se, että tarkasteltavana olevan tuotteen tiettyjen tyyppien normaaliarvo on korkeampi kuin EU:n markkinoilla sovellettavat hinnat, on erittäin todennäköistä, että uudelleen alkava vienti tapahtuisi polkumyyntihinnoin. Tästä syystä päätellään, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnillä tapahtuvan viennin toistumiseen. |
| --- | --- |

(32)

Koska intialaiset viejät näyttävät tutkimuksen mukaan säilyttäneen strategisen kiinnostuksensa EU:n markkinoihin ja koska niillä on valtavat määrät käyttämätöntä tuotantokapasiteettia, on todennäköistä, että ne aloittaisivat jälleen merkittävien tuotemäärien viemisen yhteisöön, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. Kun otetaan huomioon käytettävissä olevat tiedot intialaisten viejien hinnoittelukäytännöistä kolmansien maiden markkinoilla ja normaaliarvon pienenemisestä sekä se, että tarkasteltavana olevan tuotteen tiettyjen tyyppien normaaliarvo on korkeampi kuin EU:n markkinoilla sovellettavat hinnat, on erittäin todennäköistä, että uudelleen alkava vienti tapahtuisi polkumyyntihinnoin. Tästä syystä päätellään, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnillä tapahtuvan viennin toistumiseen.

E.   YHTEISÖN TUOTANNONALAN MÄÄRITELMÄ JA OTANTA

| (33) | Ne kymmenen yhteisön tuottajaa, joiden puolesta Eurocord esitti pyynnön tarkastella toimenpiteiden voimassaolon päättymistä, toimivat tutkimuksessa yhteistyössä. Tutkimuksen aikana kävi ilmeiseksi, että erään yhteisön tuottajan toimittamat tiedot olivat epäluotettavia, mistä syystä kyseisen yrityksen katsottiin kieltäytyneen yhteistyöstä perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla. Tämän vuoksi kyseinen yhteisön tuottaja jätettiin yhteisön tuotannonalan määritelmän ulkopuolelle. Jäljellä olevien yhdeksän yrityksen tuotanto muodostaa 53 prosenttia synteettikuitunuorien tuotannosta yhteisössä tutkimusajanjakson aikana, joten niiden katsotaan muodostavan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa ja 5 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun yhteisön tuotannonalan. |
| --- | --- |

(33)

Ne kymmenen yhteisön tuottajaa, joiden puolesta Eurocord esitti pyynnön tarkastella toimenpiteiden voimassaolon päättymistä, toimivat tutkimuksessa yhteistyössä. Tutkimuksen aikana kävi ilmeiseksi, että erään yhteisön tuottajan toimittamat tiedot olivat epäluotettavia, mistä syystä kyseisen yrityksen katsottiin kieltäytyneen yhteistyöstä perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla. Tämän vuoksi kyseinen yhteisön tuottaja jätettiin yhteisön tuotannonalan määritelmän ulkopuolelle. Jäljellä olevien yhdeksän yrityksen tuotanto muodostaa 53 prosenttia synteettikuitunuorien tuotannosta yhteisössä tutkimusajanjakson aikana, joten niiden katsotaan muodostavan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa ja 5 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun yhteisön tuotannonalan.

| (34) | Koska tarkastelupyyntöä tukeneita yhteisön tuottajia oli paljon, komissio päätti perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti tehdä tutkimuksensa yhteisön tuottajia edustavan otoksen perusteella. Otoksen valinta perustui sellaiseen tuotannon ja myynnin suurimpaan edustavaan määrään, joka voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa. |
| --- | --- |

(34)

Koska tarkastelupyyntöä tukeneita yhteisön tuottajia oli paljon, komissio päätti perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti tehdä tutkimuksensa yhteisön tuottajia edustavan otoksen perusteella. Otoksen valinta perustui sellaiseen tuotannon ja myynnin suurimpaan edustavaan määrään, joka voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa.

| (35) | Kuten edellä 8 kappaleessa todettiin, otokseen valittiin alun perin viisi yritystä tarkastelun vireillepanon jälkeen toimitettujen, tuotannon ja myynnin määriä koskeneiden tietojen perusteella. Edellä 33 kappaleessa mainituista syistä yksi yhteisön tuottaja, jota ei pidetty osana yhteisön tuotannonalaa, oli jätettävä myös otoksen ulkopuolelle. Jäljellä olevien neljän otokseen valitun yrityksen osuus valitukseen osallistuneista yhdeksästä yrityksestä koostuvan yhteisön tuotannonalan (ks. 33 kappale edellä) tuotannosta on 66 prosenttia ja myynnistä 62 prosenttia. Lopulliseen otokseen kuuluivat seuraavat yritykset, jotka kaikki sijaitsevat Portugalissa:






  — | Companhia Industrial de Cerdas Artificiais, SA (jäljempänä ”Cerfil”), |
| --- | --- | --- |

(35)

Kuten edellä 8 kappaleessa todettiin, otokseen valittiin alun perin viisi yritystä tarkastelun vireillepanon jälkeen toimitettujen, tuotannon ja myynnin määriä koskeneiden tietojen perusteella. Edellä 33 kappaleessa mainituista syistä yksi yhteisön tuottaja, jota ei pidetty osana yhteisön tuotannonalaa, oli jätettävä myös otoksen ulkopuolelle. Jäljellä olevien neljän otokseen valitun yrityksen osuus valitukseen osallistuneista yhdeksästä yrityksestä koostuvan yhteisön tuotannonalan (ks. 33 kappale edellä) tuotannosta on 66 prosenttia ja myynnistä 62 prosenttia. Lopulliseen otokseen kuuluivat seuraavat yritykset, jotka kaikki sijaitsevat Portugalissa:

—

Companhia Industrial de Cerdas Artificiais, SA (jäljempänä ”Cerfil”),

| — | Companhia Industrial Têxtil, SA (jäljempänä ”Cordex”), |
| --- | --- |

—

Companhia Industrial Têxtil, SA (jäljempänä ”Cordex”),

| — | Companhia de Têxteis Sintéticos, SA (jäljempänä ”Cotesi”), |
| --- | --- |

—

Companhia de Têxteis Sintéticos, SA (jäljempänä ”Cotesi”),

| — | Cordoaria Oliveira, SA. |
| --- | --- |

—

Cordoaria Oliveira, SA.

| (36) | Aiemman tutkimuksen otokseen, joka sekin muodostettiin tuotanto- ja myyntimäärien perusteella, kuului kahdeksan yritystä. Kaikki edellä mainitut yritykset Cerfiliä lukuun ottamatta kuuluivat myös aiemman tutkimuksen otokseen. |
| --- | --- |

(36)

Aiemman tutkimuksen otokseen, joka sekin muodostettiin tuotanto- ja myyntimäärien perusteella, kuului kahdeksan yritystä. Kaikki edellä mainitut yritykset Cerfiliä lukuun ottamatta kuuluivat myös aiemman tutkimuksen otokseen.

F.   YHTEISÖN MARKKINOIDEN TILANNE

1.   Kulutus yhteisön markkinoilla

| (37) | Synteettikuitunuorien todettavissa oleva kulutus yhteisössä määritettiin yhteisön tuotannonalan ja muiden yhteisön tuottajien yhteisön markkinoilla myymien määrien perusteella, joihin lisättiin, Eurostatin tietojen pohjalta, Intiasta ja muista kolmansista maista yhteisöön suuntautuneen tuonnin määrä. |
| --- | --- |

(37)

Synteettikuitunuorien todettavissa oleva kulutus yhteisössä määritettiin yhteisön tuotannonalan ja muiden yhteisön tuottajien yhteisön markkinoilla myymien määrien perusteella, joihin lisättiin, Eurostatin tietojen pohjalta, Intiasta ja muista kolmansista maista yhteisöön suuntautuneen tuonnin määrä.

| (38) | Yhteisön todettavissa oleva kulutus väheni vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välillä 9,4 prosenttia eli 39 825 tonnista 36 093 tonniin. Yksi tärkeimmistä syistä kulutuksen laskuun on synteettikuitunuorien kysynnän väheneminen kalaverkkoja valmistavissa yrityksissä yhteisön kalastuskiintiöiden alentamisen seurauksena. Kalastuskiintiöitä on alennettu asteittain tarkastelujaksolla noin 4,99 miljoonasta tonnista vuonna 2000 4,12 miljoonaan tonniin vuonna 2003 eli lähes 17,4 prosenttia. |
| --- | --- |

(38)

Yhteisön todettavissa oleva kulutus väheni vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välillä 9,4 prosenttia eli 39 825 tonnista 36 093 tonniin. Yksi tärkeimmistä syistä kulutuksen laskuun on synteettikuitunuorien kysynnän väheneminen kalaverkkoja valmistavissa yrityksissä yhteisön kalastuskiintiöiden alentamisen seurauksena. Kalastuskiintiöitä on alennettu asteittain tarkastelujaksolla noin 4,99 miljoonasta tonnista vuonna 2000 4,12 miljoonaan tonniin vuonna 2003 eli lähes 17,4 prosenttia.

2.   Tuonti Intiasta

| (39) | Toimenpiteiden vuonna 1998 tapahtuneen käyttöönoton jälkeen Intiasta peräisin oleva tuonti väheni merkittävästi ja sen määrä oli vähäinen, markkinaosuudella mitattuna alle 0,1 prosenttia, koko tarkastelujakson ajan. |
| --- | --- |

(39)

Toimenpiteiden vuonna 1998 tapahtuneen käyttöönoton jälkeen Intiasta peräisin oleva tuonti väheni merkittävästi ja sen määrä oli vähäinen, markkinaosuudella mitattuna alle 0,1 prosenttia, koko tarkastelujakson ajan.

3.   Tuonti muista kolmansista maista

| (40) | Tuonti muista kolmansista maista kasvoi tarkastelujaksolla 44 prosenttia (8 280 tonnista 11 893 tonniin vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välillä). Tämä tarkoittaa sitä, että kyseisen tuonnin markkinaosuus kasvoi kyseisenä aikana 20,8 prosentista 33,0 prosenttiin. Tärkeimpiä viejämaita tutkimusajanjakson aikana olivat unioniin liittymässä olevat maat Tšekki, Puola ja Unkari ja näiden jälkeen Kiinan kansantasavalta ja Tunisia. Näistä maista peräisin olevan tuonnin keskihinnat laskivat tarkastelujaksolla 3,3 eurosta 2,8 euroon kilolta. |
| --- | --- |

(40)

Tuonti muista kolmansista maista kasvoi tarkastelujaksolla 44 prosenttia (8 280 tonnista 11 893 tonniin vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välillä). Tämä tarkoittaa sitä, että kyseisen tuonnin markkinaosuus kasvoi kyseisenä aikana 20,8 prosentista 33,0 prosenttiin. Tärkeimpiä viejämaita tutkimusajanjakson aikana olivat unioniin liittymässä olevat maat Tšekki, Puola ja Unkari ja näiden jälkeen Kiinan kansantasavalta ja Tunisia. Näistä maista peräisin olevan tuonnin keskihinnat laskivat tarkastelujaksolla 3,3 eurosta 2,8 euroon kilolta.

4.   Yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne

| (41) | Alkuperäisen tutkimuksen jälkeen moni valituksen tehneistä yrityksistä on lopettanut kokonaan toimintansa ja sulkenut tuotantolaitoksensa. Näihin kuuluvat esimerkiksi Ostend Stores (Belgia), Brindon Marine (Yhdistynyt kuningaskunta), Irish Ropes (Irlanti), Lima (Portugali) ja Carlmark (Ruotsi). |
| --- | --- |

(41)

Alkuperäisen tutkimuksen jälkeen moni valituksen tehneistä yrityksistä on lopettanut kokonaan toimintansa ja sulkenut tuotantolaitoksensa. Näihin kuuluvat esimerkiksi Ostend Stores (Belgia), Brindon Marine (Yhdistynyt kuningaskunta), Irish Ropes (Irlanti), Lima (Portugali) ja Carlmark (Ruotsi).

| (42) | Otokseen kuuluneiden yritysten osalta analysoitiin kaikki perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa luetellut vahingon osoittimet. Lisäksi osaa näistä osoittimista (tuotanto, myynti, markkinaosuus, työllisyys ja tuottavuus) on tarkasteltu koko yhteisön tuotannonalan eikä vain otokseen kuuluneiden neljän yrityksen osalta. |
| --- | --- |

(42)

Otokseen kuuluneiden yritysten osalta analysoitiin kaikki perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa luetellut vahingon osoittimet. Lisäksi osaa näistä osoittimista (tuotanto, myynti, markkinaosuus, työllisyys ja tuottavuus) on tarkasteltu koko yhteisön tuotannonalan eikä vain otokseen kuuluneiden neljän yrityksen osalta.

| (43) | Samalla kun yhteisön kulutus laski tarkastelujaksolla, myös yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoilla myymät määrät vähenivät, vaikkakaan eivät samassa määrin. Yhteisön kulutuksen vähentyessä 9,4 prosenttia yhteisön tuotannonalan myyntimäärä väheni vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välillä 6,8 prosenttia eli 16 587 tonnista 15 457 tonniin. |
| --- | --- |

(43)

Samalla kun yhteisön kulutus laski tarkastelujaksolla, myös yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoilla myymät määrät vähenivät, vaikkakaan eivät samassa määrin. Yhteisön kulutuksen vähentyessä 9,4 prosenttia yhteisön tuotannonalan myyntimäärä väheni vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välillä 6,8 prosenttia eli 16 587 tonnista 15 457 tonniin.

| (44) | Yhteisön tuotannonalan valmistaman samankaltaisen tuotteen tuotanto väheni tarkastelujaksolla 3,9 prosenttia eli 18 782 tonnista vuonna 2000 18 053 tonniin tutkimusajanjaksona. |
| --- | --- |

(44)

Yhteisön tuotannonalan valmistaman samankaltaisen tuotteen tuotanto väheni tarkastelujaksolla 3,9 prosenttia eli 18 782 tonnista vuonna 2000 18 053 tonniin tutkimusajanjaksona.

| (45) | Koska kulutus yhteisössä väheni vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana enemmän kuin yhteisön tuotannonalan myynti, yhteisön tuotannonalan markkinaosuus kasvoi kyseisen ajanjakson aikana hieman eli 41,6 prosentista 42,8 prosenttiin. |
| --- | --- |

(45)

Koska kulutus yhteisössä väheni vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana enemmän kuin yhteisön tuotannonalan myynti, yhteisön tuotannonalan markkinaosuus kasvoi kyseisen ajanjakson aikana hieman eli 41,6 prosentista 42,8 prosenttiin.

| (46) | Yhteisön tuotannonalan työllisyystilanne heikkeni tarkastelujaksolla, sillä vuonna 2000 työntekijöitä oli 1 076 mutta tutkimusajanjakson aikana enää 992. Työntekijäkohtaisena vuosituotoksena mitattu tuottavuus kasvoi kuitenkin saman ajanjakson aikana 17 454 kilosta 18 194 kiloon. |
| --- | --- |

(46)

Yhteisön tuotannonalan työllisyystilanne heikkeni tarkastelujaksolla, sillä vuonna 2000 työntekijöitä oli 1 076 mutta tutkimusajanjakson aikana enää 992. Työntekijäkohtaisena vuosituotoksena mitattu tuottavuus kasvoi kuitenkin saman ajanjakson aikana 17 454 kilosta 18 194 kiloon.

a)   Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

| (47) | Otokseen kuuluneiden yritysten tuotantokapasiteetti pysyi vakaana tarkastelujakson ajan, mutta niiden tuotantomäärät vähenivät hieman eli 1,7 prosenttia eli vuonna 2000 todetusta 12 136 tonnista 11 928 tonniin tutkimusajanjakson aikana, mikä johti siihen, että kapasiteetin käyttöaste laski saman ajanjakson aikana 87 prosentista 85 prosenttiin. |
| --- | --- |

(47)

Otokseen kuuluneiden yritysten tuotantokapasiteetti pysyi vakaana tarkastelujakson ajan, mutta niiden tuotantomäärät vähenivät hieman eli 1,7 prosenttia eli vuonna 2000 todetusta 12 136 tonnista 11 928 tonniin tutkimusajanjakson aikana, mikä johti siihen, että kapasiteetin käyttöaste laski saman ajanjakson aikana 87 prosentista 85 prosenttiin.

b)   Varastot

| (48) | Synteettikuitunuorien tuottajat pitävät yleensä varastojensa määrän alle 10 prosentissa tuotantomäärästä, koska tuotteet valmistetaan pääosin tilauksesta. Keskimääräiset varastot kehittyivät kuitenkin tarkastelujaksolla kielteiseen suuntaan, sillä niiden määrä kasvoi vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välillä 18 prosenttia eli 853 tonnista 1 007 tonniin. |
| --- | --- |

(48)

Synteettikuitunuorien tuottajat pitävät yleensä varastojensa määrän alle 10 prosentissa tuotantomäärästä, koska tuotteet valmistetaan pääosin tilauksesta. Keskimääräiset varastot kehittyivät kuitenkin tarkastelujaksolla kielteiseen suuntaan, sillä niiden määrä kasvoi vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välillä 18 prosenttia eli 853 tonnista 1 007 tonniin.

c)   Myynnin määrä ja markkinaosuus

| (49) | Myynnin määrä väheni vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välillä 7,5 prosenttia eli 10 484 tonnista 9 699 tonniin. Yhteisön koko tuotannonalan tavoin otokseen kuuluneiden yritysten markkinaosuus kuitenkin kasvoi samaan aikaan hieman eli 26,3 prosentista 26,9 prosenttiin. |
| --- | --- |

(49)

Myynnin määrä väheni vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välillä 7,5 prosenttia eli 10 484 tonnista 9 699 tonniin. Yhteisön koko tuotannonalan tavoin otokseen kuuluneiden yritysten markkinaosuus kuitenkin kasvoi samaan aikaan hieman eli 26,3 prosentista 26,9 prosenttiin.

d)   Myyntihinnat, niihin vaikuttavat tekijät ja kannattavuus

| (50) | Yhteisössä myydyn samankaltaisen tuotteen keskihinnat pysyivät koko tarkastelujakson ajan samana eli 2,2 eurossa kilolta. Tästä vakaasta hintatasosta huolimatta voittomarginaali ennen veroja pieneni vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välillä merkittävästi eli 9,8 prosentista 0,7 prosenttiin liikevaihdosta, mikä johtui pääasiassa keskimääräisten kustannusten noususta. |
| --- | --- |

(50)

Yhteisössä myydyn samankaltaisen tuotteen keskihinnat pysyivät koko tarkastelujakson ajan samana eli 2,2 eurossa kilolta. Tästä vakaasta hintatasosta huolimatta voittomarginaali ennen veroja pieneni vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välillä merkittävästi eli 9,8 prosentista 0,7 prosenttiin liikevaihdosta, mikä johtui pääasiassa keskimääräisten kustannusten noususta.

| (51) | Tärkeimpänä syynä tähän hintakehityksen pysähtymiseen oli toisaalta kysynnän heikkeneminen ja toisaalta se, että kilpailu markkinoilla oli niin kireää, että hintoja ei voitu nostaa tasolle, joka oli vallinnut ennen kuin toimenpiteet vuonna 1998 otettiin käyttöön tilanteessa, jossa Intiasta peräisin olevien tuotteiden polkumyynti aiheutti vahinkoa. |
| --- | --- |

(51)

Tärkeimpänä syynä tähän hintakehityksen pysähtymiseen oli toisaalta kysynnän heikkeneminen ja toisaalta se, että kilpailu markkinoilla oli niin kireää, että hintoja ei voitu nostaa tasolle, joka oli vallinnut ennen kuin toimenpiteet vuonna 1998 otettiin käyttöön tilanteessa, jossa Intiasta peräisin olevien tuotteiden polkumyynti aiheutti vahinkoa.

e)   Investoinnit ja pääoman saanti

| (52) | Huolimatta edellä mainittujen vahingon osoittimien kielteisestä kehityksestä investoinnit lisääntyivät vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välillä 118,4 prosenttia eli 809 432 eurosta 1 768 029 euroon. Otokseen kuuluneet yritykset eivät ilmoittaneet, että niillä olisi ollut vaikeuksia uuden pääoman saannissa. |
| --- | --- |

(52)

Huolimatta edellä mainittujen vahingon osoittimien kielteisestä kehityksestä investoinnit lisääntyivät vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välillä 118,4 prosenttia eli 809 432 eurosta 1 768 029 euroon. Otokseen kuuluneet yritykset eivät ilmoittaneet, että niillä olisi ollut vaikeuksia uuden pääoman saannissa.

f)   Sijoitetun pääoman tuotto

| (53) | Sijoitetun pääoman tuotto noudatti kannattavuuden kielteistä kehitystä ja laski vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välillä 12 prosentista 3 prosenttiin. |
| --- | --- |

(53)

Sijoitetun pääoman tuotto noudatti kannattavuuden kielteistä kehitystä ja laski vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välillä 12 prosentista 3 prosenttiin.

g)   Kassavirta

| (54) | Tämän tuotannonalan tyypillisiin piirteisiin kuuluu pääomavaltaisuus ja tästä johtuvat suuret poistot, joilla on suora vaikutus kassavirtaan. Kassavirta pysyi positiivisena koko tarkastelujakson ajan, vaikka pienenikin 4,66 miljoonasta eurosta 2,23 miljoonaan euroon vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välillä. |
| --- | --- |

(54)

Tämän tuotannonalan tyypillisiin piirteisiin kuuluu pääomavaltaisuus ja tästä johtuvat suuret poistot, joilla on suora vaikutus kassavirtaan. Kassavirta pysyi positiivisena koko tarkastelujakson ajan, vaikka pienenikin 4,66 miljoonasta eurosta 2,23 miljoonaan euroon vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välillä.

h)   Työllisyys, tuottavuus ja työvoimakustannukset

| (55) | Otokseen kuuluneiden neljän yrityksen työllisyystilanne heikkeni samalla tavoin kuin edellä osoitettiin käyneen yhteisön koko tuotannonalan osalta. Työntekijöiden määrä väheni vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välillä 7,1 prosenttia eli 747 työntekijästä 694 työntekijään. Tuottavuus työntekijää kohti parani tarkastelujaksolla 5,8 prosenttia. Tuottavuuden paraneminen johtunee tarkastelujaksolla tehdyistä investoinneista korkean teknologian köydenpunontakoneisiin. |
| --- | --- |

(55)

Otokseen kuuluneiden neljän yrityksen työllisyystilanne heikkeni samalla tavoin kuin edellä osoitettiin käyneen yhteisön koko tuotannonalan osalta. Työntekijöiden määrä väheni vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välillä 7,1 prosenttia eli 747 työntekijästä 694 työntekijään. Tuottavuus työntekijää kohti parani tarkastelujaksolla 5,8 prosenttia. Tuottavuuden paraneminen johtunee tarkastelujaksolla tehdyistä investoinneista korkean teknologian köydenpunontakoneisiin.

| (56) | Vaikka otokseen kuuluneiden yritysten työntekijämäärä väheni vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välillä, niiden työvoimakustannukset kehittyivät kokonaisuutena katsoen päinvastaiseen suuntaan ja nousivat 7,8 prosenttia eli 4,49 miljoonasta eurosta 4,84 miljoonaan euroon. |
| --- | --- |

(56)

Vaikka otokseen kuuluneiden yritysten työntekijämäärä väheni vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välillä, niiden työvoimakustannukset kehittyivät kokonaisuutena katsoen päinvastaiseen suuntaan ja nousivat 7,8 prosenttia eli 4,49 miljoonasta eurosta 4,84 miljoonaan euroon.

| (57) | Koska tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti Intiasta tutkimusajanjakson aikana oli vähäpätöistä, polkumyyntimarginaalia ei voitu määrittää. |
| --- | --- |

(57)

Koska tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti Intiasta tutkimusajanjakson aikana oli vähäpätöistä, polkumyyntimarginaalia ei voitu määrittää.

| (58) | Tutkimuksessa selvitettiin, onko yhteisön tuotannonala yhä toipumassa aiemmin tapahtuneen polkumyynnin vaikutuksista. Tältä osin pääteltiin, että kun otetaan huomioon erilaisten tutkittujen talouden tunnuslukujen kielteinen kehitys sekä yhteisön koko tuotannonalan että otokseen kuuluneiden yhteisön tuottajien tapauksessa, on todennäköistä, että yhteisön tuotannonala ei ole vielä kokonaan toipunut aiemman polkumyynnin vahingollisista vaikutuksista, vaikka sen tilanne onkin jo jossain määrin parantunut. |
| --- | --- |

(58)

Tutkimuksessa selvitettiin, onko yhteisön tuotannonala yhä toipumassa aiemmin tapahtuneen polkumyynnin vaikutuksista. Tältä osin pääteltiin, että kun otetaan huomioon erilaisten tutkittujen talouden tunnuslukujen kielteinen kehitys sekä yhteisön koko tuotannonalan että otokseen kuuluneiden yhteisön tuottajien tapauksessa, on todennäköistä, että yhteisön tuotannonala ei ole vielä kokonaan toipunut aiemman polkumyynnin vahingollisista vaikutuksista, vaikka sen tilanne onkin jo jossain määrin parantunut.

| (59) | Vaikka Intiasta peräisin olevassa tuonnissa on käytössä tehokkaat polkumyyntitullit, yhteisön tuotannonalan tilanne on edelleen haavoittuva huolimatta siitä, että jotkin tunnusluvut ovat kehittyneet parempaan suuntaan alkuperäisen tutkimuksen lopullisiin päätelmiin verrattuna (kannattavuus) ja jotkin muut ovat kehittyneet merkittävän myönteisesti (markkinaosuus, investoinnit ja tuottavuus). |
| --- | --- |

(59)

Vaikka Intiasta peräisin olevassa tuonnissa on käytössä tehokkaat polkumyyntitullit, yhteisön tuotannonalan tilanne on edelleen haavoittuva huolimatta siitä, että jotkin tunnusluvut ovat kehittyneet parempaan suuntaan alkuperäisen tutkimuksen lopullisiin päätelmiin verrattuna (kannattavuus) ja jotkin muut ovat kehittyneet merkittävän myönteisesti (markkinaosuus, investoinnit ja tuottavuus).

| (60) | Lukuun ottamatta markkinaosuutta ja investointeja, jotka kasvoivat, ja tuotantokapasiteettia, keskihintoja ja pääoman saantimahdollisuuksia, jotka pysyivät ennallaan, kaikki muut vahingon osoittimet kehittyivät kielteiseen suuntaan. Ne tekijät, joita tarkasteltiin sekä yhteisön koko tuotannonalan että otokseen kuuluneiden yritysten osalta, osoittivat kehityksen olleen samankaltaista molemmissa tapauksissa. |
| --- | --- |

(60)

Lukuun ottamatta markkinaosuutta ja investointeja, jotka kasvoivat, ja tuotantokapasiteettia, keskihintoja ja pääoman saantimahdollisuuksia, jotka pysyivät ennallaan, kaikki muut vahingon osoittimet kehittyivät kielteiseen suuntaan. Ne tekijät, joita tarkasteltiin sekä yhteisön koko tuotannonalan että otokseen kuuluneiden yritysten osalta, osoittivat kehityksen olleen samankaltaista molemmissa tapauksissa.

| (61) | Kun otetaan huomioon käytössä olevat tehokkaat tullit, yhteisön tuotannonalan edellä selostetun kielteisen kehityksen ei voida katsoa johtuneen Intiasta peräisin olevasta tuonnista. Yhteisön tuotannonalan heikon taloudellisen tilanteen voidaan sen sijaan katsoa johtuvan seuraavista tekijöistä: i) kysynnän jatkuva väheneminen lähinnä Euroopan kalastuslaivaston pienenemisen ja kalastuskiintiöiden alentamisen johdosta; ii) muista maista kuin Intiasta (lähinnä unioniin liittymässä olevista maista) peräisin olevan tuonnin ja sen markkinaosuuden merkittävä kasvu ja tätä vastaava lasku yhteisön tuotannonalan myyntimäärissä; iii) hintojen jääminen alle polkumyyntiä edeltäneen tason muista maista kuin Intiasta peräisin olevan tuonnin kasvun markkinoilla aiheuttaman kireän kilpailutilanteen vuoksi; ja iv) talouden yleinen laskusuhdanne vuodesta 2001 alkaen. |
| --- | --- |

(61)

Kun otetaan huomioon käytössä olevat tehokkaat tullit, yhteisön tuotannonalan edellä selostetun kielteisen kehityksen ei voida katsoa johtuneen Intiasta peräisin olevasta tuonnista. Yhteisön tuotannonalan heikon taloudellisen tilanteen voidaan sen sijaan katsoa johtuvan seuraavista tekijöistä: i) kysynnän jatkuva väheneminen lähinnä Euroopan kalastuslaivaston pienenemisen ja kalastuskiintiöiden alentamisen johdosta; ii) muista maista kuin Intiasta (lähinnä unioniin liittymässä olevista maista) peräisin olevan tuonnin ja sen markkinaosuuden merkittävä kasvu ja tätä vastaava lasku yhteisön tuotannonalan myyntimäärissä; iii) hintojen jääminen alle polkumyyntiä edeltäneen tason muista maista kuin Intiasta peräisin olevan tuonnin kasvun markkinoilla aiheuttaman kireän kilpailutilanteen vuoksi; ja iv) talouden yleinen laskusuhdanne vuodesta 2001 alkaen.

| (62) | Toisaalta tutkimuksessa todettiin, että yhteisön tuotannonalan kannattavuuden kehitys oli ollut vähemmän suotuisaa alkuperäisen tutkimuksen tarkastelujakson aikana (tammikuusta 1993 toukokuuhun 1997) kuin tämän tutkimuksen tarkastelujaksolla. Tämä viittaa siihen, että yhteisön tuotannonalan tilanne on suhteellisesti ottaen parantunut tullien käyttöönoton jälkeen. |
| --- | --- |

(62)

Toisaalta tutkimuksessa todettiin, että yhteisön tuotannonalan kannattavuuden kehitys oli ollut vähemmän suotuisaa alkuperäisen tutkimuksen tarkastelujakson aikana (tammikuusta 1993 toukokuuhun 1997) kuin tämän tutkimuksen tarkastelujaksolla. Tämä viittaa siihen, että yhteisön tuotannonalan tilanne on suhteellisesti ottaen parantunut tullien käyttöönoton jälkeen.

| (63) | Yhteisön tuotannonalan yleisen elinkelpoisuuden kannalta merkittävä tekijä ovat investoinnit. Niiden määrä on enemmän kuin kaksinkertaistunut tarkastelujakson aikana, mikä on merkki siitä, että tuotannonala katsoo edelleen olevansa elinkelpoinen. Lisäksi yhteisön tuotannonalan tuottavuuden paraneminen ja markkinaosuuden kasvu osoittavat, että tuotannonala pystyi muista kolmansista maista peräisin olevan tuonnin aiheuttamasta voimakkaasta kilpailusta huolimatta säilyttämään asemansa yhteisön markkinoilla ja jopa hieman vahvistamaan sitä. |
| --- | --- |

(63)

Yhteisön tuotannonalan yleisen elinkelpoisuuden kannalta merkittävä tekijä ovat investoinnit. Niiden määrä on enemmän kuin kaksinkertaistunut tarkastelujakson aikana, mikä on merkki siitä, että tuotannonala katsoo edelleen olevansa elinkelpoinen. Lisäksi yhteisön tuotannonalan tuottavuuden paraneminen ja markkinaosuuden kasvu osoittavat, että tuotannonala pystyi muista kolmansista maista peräisin olevan tuonnin aiheuttamasta voimakkaasta kilpailusta huolimatta säilyttämään asemansa yhteisön markkinoilla ja jopa hieman vahvistamaan sitä.

G.   VAHINGON TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

| (64) | Arvioitaessa voimassa olevien toimenpiteiden voimassaolon päättymisen todennäköisiä vaikutuksia yhteisön tuotannonalan tilanteeseen huomioon otettiin useita tekijöitä 31 ja 32 kappaleessa esitetyn yhteenvedon mukaisesti. |
| --- | --- |

(64)

Arvioitaessa voimassa olevien toimenpiteiden voimassaolon päättymisen todennäköisiä vaikutuksia yhteisön tuotannonalan tilanteeseen huomioon otettiin useita tekijöitä 31 ja 32 kappaleessa esitetyn yhteenvedon mukaisesti.

| (65) | Kuten jo todettiin, jos polkumyyntitoimenpiteiden annetaan raueta, polkumyynti asianomaisen Intiasta peräisin olevan tuotteen tuonnissa alkaisi uudelleen. On olemassa selviä merkkejä siitä, että polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi yhteisöön polkumyynnillä tuotavien tuotteiden määrän merkittävään kasvuun, sillä intialaisilla tuottajilla on runsaasti käyttämätöntä tuotantokapasiteettia. Kuten 27 kappaleessa selostettiin, intialaisilla tuottajilla on käyttämätöntä kapasiteettia noin 70 000 tonnia, mikä on lähes kaksi kertaa niin suuri määrä kuin yhteisön markkinoilla kulutettiin tutkimusajanjakson aikana (36 093 tonnia). |
| --- | --- |

(65)

Kuten jo todettiin, jos polkumyyntitoimenpiteiden annetaan raueta, polkumyynti asianomaisen Intiasta peräisin olevan tuotteen tuonnissa alkaisi uudelleen. On olemassa selviä merkkejä siitä, että polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi yhteisöön polkumyynnillä tuotavien tuotteiden määrän merkittävään kasvuun, sillä intialaisilla tuottajilla on runsaasti käyttämätöntä tuotantokapasiteettia. Kuten 27 kappaleessa selostettiin, intialaisilla tuottajilla on käyttämätöntä kapasiteettia noin 70 000 tonnia, mikä on lähes kaksi kertaa niin suuri määrä kuin yhteisön markkinoilla kulutettiin tutkimusajanjakson aikana (36 093 tonnia).

| (66) | Intialaisten viejien kolmansiin maihin (Yhdysvaltoihin ja Norjaan) suuntautuvan, väitteiden mukaan polkumyyntihintaan tapahtuvan viennin tarkastelu paljastaa selviä viitteitä siitä, että jos intialaisten tuotteiden vienti yhteisöön alkaisi uudestaan, kyseisen viennin hinnat olisivat alempia kuin yhteisön tuotannonalan hinnat. Yhdysvaltojen ja Norjan virallisten kauppatilastojen mukaan asianomaisen tuotteen painotettu keskimääräinen vientihinta oli Yhdysvaltoihin suuntautuvan viennin tapauksessa 1,73 euroa kilolta ja Norjaan suuntautuvan viennin tapauksessa 1,70 euroa kilolta. Nämä hinnat alittaisivat yhteisön tuotannonalan valmistaman samankaltaisen tuotteen keskihinnat 21 ja 22 prosentilla. |
| --- | --- |

(66)

Intialaisten viejien kolmansiin maihin (Yhdysvaltoihin ja Norjaan) suuntautuvan, väitteiden mukaan polkumyyntihintaan tapahtuvan viennin tarkastelu paljastaa selviä viitteitä siitä, että jos intialaisten tuotteiden vienti yhteisöön alkaisi uudestaan, kyseisen viennin hinnat olisivat alempia kuin yhteisön tuotannonalan hinnat. Yhdysvaltojen ja Norjan virallisten kauppatilastojen mukaan asianomaisen tuotteen painotettu keskimääräinen vientihinta oli Yhdysvaltoihin suuntautuvan viennin tapauksessa 1,73 euroa kilolta ja Norjaan suuntautuvan viennin tapauksessa 1,70 euroa kilolta. Nämä hinnat alittaisivat yhteisön tuotannonalan valmistaman samankaltaisen tuotteen keskihinnat 21 ja 22 prosentilla.

| (67) | Yhteisön tuotannonalan tilanne on edelleen vaikea erityisesti alan kannattavuuden osalta, joka parani selvästi heti tarkastelun kohteena olevien toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen mutta heikkeni sitten jälleen merkittävästi 51 kappaleessa selostetuista syistä. |
| --- | --- |

(67)

Yhteisön tuotannonalan tilanne on edelleen vaikea erityisesti alan kannattavuuden osalta, joka parani selvästi heti tarkastelun kohteena olevien toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen mutta heikkeni sitten jälleen merkittävästi 51 kappaleessa selostetuista syistä.

| (68) | Edellä selostetun perusteella päätellään, että jos toimenpiteiden annetaan raueta, vahinko todennäköisesti toistuisi, kun asianomaista tuotetta alettaisiin tuoda uudelleen Intiasta. |
| --- | --- |

(68)

Edellä selostetun perusteella päätellään, että jos toimenpiteiden annetaan raueta, vahinko todennäköisesti toistuisi, kun asianomaista tuotetta alettaisiin tuoda uudelleen Intiasta.

H.   YHTEISÖN ETU

1.   Alustavat huomiot

| (69) | Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti tutkittiin, olisiko nykyisten polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon jatkaminen yhteisön kokonaisedun vastaista. Tarkastelussa otettiin huomioon kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat eli yhteisön tuotannonalan ja muiden yhteisön tuottajien edut ja tarkasteltavana olevan tuotteen tuojien/kauppiaiden, käyttäjien ja raaka-aineiden toimittajien edut. |
| --- | --- |

(69)

Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti tutkittiin, olisiko nykyisten polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon jatkaminen yhteisön kokonaisedun vastaista. Tarkastelussa otettiin huomioon kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat eli yhteisön tuotannonalan ja muiden yhteisön tuottajien edut ja tarkasteltavana olevan tuotteen tuojien/kauppiaiden, käyttäjien ja raaka-aineiden toimittajien edut.

| (70) | Olisi muistettava, että toimenpiteiden käyttöönottoa ei aiemmassa tutkimuksessa pidetty yhteisön edun vastaisena. Tässä tarkastelussa voidaan näin ollen tutkia, onko kyseisten toimenpiteiden käyttöönotto vaikuttanut kielteisesti yhteisön etuun. |
| --- | --- |

(70)

Olisi muistettava, että toimenpiteiden käyttöönottoa ei aiemmassa tutkimuksessa pidetty yhteisön edun vastaisena. Tässä tarkastelussa voidaan näin ollen tutkia, onko kyseisten toimenpiteiden käyttöönotto vaikuttanut kielteisesti yhteisön etuun.

| (71) | Tämän perusteella tutkittiin, oliko siitä huolimatta, että vahingollinen polkumyynti todennäköisesti toistuisi, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta, olemassa pakottavia syitä, joiden perusteella olisi pääteltävä, ettei ole yhteisön edun mukaista pitää toimenpiteitä voimassa tässä erityistapauksessa. |
| --- | --- |

(71)

Tämän perusteella tutkittiin, oliko siitä huolimatta, että vahingollinen polkumyynti todennäköisesti toistuisi, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta, olemassa pakottavia syitä, joiden perusteella olisi pääteltävä, ettei ole yhteisön edun mukaista pitää toimenpiteitä voimassa tässä erityistapauksessa.

2.   Yhteisön tuotannonalan etu

| (72) | Vaikka yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne kehittyi kielteiseen suuntaan tarkastelujakson aikana, tuotannonala on rakenteeltaan elinkelpoinen, sillä se pystyi säilyttämään merkittävän markkinaosuutensa. Lisäksi yhteisön tuotannonala itse katsoo olevansa elinkelpoinen, kuten investointien voimakas kasvu tarkastelujaksolla osoittaa. Kun otetaan huomioon 59–61 kappaleessa esitetyt päätelmät yhteisön tuotannonalan tilanteesta ja erityisesti sen erittäin heikosta kannattavuudesta sekä edellä G jaksossa mainitut perustelut, voidaan todeta, että jos toimenpiteitä ei pidetä voimassa, yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne todennäköisesti heikkenee. On odotettavissa, että asianomaisen Intiasta peräisin olevan tuotteen tuonnin määrät ja hinnat olisivat toimenpiteiden voimassaolon päättymisen jälkeen sitä tasoa, että yhteisön tuotannonalan asema vaarantuisi jälleen, mikä johtaisi sen markkinaosuuden pienenemiseen, hintojen alenemiseen ja kannattavuuden heikkenemiseen tavalla, joka vastaisi alkuperäisen tutkimuksen tarkastelujaksolla todettua tappiollista kehityssuuntaa. Näin ollen päätellään, että nykyisten toimenpiteiden pitäminen voimassa ei olisi yhteisön tuotannonalan edun vastaista. |
| --- | --- |

(72)

Vaikka yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne kehittyi kielteiseen suuntaan tarkastelujakson aikana, tuotannonala on rakenteeltaan elinkelpoinen, sillä se pystyi säilyttämään merkittävän markkinaosuutensa. Lisäksi yhteisön tuotannonala itse katsoo olevansa elinkelpoinen, kuten investointien voimakas kasvu tarkastelujaksolla osoittaa. Kun otetaan huomioon 59–61 kappaleessa esitetyt päätelmät yhteisön tuotannonalan tilanteesta ja erityisesti sen erittäin heikosta kannattavuudesta sekä edellä G jaksossa mainitut perustelut, voidaan todeta, että jos toimenpiteitä ei pidetä voimassa, yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne todennäköisesti heikkenee. On odotettavissa, että asianomaisen Intiasta peräisin olevan tuotteen tuonnin määrät ja hinnat olisivat toimenpiteiden voimassaolon päättymisen jälkeen sitä tasoa, että yhteisön tuotannonalan asema vaarantuisi jälleen, mikä johtaisi sen markkinaosuuden pienenemiseen, hintojen alenemiseen ja kannattavuuden heikkenemiseen tavalla, joka vastaisi alkuperäisen tutkimuksen tarkastelujaksolla todettua tappiollista kehityssuuntaa. Näin ollen päätellään, että nykyisten toimenpiteiden pitäminen voimassa ei olisi yhteisön tuotannonalan edun vastaista.

3.   Muiden tuottajien edut

| (73) | Komissio pyysi 11:tä valitukseen osallistumatonta yhteisön tuottajaa toimittamaan tietoja. Tähän kyselyyn ei saatu yhtään vastausta. |
| --- | --- |

(73)

Komissio pyysi 11:tä valitukseen osallistumatonta yhteisön tuottajaa toimittamaan tietoja. Tähän kyselyyn ei saatu yhtään vastausta.

| (74) | Kun otetaan huomioon asianomaisen Intiasta peräisin olevan tuotteen todennäköiset tuontimäärät ja hinnat yhteisössä, jos toimenpiteiden voimassaolo päättyisi, voidaan todeta, että myös valitukseen osallistumattomat samankaltaisen tuotteen tuottajat menettäisivät markkinaosuuksiaan ja niiden taloudellinen tilanne heikkenisi. |
| --- | --- |

(74)

Kun otetaan huomioon asianomaisen Intiasta peräisin olevan tuotteen todennäköiset tuontimäärät ja hinnat yhteisössä, jos toimenpiteiden voimassaolo päättyisi, voidaan todeta, että myös valitukseen osallistumattomat samankaltaisen tuotteen tuottajat menettäisivät markkinaosuuksiaan ja niiden taloudellinen tilanne heikkenisi.

| (75) | Koska päinvastaista näyttöä ei ole, voidaan tämän perusteella päätellä, että toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen ei vaikuttaisi kielteisesti valitukseen osallistumattomiin yhteisön tuottajiin. |
| --- | --- |

(75)

Koska päinvastaista näyttöä ei ole, voidaan tämän perusteella päätellä, että toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen ei vaikuttaisi kielteisesti valitukseen osallistumattomiin yhteisön tuottajiin.

4.   Etuyhteydettömien tuojien/kauppiaiden ja raaka-aineiden toimittajien edut

| (76) | Komissio lähetti kyselylomakkeet 6 etuyhteydettömälle tuojalle/kauppiaalle ja 11:lle raaka-aineiden toimittajalle. |
| --- | --- |

(76)

Komissio lähetti kyselylomakkeet 6 etuyhteydettömälle tuojalle/kauppiaalle ja 11:lle raaka-aineiden toimittajalle.

| (77) | Kuudesta etuyhteydettömästä tuojasta/kauppiaasta vain yksi, jonka tarkasteltavana olevan tuotteen hankinnat tutkimusajanjakson aikana edustivat 0,07:ää prosenttia yhteisön kulutuksesta, esitti tullien voimassaolon jatkamista vastustavia näkemyksiä. Tämä yritys ei kuitenkaan toimittanut mitään tietoja tai näyttöä siitä, miten voimassa olevat toimenpiteet ovat vaikuttaneet sen toimintaan, eikä se myöskään esittänyt asianmukaista arviota siitä, missä määrin tullien voimassaolon jatkaminen haittaisi sen toimintaa maahantuojana. Muut viisi etuyhteydetöntä tuojaa eivät esittäneet huomautuksia tai toimittaneet tietoja. |
| --- | --- |

(77)

Kuudesta etuyhteydettömästä tuojasta/kauppiaasta vain yksi, jonka tarkasteltavana olevan tuotteen hankinnat tutkimusajanjakson aikana edustivat 0,07:ää prosenttia yhteisön kulutuksesta, esitti tullien voimassaolon jatkamista vastustavia näkemyksiä. Tämä yritys ei kuitenkaan toimittanut mitään tietoja tai näyttöä siitä, miten voimassa olevat toimenpiteet ovat vaikuttaneet sen toimintaan, eikä se myöskään esittänyt asianmukaista arviota siitä, missä määrin tullien voimassaolon jatkaminen haittaisi sen toimintaa maahantuojana. Muut viisi etuyhteydetöntä tuojaa eivät esittäneet huomautuksia tai toimittaneet tietoja.

| (78) | Yksi raaka-aineiden toimittaja toisaalta kannatti yksiselitteisesti toimenpiteiden voimassaolon jatkamista. |
| --- | --- |

(78)

Yksi raaka-aineiden toimittaja toisaalta kannatti yksiselitteisesti toimenpiteiden voimassaolon jatkamista.

| (79) | Näin ollen voidaan päätellä, että toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen ei vaikuttaisi kielteisesti etuyhteydettömiin tuojiin/kauppiaisiin ja raaka-aineiden toimittajiin. |
| --- | --- |

(79)

Näin ollen voidaan päätellä, että toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen ei vaikuttaisi kielteisesti etuyhteydettömiin tuojiin/kauppiaisiin ja raaka-aineiden toimittajiin.

5.   Käyttäjien edut

| (80) | Komissio lähetti kyselylomakkeet 23:lle tarkasteltavana olevan tuotteen käyttäjälle, jotka olivat lähinnä kalastus- ja merenkulkualan toimijoita. Yksikään käyttäjä ei vastannut kaikkiin kyselylomakkeen kysymyksiin. Eräs niistä vastusti toimenpiteiden voimassaolon jatkamista, mutta ei perustellut kantaansa sen tarkemmin. |
| --- | --- |

(80)

Komissio lähetti kyselylomakkeet 23:lle tarkasteltavana olevan tuotteen käyttäjälle, jotka olivat lähinnä kalastus- ja merenkulkualan toimijoita. Yksikään käyttäjä ei vastannut kaikkiin kyselylomakkeen kysymyksiin. Eräs niistä vastusti toimenpiteiden voimassaolon jatkamista, mutta ei perustellut kantaansa sen tarkemmin.

| (81) | Koska käyttäjät kieltäytyivät lähes täysin yhteistyöstä ja koska tullien vaikutus on käyttäjien tärkeimpiin kustannuksiin (alusten arvonalennus, polttoaine, vakuutukset, työvoima ja huolto) verrattuna vähäinen, voidaan päätellä, että toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen ei vaikuta niihin kielteisesti. |
| --- | --- |

(81)

Koska käyttäjät kieltäytyivät lähes täysin yhteistyöstä ja koska tullien vaikutus on käyttäjien tärkeimpiin kustannuksiin (alusten arvonalennus, polttoaine, vakuutukset, työvoima ja huolto) verrattuna vähäinen, voidaan päätellä, että toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen ei vaikuta niihin kielteisesti.

6.   Päätelmät

| (82) | On odotettavissa, että toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen edistää yhteisön tuotannonalan kannattavuuden paranemista, mikä vaikuttaisi myönteisesti kilpailuolosuhteisiin yhteisön markkinoilla ja vähentäisi sitä uhkaa, että tuotantolaitoksia suljetaan ja työpaikkoja menetetään lisää. Lisäksi on odotettavissa, että yhteisön tuotannonala pystyy toimenpiteiden ansiosta hyödyntämään täysimääräisesti viime vuosina tekemänsä investoinnit ja jatkamaan teknisesti kehittyneempien uusien tuotteiden kehittämistä uusiin ja erityisiin käyttötarkoituksiin. |
| --- | --- |

(82)

On odotettavissa, että toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen edistää yhteisön tuotannonalan kannattavuuden paranemista, mikä vaikuttaisi myönteisesti kilpailuolosuhteisiin yhteisön markkinoilla ja vähentäisi sitä uhkaa, että tuotantolaitoksia suljetaan ja työpaikkoja menetetään lisää. Lisäksi on odotettavissa, että yhteisön tuotannonala pystyy toimenpiteiden ansiosta hyödyntämään täysimääräisesti viime vuosina tekemänsä investoinnit ja jatkamaan teknisesti kehittyneempien uusien tuotteiden kehittämistä uusiin ja erityisiin käyttötarkoituksiin.

| (83) | Kun otetaan huomioon edellä esitetyt päätelmät toimenpiteiden voimassaolon jatkamisen vaikutuksesta eri toimijoihin yhteisön markkinoilla, on pääteltävä, että toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen ei ole yhteisön edun vastaista. |
| --- | --- |

(83)

Kun otetaan huomioon edellä esitetyt päätelmät toimenpiteiden voimassaolon jatkamisen vaikutuksesta eri toimijoihin yhteisön markkinoilla, on pääteltävä, että toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen ei ole yhteisön edun vastaista.

I.   POLKUMYYNTITOIMENPITEET

| (84) | Kaikille asianomaisille osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista seikoista ja huomioista, joiden perusteella voimassa olevien toimenpiteiden soveltamisen jatkamista nykyisessä muodossaan aiotaan suositella. Lisäksi asetettiin määräaika, jonka kuluessa osapuolet voivat esittää huomautuksia tämän ilmoituksen johdosta; huomautuksia, joiden perusteella edellä selostettuja päätelmiä olisi ollut aihetta muuttaa, ei kuitenkaan esitetty. |
| --- | --- |

(84)

Kaikille asianomaisille osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista seikoista ja huomioista, joiden perusteella voimassa olevien toimenpiteiden soveltamisen jatkamista nykyisessä muodossaan aiotaan suositella. Lisäksi asetettiin määräaika, jonka kuluessa osapuolet voivat esittää huomautuksia tämän ilmoituksen johdosta; huomautuksia, joiden perusteella edellä selostettuja päätelmiä olisi ollut aihetta muuttaa, ei kuitenkaan esitetty.

| (85) | Edellä esitetystä seuraa, että asetuksella (EY) N:o 1312/98 käyttöön otetut polkumyyntitullit olisi perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti pidettävä voimassa, |
| --- | --- |

(85)

Edellä esitetystä seuraa, että asetuksella (EY) N:o 1312/98 käyttöön otetut polkumyyntitullit olisi perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti pidettävä voimassa,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli seuraavien Intiasta peräisin olevien, CN-koodeihin 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 ja 5607 50 19 luokiteltavien tuotteiden tuonnissa: side- ja purjelanka, nuora ja köysi, myös palmikoidut tai punotut ja myös kyllästetyt, päällystetyt tai peitetyt muovilla tai kumilla taikka muovi- tai kumivaippaiset, polyeteeniä tai polypropeenia, muu kuin lyhdelanka tai paalinaru, mitaltaan yli 50 000 desitexiä (5 g/m), sekä nailonista tai muusta polyamidista tai polyesteristä valmistettua muuta synteettikuitua, mitaltaan yli 50 000 desitexiä (5 g/m).

2.   Vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on seuraava:

Tuotteiden valmistaja:

| — | Garware Wall Ropes Ltd: 53,0 % (Taric-lisäkoodi 8755), |
| --- | --- |

—

Garware Wall Ropes Ltd: 53,0 % (Taric-lisäkoodi 8755),

| — | muut valmistajat: 82,0 % (Taric-lisäkoodi 8900). |
| --- | --- |

—

muut valmistajat: 82,0 % (Taric-lisäkoodi 8900).

2 artikla

Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Luxemburgissa 4 päivänä lokakuuta 2004.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

A. J. DE GEUS

---

(1)  EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 461/2004 (EUVL L 77, 13.3.2004, s. 12).

1

(2)  EYVL L 183, 26.6.1998, s. 1.

2

(3)  EYVL C 240, 5.10.2002, s. 2.

3

(4)  EUVL C 149, 26.6.2003, s. 12.

4

---

| 8.10.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 311/10 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 311/10

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1737/2004,

annettu 7 päivänä lokakuuta 2004,

tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon hedelmien ja vihannesten tuontijärjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 21 päivänä joulukuuta 1994 annetun komission asetuksen (EY) N:o 3223/94 (1) ja erityisesti sen 4 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 3223/94 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten mukaisesti komission vahvistamista kolmansien maiden tuonnin kiinteiden arvojen perusteista liitteissä määriteltävien tuotteiden ja ajanjaksojen osalta. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 3223/94 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten mukaisesti komission vahvistamista kolmansien maiden tuonnin kiinteiden arvojen perusteista liitteissä määriteltävien tuotteiden ja ajanjaksojen osalta.

| (2) | Edellä mainittujen perusteiden mukaisesti tuonnin kiinteät arvot on vahvistettava tämän asetuksen liitteessä esitetylle tasolle, |
| --- | --- |

(2)

Edellä mainittujen perusteiden mukaisesti tuonnin kiinteät arvot on vahvistettava tämän asetuksen liitteessä esitetylle tasolle,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 3223/94 4 artiklassa tarkoitetut tuonnin kiinteät arvot vahvistetaan liitteessä olevassa taulukossa merkityllä tavalla.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 8 päivänä lokakuuta 2004.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 7 päivänä lokakuuta 2004.

Komission puolesta

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Maatalouden pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 337, 24.12.1994, s. 66. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1947/2002 (EYVL L 299, 1.11.2002, s. 17).

1

---

LIITE

tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi 7 päivänä lokakuuta 2004 annettuun komission asetukseen

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmannen maan koodi (1) | Tuonnin kiinteä arvo |
| 0702 00 00 | 052 | 60,7 |
| 999 | 60,7 |
| 0707 00 05 | 052 | 79,2 |
| 999 | 79,2 |
| 0709 90 70 | 052 | 84,9 |
| 999 | 84,9 |
| 0805 50 10 | 052 | 63,5 |
| 388 | 65,4 |
| 524 | 40,6 |
| 528 | 43,5 |
| 999 | 53,3 |
| 0806 10 10 | 052 | 85,0 |
| 624 | 85,8 |
| 999 | 85,4 |
| 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 | 052 | 85,9 |
| 388 | 92,7 |
| 400 | 91,8 |
| 508 | 97,6 |
| 512 | 110,5 |
| 800 | 155,5 |
| 804 | 89,4 |
| 999 | 103,3 |
| 0808 20 50 | 052 | 98,2 |
| 388 | 83,7 |
| 999 | 91,0 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmannen maan koodi (1)

Tuonnin kiinteä arvo

0702 00 00

052

60,7

999

60,7

0707 00 05

052

79,2

999

79,2

0709 90 70

052

84,9

999

84,9

0805 50 10

052

63,5

388

65,4

524

40,6

528

43,5

999

53,3

0806 10 10

052

85,0

624

85,8

999

85,4

0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90

052

85,9

388

92,7

400

91,8

508

97,6

512

110,5

800

155,5

804

89,4

999

103,3

0808 20 50

052

98,2

388

83,7

999

91,0

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 2081/2003 (EUVL L 313, 28.11.2003, s. 11) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”999” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

| 8.10.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 311/12 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 311/12

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1738/2004,

annettu 7 päivänä lokakuuta 2004,

melassin 8 päivänä lokakuuta 2004 sovellettavien edustavien hintojen ja lisätuontitullien vahvistamisesta sokerialalla

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon sokerialan yhteisestä markkinajärjestelystä 19 päivänä kesäkuuta 2001 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/2001 (1) ja erityisesti sen 24 artiklan 4 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Melassin tuontia sokerialalla koskevista yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä ja asetuksen (ETY) N:o 785/68 muuttamisesta 23 päivänä kesäkuuta 1995 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1422/95 (2) säädetään, että edustavana hintana pidetään komission asetuksen (ETY) N:o 785/68 (3) vahvistettua melassin cif-tuontihintaa. Kyseinen hinta vahvistetaan asetuksen (ETY) N:o 785/68 1 artiklassa määritellylle vakiolaadulle. |
| --- | --- |

(1)

Melassin tuontia sokerialalla koskevista yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä ja asetuksen (ETY) N:o 785/68 muuttamisesta 23 päivänä kesäkuuta 1995 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1422/95 (2) säädetään, että edustavana hintana pidetään komission asetuksen (ETY) N:o 785/68 (3) vahvistettua melassin cif-tuontihintaa. Kyseinen hinta vahvistetaan asetuksen (ETY) N:o 785/68 1 artiklassa määritellylle vakiolaadulle.

| (2) | Edustavia hintoja vahvistettaessa huomioon on otettava kaikki asetuksen (ETY) N:o 785/68 3 artiklassa säädetyt tiedot, lukuun ottamatta kyseisen asetuksen 4 artiklassa säädettyjä tapauksia, ja tarvittaessa hinnat voidaan vahvistaa asetuksen (ETY) N:o 785/68 7 artiklassa säädetyn menetelmän mukaisesti. |
| --- | --- |

(2)

Edustavia hintoja vahvistettaessa huomioon on otettava kaikki asetuksen (ETY) N:o 785/68 3 artiklassa säädetyt tiedot, lukuun ottamatta kyseisen asetuksen 4 artiklassa säädettyjä tapauksia, ja tarvittaessa hinnat voidaan vahvistaa asetuksen (ETY) N:o 785/68 7 artiklassa säädetyn menetelmän mukaisesti.

| (3) | Jotta voitaisiin mukauttaa muuhun kuin vakiolaatuun liittyvä hinta, hintoja on syytä nostaa tai laskea tarjotun melassin laadun mukaan asetuksen (ETY) N:o 785/68 6 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(3)

Jotta voitaisiin mukauttaa muuhun kuin vakiolaatuun liittyvä hinta, hintoja on syytä nostaa tai laskea tarjotun melassin laadun mukaan asetuksen (ETY) N:o 785/68 6 artiklan mukaisesti.

| (4) | Jos kyseessä olevan tuotteen käynnistyshinta ja edustava hinta eroavat toisistaan, tuonnille olisi vahvistettava lisätuontitulleja asetuksen (EY) N:o 1422/95 3 artiklassa tarkoitetuin edellytyksin. Jos tuontitullien kantaminen suspendoidaan asetuksen (EY) N:o 1422/95 5 artiklan mukaisesti, näille tulleille olisi vahvistettava tietyt määrät. |
| --- | --- |

(4)

Jos kyseessä olevan tuotteen käynnistyshinta ja edustava hinta eroavat toisistaan, tuonnille olisi vahvistettava lisätuontitulleja asetuksen (EY) N:o 1422/95 3 artiklassa tarkoitetuin edellytyksin. Jos tuontitullien kantaminen suspendoidaan asetuksen (EY) N:o 1422/95 5 artiklan mukaisesti, näille tulleille olisi vahvistettava tietyt määrät.

| (5) | On syytä vahvistaa kyseisten tuotteiden edustavat hinnat ja lisätuontitullit asetuksen (EY) N:o 1422/95 1 artiklan 2 kohdan ja 3 artiklan 1 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(5)

On syytä vahvistaa kyseisten tuotteiden edustavat hinnat ja lisätuontitullit asetuksen (EY) N:o 1422/95 1 artiklan 2 kohdan ja 3 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

| (6) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat sokerin hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(6)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat sokerin hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1422/95 1 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden edustavat hinnat ja lisätuontitullit vahvistetaan liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 8 päivänä lokakuuta 2004.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 7 päivänä lokakuuta 2004.

Komission puolesta

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Maatalouden pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL 178, 30.6.2001, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 39/2004 (EUVL L 6, 10.1.2004, s. 16).

1

(2)  EYVL L 141, 24.6.1995, s. 12. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 79/2003 (EYVL L 13, 18.1.2003, s. 4).

2

(3)  EYVL L 145, 27.6.1968, s. 12. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1422/1995 (EYVL L 141, 24.6.1995, s. 12).

3

---

LIITE

Melassin 8 päivänä lokakuuta 2004 sovellettavat edustavat hinnat ja lisätuontitullit sokerialalla

| (EUR) |
| --- |
| CN-koodi | Edustava hinta 100 nettokilogrammalta kyseistä tuotetta | Lisätulli 100 nettokilogrammalta kyseistä tuotetta | Asetuksen (EY) N:o 1422/95 5 artiklassa tarkoitetun suspendoimisen vuoksi tuonnissa sovellettava tulli 100 nettokilogrammalta kyseistä tuotetta (1) |
| 1703 10 00 (2) | 8,65 | — | 0 |
| 1703 90 00 (2) | 10,10 | — | 0 |

(EUR)

CN-koodi

Edustava hinta 100 nettokilogrammalta kyseistä tuotetta

Lisätulli 100 nettokilogrammalta kyseistä tuotetta

Asetuksen (EY) N:o 1422/95 5 artiklassa tarkoitetun suspendoimisen vuoksi tuonnissa sovellettava tulli 100 nettokilogrammalta kyseistä tuotetta (1)

1703 10 00 (2)

8,65

—

0

1703 90 00 (2)

10,10

—

0

---

(1)  Tämä määrä korvaa, asetuksen (EY) N:o 1422/95 5 artiklan mukaisesti, näille tuotteille vahvistetun yhteisen tullitariffin tullin.

(2)  Vahvistetaan asetuksen (ETY) N:o 785/68, sellaisena kuin se on muutettuna, 1 artiklassa määritellylle vakiolaadulle.

---

| 8.10.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 311/14 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 311/14

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1739/2004,

annettu 7 päivänä lokakuuta 2004,

sellaisenaan vietävän valkoisen sokerin ja raakasokerin vientitukien vahvistamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon sokerialan yhteisestä markkinajärjestelystä 19 päivänä kesäkuuta 2001 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/2001 (1) ja erityisesti sen 27 artiklan 5 kohdan toisen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 1260/2001 27 artiklan nojalla mainitun asetuksen 1 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettuja tuotteita koskevien maailmanmarkkinoiden noteerausten tai hintojen ja kyseisten tuotteiden yhteisön hintojen välinen erotus voidaan korvata vientituella. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 1260/2001 27 artiklan nojalla mainitun asetuksen 1 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettuja tuotteita koskevien maailmanmarkkinoiden noteerausten tai hintojen ja kyseisten tuotteiden yhteisön hintojen välinen erotus voidaan korvata vientituella.

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 1260/2001 mukaan denaturoimattoman ja sellaisenaan viedyn valkoisen sokerin ja raakasokerin tukea vahvistettaessa on otettava huomioon yhteisön ja maailman sokerimarkkinoiden tilanne ja erityisesti mainitun asetuksen 28 artiklassa tarkoitetut hinnat ja kustannukset. Saman artiklan mukaisesti olisi myös otettava huomioon suunniteltuun vientiin liittyvät taloudelliset näkökohdat. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 1260/2001 mukaan denaturoimattoman ja sellaisenaan viedyn valkoisen sokerin ja raakasokerin tukea vahvistettaessa on otettava huomioon yhteisön ja maailman sokerimarkkinoiden tilanne ja erityisesti mainitun asetuksen 28 artiklassa tarkoitetut hinnat ja kustannukset. Saman artiklan mukaisesti olisi myös otettava huomioon suunniteltuun vientiin liittyvät taloudelliset näkökohdat.

| (3) | Raakasokerin tuki on vahvistettava vakiolaadulle. Vakiolaatu määritellään asetuksen (EY) N:o 1260/2001 liitteessä I olevassa II kohdassa. Kyseinen tuki vahvistetaan lisäksi kyseisen asetuksen 28 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Kandisokeri määritellään sokerialan vientitukien myöntämisen soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 7 päivänä syyskuuta 1995 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 2135/95 (2). Tällä tavalla laskettua tuen määrää on lisättyjä maku- tai väriaineita sisältäviin sokereihin sovellettava niiden sakkaroosipitoisuuden perusteella, ja sen vuoksi tuki on vahvistettava tämän pitoisuuden yhtä prosenttia kohden. |
| --- | --- |

(3)

Raakasokerin tuki on vahvistettava vakiolaadulle. Vakiolaatu määritellään asetuksen (EY) N:o 1260/2001 liitteessä I olevassa II kohdassa. Kyseinen tuki vahvistetaan lisäksi kyseisen asetuksen 28 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Kandisokeri määritellään sokerialan vientitukien myöntämisen soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 7 päivänä syyskuuta 1995 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 2135/95 (2). Tällä tavalla laskettua tuen määrää on lisättyjä maku- tai väriaineita sisältäviin sokereihin sovellettava niiden sakkaroosipitoisuuden perusteella, ja sen vuoksi tuki on vahvistettava tämän pitoisuuden yhtä prosenttia kohden.

| (4) | Erityistapauksissa tuen määrä voidaan vahvistaa luonteeltaan tästä poikkeavilla säännöksillä. |
| --- | --- |

(4)

Erityistapauksissa tuen määrä voidaan vahvistaa luonteeltaan tästä poikkeavilla säännöksillä.

| (5) | Tuki on vahvistettava joka toinen viikko. Tukea voidaan muuttaa muuna aikana. |
| --- | --- |

(5)

Tuki on vahvistettava joka toinen viikko. Tukea voidaan muuttaa muuna aikana.

| (6) | Asetuksen (EY) N:o 1260/2001 27 artiklan 5 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaan maailmanmarkkinatilanne tai tiettyjen markkinoiden erityisvaatimukset voivat edellyttää mainitun asetuksen 1 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden tuen eriyttämistä määräpaikan mukaan. |
| --- | --- |

(6)

Asetuksen (EY) N:o 1260/2001 27 artiklan 5 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaan maailmanmarkkinatilanne tai tiettyjen markkinoiden erityisvaatimukset voivat edellyttää mainitun asetuksen 1 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden tuen eriyttämistä määräpaikan mukaan.

| (7) | Vuoden 2001 alusta tapahtunut Länsi-Balkanin maista peräisin olevan etuuskohteluun oikeutetun sokerin tuonnin sekä kyseisiin maihin suuntautuvan yhteisön sokerin viennin merkittävä ja nopea kasvu näyttää hyvin keinotekoiselta. |
| --- | --- |

(7)

Vuoden 2001 alusta tapahtunut Länsi-Balkanin maista peräisin olevan etuuskohteluun oikeutetun sokerin tuonnin sekä kyseisiin maihin suuntautuvan yhteisön sokerin viennin merkittävä ja nopea kasvu näyttää hyvin keinotekoiselta.

| (8) | Jotta vältettäisiin vientitukea saaneiden sokerialan tuotteiden jälleentuonnista yhteisöön aiheutuvat väärinkäytökset, on syytä olla vahvistamatta Länsi-Balkanin maille vientitukea tässä asetuksessa tarkoitetuille tuotteille. |
| --- | --- |

(8)

Jotta vältettäisiin vientitukea saaneiden sokerialan tuotteiden jälleentuonnista yhteisöön aiheutuvat väärinkäytökset, on syytä olla vahvistamatta Länsi-Balkanin maille vientitukea tässä asetuksessa tarkoitetuille tuotteille.

| (9) | Kun otetaan huomioon nämä tekijät ja sokerialan nykyinen markkinatilanne ja erityisesti sokerin noteeraukset tai hinta yhteisössä ja maailmanmarkkinoilla, on syytä vahvistaa tuki soveltuvien määrien mukaiseksi. |
| --- | --- |

(9)

Kun otetaan huomioon nämä tekijät ja sokerialan nykyinen markkinatilanne ja erityisesti sokerin noteeraukset tai hinta yhteisössä ja maailmanmarkkinoilla, on syytä vahvistaa tuki soveltuvien määrien mukaiseksi.

| (10) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat sokerin hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(10)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat sokerin hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1260/2001 1 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen sellaisenaan vietävien ja denaturoimattomien tuotteiden vientituet vahvistetaan liitteessä esitettyjen määrien mukaisiksi.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 8 päivänä lokakuuta 2004.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 7 päivänä lokakuuta 2004.

Komission puolesta

Franz FISCHLER

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 178, 30.6.2001, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 39/2004 (EUVL L 6, 10.1.2004, s. 16).

1

(2)  EYVL L 214, 8.9.1995, s. 16.

2

---

LIITE

8 PÄIVÄSTÄ LOKAKUUTA 2004 SOVELLETTAVAT SELLAISENAAN VIETÄVIEN VALKOISEN SOKERIN JA RAAKASOKERIN VIENTITUET

| Tuotekoodi | Määräpaikka | Mittayksikkö | Tukimäärä |
| --- | --- | --- | --- |
| 1701 11 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 38,89 (1) |
| 1701 11 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 38,85 (1) |
| 1701 12 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 38,89 (1) |
| 1701 12 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 38,85 (1) |
| 1701 91 00 9000 | S00 | EUR/1 % sakkaroosia × 100 kg (nettopaino) | 0,4228 |
| 1701 99 10 9100 | S00 | EUR/100 kg | 42,28 |
| 1701 99 10 9910 | S00 | EUR/100 kg | 42,24 |
| 1701 99 10 9950 | S00 | EUR/100 kg | 42,24 |
| 1701 99 90 9100 | S00 | EUR/1 % sakkaroosia × 100 kg (nettopaino) | 0,4228 |
| Huom.: Tuotekoodit sekä A-sarjan määräpaikkakoodit määritellään komission asetuksessa (ETY) N:o 3846/87 (EYVL L 366, 24.12.1987, s. 1).
  Määräpaikkojen numerokoodit määritellään komission asetuksessa (EY) N:o 2081/2003 (EUVL L 313, 28.11.2003, s. 11).
  Muiksi määräpaikoiksi määritellään seuraavat:







  S00 | : | Kaikki määräpaikat (kolmannet maat, muut alueet, muonitus ja muut määräpaikat, joihin vienti rinnastetaan vientiin yhteisön ulkopuolelle) lukuun ottamatta Albaniaa, Kroatiaa, Bosnia ja Hertsegovinaa, Serbia ja Montenegroa (mukaan luettuna Kosovo, sellaisena kuin se on määriteltynä 10 päivänä kesäkuuta 1999, annetussa Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmassa N:o 1244) sekä entistä Jugoslavian tasavaltaa Makedoniaa paitsi muihin neuvoston asetuksen (EY) N:o 2201/96 1 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettuihin tuotteisiin sisältyvä sokeri (EYVL L 297, 21.11.1996, s. 29). |

Tuotekoodi

Määräpaikka

Mittayksikkö

Tukimäärä

1701 11 90 9100

S00

EUR/100 kg

38,89 (1)

1701 11 90 9910

S00

EUR/100 kg

38,85 (1)

1701 12 90 9100

S00

EUR/100 kg

38,89 (1)

1701 12 90 9910

S00

EUR/100 kg

38,85 (1)

1701 91 00 9000

S00

EUR/1 % sakkaroosia × 100 kg (nettopaino)

0,4228

1701 99 10 9100

S00

EUR/100 kg

42,28

1701 99 10 9910

S00

EUR/100 kg

42,24

1701 99 10 9950

S00

EUR/100 kg

42,24

1701 99 90 9100

S00

EUR/1 % sakkaroosia × 100 kg (nettopaino)

0,4228

Huom.: Tuotekoodit sekä A-sarjan määräpaikkakoodit määritellään komission asetuksessa (ETY) N:o 3846/87 (EYVL L 366, 24.12.1987, s. 1).

Määräpaikkojen numerokoodit määritellään komission asetuksessa (EY) N:o 2081/2003 (EUVL L 313, 28.11.2003, s. 11).

Muiksi määräpaikoiksi määritellään seuraavat:

S00

:

Kaikki määräpaikat (kolmannet maat, muut alueet, muonitus ja muut määräpaikat, joihin vienti rinnastetaan vientiin yhteisön ulkopuolelle) lukuun ottamatta Albaniaa, Kroatiaa, Bosnia ja Hertsegovinaa, Serbia ja Montenegroa (mukaan luettuna Kosovo, sellaisena kuin se on määriteltynä 10 päivänä kesäkuuta 1999, annetussa Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmassa N:o 1244) sekä entistä Jugoslavian tasavaltaa Makedoniaa paitsi muihin neuvoston asetuksen (EY) N:o 2201/96 1 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettuihin tuotteisiin sisältyvä sokeri (EYVL L 297, 21.11.1996, s. 29).

---

(1)  Tätä määrää sovelletaan raakasokeriin, jonka tuottoaste on 92 prosenttia. Jos viedyn raakasokerin tuottoaste poikkeaa 92 prosentista, vientituen määrä lasketaan asetuksen (EY) N:o 1260/2001 28 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

---

| 8.10.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 311/16 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 311/16

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1740/2004,

annettu 7 päivänä lokakuuta 2004,

tiettyihin kolmansiin maihin vietävän valkoisen sokerin vientituen enimmäismäärän vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 1327/2004 tarkoitetun pysyvän tarjouskilpailun osana järjestettävää 8. osittaista tarjouskilpailua varten

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon sokerialan yhteisestä markkinajärjestelystä 19 päivänä kesäkuuta 2001 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/2001 (1) ja erityisesti sen 27 artiklan 5 kohdan toisen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Valkoisen sokerin vientiä koskevasta pysyvästä tarjouskilpailusta vientimaksujen ja/tai vientitukien määrittämiseksi markkinointivuodeksi 2004/2005 19 päivänä heinäkuuta 2004 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1327/2004 (2) nojalla tämän sokerin tiettyihin kolmansiin maihin vientiä varten järjestetään osittaisia tarjouskilpailuja. |
| --- | --- |

(1)

Valkoisen sokerin vientiä koskevasta pysyvästä tarjouskilpailusta vientimaksujen ja/tai vientitukien määrittämiseksi markkinointivuodeksi 2004/2005 19 päivänä heinäkuuta 2004 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1327/2004 (2) nojalla tämän sokerin tiettyihin kolmansiin maihin vientiä varten järjestetään osittaisia tarjouskilpailuja.

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 1327/2004 9 artiklan 1 kohdan mukaisesti kyseistä osittaista tarjouskilpailua varten vahvistetaan tarvittaessa vientituen enimmäismäärä, ottaen erityisesti huomioon yhteisön ja maailmanmarkkinoiden sokerin markkinatilanne ja sen odotettavissa oleva kehitys. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 1327/2004 9 artiklan 1 kohdan mukaisesti kyseistä osittaista tarjouskilpailua varten vahvistetaan tarvittaessa vientituen enimmäismäärä, ottaen erityisesti huomioon yhteisön ja maailmanmarkkinoiden sokerin markkinatilanne ja sen odotettavissa oleva kehitys.

| (3) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat sokerin hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(3)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat sokerin hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Vahvistetaan vientituen enimmäismääräksi asetuksen (EY) N:o 1327/2004 nojalla järjestetyssä valkoisen sokerin 8. tarjouskilpailussa 45,375 EUR/100 kg.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 8 päivänä lokakuuta 2004.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 7 päivänä lokakuuta 2004.

Komission puolesta

Franz FISCHLER

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 178, 30.6.2001, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 39/2004 (EUVL L 6, 10.1.2004, s. 16).

1

(2)  EUVL L 246, 20.7.2004, s. 23.

2

---

| 8.10.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 311/17 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 311/17

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1741/2004,

annettu 7 päivänä lokakuuta 2004,

maataloustuotteiden tuonti-, vienti- ja ennakkovahvistustodistusten järjestelmän soveltamista koskevista yhteisistä yksityiskohtaisista säännöistä annetun asetuksen (EY) N:o 1291/2000 muuttamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon maito- ja maitotuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä 17 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1255/1999 (1) ja erityisesti sen 26 artiklan 3 kohdan sekä maataloustuotteiden alan yhteisiä markkinajärjestelyjä koskevien muiden asetusten vastaavat säännökset,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Kun kyseisiä tuontitodistuksia käytetään etuustuontitullin määrittämiseksi tariffikiintiöissä, voi olla olemassa väärennettyjen todistusten käyttämisen vaara erityisesti, jos täysimääräisen tullin ja alennetun tai vapaan tullin välillä on suuri ero. Väärentämisriskin välttämiseksi on syytä luoda esitettyjen todistusten aitoutta koskeva valvontamekanismi. |
| --- | --- |

(1)

Kun kyseisiä tuontitodistuksia käytetään etuustuontitullin määrittämiseksi tariffikiintiöissä, voi olla olemassa väärennettyjen todistusten käyttämisen vaara erityisesti, jos täysimääräisen tullin ja alennetun tai vapaan tullin välillä on suuri ero. Väärentämisriskin välttämiseksi on syytä luoda esitettyjen todistusten aitoutta koskeva valvontamekanismi.

| (2) | Sen vuoksi on syytä muuttaa komission asetus (EY) N:o 1291/2000 (2). |
| --- | --- |

(2)

Sen vuoksi on syytä muuttaa komission asetus (EY) N:o 1291/2000 (2).

| (3) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat kaikkien asianomaisten hallintokomiteoiden lausuntojen mukaiset, |
| --- | --- |

(3)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat kaikkien asianomaisten hallintokomiteoiden lausuntojen mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Lisätään asetuksen (EY) N:o 1291/2000 50 artiklaan 5 kohta seuraavasti:

”5.   Vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevan ilmoituksen vastaanottavan tullitoimipaikan on säilytettävä jäljennös esitetystä etuuskohteluun oikeuttavasta todistuksesta tai sen otteesta. Todistukseen merkitylle todistuksen myöntäneelle viranomaiselle on toimitettava jäljennöksinä aitouden valvontaa varten riskianalyysin perusteella vähintään yksi prosentti esitetyistä todistuksista ja vähintään kaksi todistusta vuodessa tullitoimipaikkaa kohti. Tämän alakohdan säännöksiä ei sovelleta sähköisiin todistuksiin eikä todistuksiin, joita varten yhteisön lainsäädännössä on säädetty muusta valvontatavasta.”

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavan kolmannen kuukauden ensimmäisenä päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 7 päivänä lokakuuta 2004.

Komission puolesta

Franz FISCHLER

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 160, 26.6.1999, s. 48. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 186/2004 (EUVL L 29, 3.2.2004, s. 6).

1

(2)  EYVL L 152, 24.6.2000, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 636/2004 (EUVL L 100, 6.4.2004, s. 25).

2

---

| 8.10.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 311/18 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 311/18

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1742/2004,

annettu 7 päivänä lokakuuta 2004,

Kanariansaarten tuoreiden maitotuotteiden kulutustuen soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun asetuksen (ETY) N:o 2235/92 muuttamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityi-stoimenpiteistä Kanariansaarten hyväksi ja asetuksen (ETY) N:o 1601/92 kumoamisesta (Poseican) 28 päivänä kesäkuuta 2001 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1454/2001 (1) ja erityisesti sen 8 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission asetuksen (ETY) N:o 2235/92 (2) 1 artiklan 1 kohdassa säädetään, että Kanariansaarilla valmistettujen tuoreiden lehmänmaitotuotteiden kulutukseen ihmisravinnoksi tarkoitettua tukea maksetaan enintään 44 000 tonnille lehmän täysmaitoa 12 kuukauden ajanjaksona. |
| --- | --- |

(1)

Komission asetuksen (ETY) N:o 2235/92 (2) 1 artiklan 1 kohdassa säädetään, että Kanariansaarilla valmistettujen tuoreiden lehmänmaitotuotteiden kulutukseen ihmisravinnoksi tarkoitettua tukea maksetaan enintään 44 000 tonnille lehmän täysmaitoa 12 kuukauden ajanjaksona.

| (2) | Espanjan viranomaisten toimittamasta viimeisimmästä arvioinnista ilmenee, että kulutuksen 44 000 tonnin enimmäismäärä on ylittymässä lähitulevaisuudessa. Enimmäismäärää olisi sen vuoksi nostettava 50 000 tonniin. |
| --- | --- |

(2)

Espanjan viranomaisten toimittamasta viimeisimmästä arvioinnista ilmenee, että kulutuksen 44 000 tonnin enimmäismäärä on ylittymässä lähitulevaisuudessa. Enimmäismäärää olisi sen vuoksi nostettava 50 000 tonniin.

| (3) | Asetus (ETY) N:o 2235/92 olisi tämän vuoksi muutettava vastaavasti. |
| --- | --- |

(3)

Asetus (ETY) N:o 2235/92 olisi tämän vuoksi muutettava vastaavasti.

| (4) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maidon ja maitotuotteiden hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(4)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maidon ja maitotuotteiden hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Korvataan asetuksen (ETY) N:o 2235/92 1 artiklan 1 kohdassa oleva ilmaisu ”44 000 tonnille ” ilmaisulla ”50 000 tonnille”.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 7 päivänä lokakuuta 2004.

Komission puolesta

Franz FISCHLER

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 198, 21.7.2001, s. 45. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1782/2003 (EUVL L 270, 21.10.2003, s. 1).

1

(2)  EYVL L 218, 1.8.1992, s. 105. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1400/98 (EYVL L 187, 1.7.1998, s. 54).

2

---

| 8.10.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 311/19 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 311/19

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1743/2004,

annettu 7 päivänä lokakuuta 2004,

valkosipulin tuonnissa 1 päivästä syyskuuta 2004 sovellettavan yksipuolisen tariffikiintiön avaamisesta ja hallinnoinnista

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon Tšekin, Viron, Kyproksen, Latvian, Liettuan, Unkarin, Maltan, Puolan, Slovenian ja Slovakian liittymissopimuksen,

ottaa huomioon Tšekin, Viron, Kyproksen, Latvian, Liettuan, Unkarin, Maltan, Puolan, Slovenian ja Slovakian liittymisasiakirjan ja erityisesti sen 41 artiklan ensimmäisen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission asetuksessa (EY) N:o 565/2002 (1) vahvistetaan kolmansista maista tuotavan valkosipulin tariffikiintiöiden hallinnointi sekä alkuperätodistusmenettely. |
| --- | --- |

(1)

Komission asetuksessa (EY) N:o 565/2002 (1) vahvistetaan kolmansista maista tuotavan valkosipulin tariffikiintiöiden hallinnointi sekä alkuperätodistusmenettely.

| (2) | Asetukseen (EY) N:o 565/2002 sovellettavista siirtymätoimenpiteistä Tšekin, Viron, Kyproksen, Latvian, Liettuan, Unkarin, Maltan, Puolan, Slovenian ja Slovakian unioniin liittymisen vuoksi 3 päivänä helmikuuta 2004 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 228/2004 (2) säädetään toimenpiteistä, joilla mahdollistetaan asetuksen (EY) N:o 565/2002 soveltaminen kyseisten maiden tuojiin. Näiden toimenpiteiden tarkoituksena on tehdä ero uusien jäsenvaltioiden perinteisten tuojien sekä uusien tuojien välillä ja mukauttaa viitemäärän määritelmää siten, että järjestelmää voidaan soveltaa uusien jäsenvaltioiden tuojiin. |
| --- | --- |

(2)

Asetukseen (EY) N:o 565/2002 sovellettavista siirtymätoimenpiteistä Tšekin, Viron, Kyproksen, Latvian, Liettuan, Unkarin, Maltan, Puolan, Slovenian ja Slovakian unioniin liittymisen vuoksi 3 päivänä helmikuuta 2004 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 228/2004 (2) säädetään toimenpiteistä, joilla mahdollistetaan asetuksen (EY) N:o 565/2002 soveltaminen kyseisten maiden tuojiin. Näiden toimenpiteiden tarkoituksena on tehdä ero uusien jäsenvaltioiden perinteisten tuojien sekä uusien tuojien välillä ja mukauttaa viitemäärän määritelmää siten, että järjestelmää voidaan soveltaa uusien jäsenvaltioiden tuojiin.

| (3) | Laajentuneen yhteisön markkinoiden toimitusten jatkuvuuden varmistamiseksi olisi avattava uusi yksipuolinen ja tilapäinen tariffikiintiö CN-koodiin 0703 20 00 kuuluvan tuoreen tai jäähdytetyn valkosipulin tuontia varten uusissa jäsenvaltioissa ennen liittymistä vallinneet toimitusten taloudelliset edellytykset huomioon ottaen. Uusi tariffikiintiö lisätään valkosipulin tuonnissa sovellettavan yksipuolisen tariffikiintiön avaamisesta ja hallinnoinnista 7 päivänä kesäkuuta 2004 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1077/2004 (3) avattuun tariffikiintiöön. |
| --- | --- |

(3)

Laajentuneen yhteisön markkinoiden toimitusten jatkuvuuden varmistamiseksi olisi avattava uusi yksipuolinen ja tilapäinen tariffikiintiö CN-koodiin 0703 20 00 kuuluvan tuoreen tai jäähdytetyn valkosipulin tuontia varten uusissa jäsenvaltioissa ennen liittymistä vallinneet toimitusten taloudelliset edellytykset huomioon ottaen. Uusi tariffikiintiö lisätään valkosipulin tuonnissa sovellettavan yksipuolisen tariffikiintiön avaamisesta ja hallinnoinnista 7 päivänä kesäkuuta 2004 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1077/2004 (3) avattuun tariffikiintiöön.

| (4) | Uusi kiintiö on avattava väliaikaisesti, eikä se saa vaikuttaa uusien jäsenten liittymisen vuoksi Maailman kauppajärjestössä (WTO) käytävien neuvottelujen tuloksiin. |
| --- | --- |

(4)

Uusi kiintiö on avattava väliaikaisesti, eikä se saa vaikuttaa uusien jäsenten liittymisen vuoksi Maailman kauppajärjestössä (WTO) käytävien neuvottelujen tuloksiin.

| (5) | Hedelmien ja vihannesten hallintokomitea ei ole antanut lausuntoa puheenjohtajansa asettamassa määräajassa, |
| --- | --- |

(5)

Hedelmien ja vihannesten hallintokomitea ei ole antanut lausuntoa puheenjohtajansa asettamassa määräajassa,

ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Avataan 1 päivästä syyskuuta 20044 400 tonnin yksipuolinen tariffikiintiö (järjestysnumero 09.4108), jäljempänä ”yksipuolinen kiintiö”, CN-koodiin 0703 20 00 kuuluvan tuoreen tai jäähdytetyn valkosipulin yhteisöön tuontia varten.

2.   Yksipuolisessa kiintiössä tuotaviin tuotteisiin sovellettava arvotulli on 9,6 prosenttia.

2 artikla

Asetusta (EY) N:o 565/2002 ja asetusta (EY) N:o 228/2004 sovelletaan yksipuolisen kiintiön hallinnointiin, jollei tämän asetuksen säännöksistä muuta johdu.

Asetuksen (EY) N:o 565/2002 1 artiklan, 5 artiklan 5 kohdan ja 6 artiklan 1 kohdan säännöksiä ei kuitenkaan sovelleta yksipuolisen kiintiön hallinnointiin.

3 artikla

Yksipuolisessa kiintiössä myönnetyt tuontitodistukset, ”jäljempänä todistukset”, ovat voimassa 31 päivään maaliskuuta 2005.

Todistusten 24 kohdassa on oltava yksi liitteessä I olevista maininnoista.

4 artikla

1.   Tuojat voivat jättää hakemuksia jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille viiden työpäivän kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta.

Hakemusten 20 kohdassa on oltava yksi liitteessä II olevista maininnoista.

2.   Yhden tuojan esittämät todistushakemukset saavat koskea enintään 10:tä prosenttia yksipuolisen kiintiön määrästä.

5 artikla

Yksipuolinen kiintiö jaetaan seuraavasti:

| — | 70 prosenttia perinteisille tuojille, |
| --- | --- |

—

70 prosenttia perinteisille tuojille,

| — | 30 prosenttia uusille tuojille. |
| --- | --- |

—

30 prosenttia uusille tuojille.

Jos toinen tuojaryhmä ei käytä kiintiöosuuttaan kokonaan, jäännös voidaan siirtää toiselle tuojaryhmälle.

6 artikla

1.   Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle tämän asetuksen voimaantuloa seuraavien seitsemän työpäivän kuluessa määrät, joille todistuksia on haettu.

2.   Todistukset myönnetään tämän asetuksen voimaantuloa seuraavana kahdentenatoista työpäivänä, jollei komissio toteuta erityisiä toimenpiteitä 3 kohdan mukaisesti.

3.   Jos komissio toteaa jäsenvaltioiden sille 1 kohdan mukaisesti toimittamien tietojen perusteella, että todistushakemukset ylittävät tuojaryhmälle 5 artiklan mukaisesti käytettävissä olevan määrän, se vahvistaa asetuksella kyseisiin hakemuksiin sovellettavan yhdenmukaisen vähennyskertoimen.

7 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 7 päivänä lokakuuta 2004.

Komission puolesta

Franz FISCHLER

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 86, 3.4.2002, s. 11. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 537/2004 (EUVL L 86, 24.3.2004, s. 9).

1

(2)  EUVL L 39, 11.2.2004, s. 10.

2

(3)  EUVL L 203, 8.6.2004, s. 7.

3

---

LIITE I

ASETUKSEN 3 ARTIKLASSA TARKOITETUT MAININNAT

| — | : | espanjaksi | : | Certificado expedido en virtud del Reglamento (CE) no 1743/2004 y válido únicamente hasta el 31 de marzo de 2005. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | tšekiksi | : | licence vydaná na základě nařízení (ES) č. 1743/2004 a platná pouze do 31. března 2005. |
| — | : | tanskaksi | : | licens udstedt i henhold til forordning (EF) nr. 1743/2004 og kun gyldig til den 31. marts 2005. |
| — | : | saksaksi | : | Lizenz gemäß der Verordnung (EG) Nr. 1743/2004 erteilt und nur bis zum 31. März 2005 gültig. |
| — | : | viroksi | : | litsents on välja antud määruse (EÜ) nr 1743/2004 alusel ja kehtib ainult 31. märtsini 2005. |
| — | : | kreikaksi | : | Το πιστοποιητικό εκδόθηκε βάσει του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1743/2004 και ισχύει μόνο μέχρι τις 31 Μαρτίου 2005. |
| — | : | englanniksi | : | licence issued under Regulation (EC) No 1743/2004 and valid only until 31 March 2005. |
| — | : | ranskaksi | : | certificat émis au titre du règlement (CE) no 1743/2004 et valable seulement jusqu'au 31 mars 2005. |
| — | : | italiaksi | : | domanda di titolo presentata ai sensi del regolamento (CE) n. 1743/2004 e valida soltanto fino al 31 marzo 2005. |
| — | : | latviaksi | : | atļauja, kas izdota saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1743/2004 un ir derīga tikai līdz 2005. gada 31. martam. |
| — | : | liettuaksi | : | licencija, išduota pagal Reglamento (EB) Nr. 1743/2004 nuostatas, galiojanti tik iki 2005 m. kovo 31 d. |
| — | : | unkariksi | : | a 1743/2004/EK rendelet alkalmazásában kiállított, 2005. március 31-ig érvényes engedély. |
| — | : | hollanniksi | : | overeenkomstig Verordening (EG) nr. 1743/2004 afgegeven certificaat dat slechts tot en met 31 maart 2005 geldig is. |
| — | : | puolaksi | : | pozwolenie wydane zgodnie z rozporządzeniem (WE) nr 1743/2004 i ważne wyłącznie do 31 marca 2005 r. |
| — | : | portugaliksi | : | certificado emitido a título do Regulamento (CE) n.o 1743/2004 e eficaz somente até 31 de Março de 2005. |
| — | : | slovakiksi | : | licencia vydaná na základe nariadenia (ES) č. 1743/2004 a platná len do 31. marca 2005. |
| — | : | sloveeniksi | : | dovoljenje, izdano v skladu z Uredbo (ES) št. 1743/2004 in veljavno samo do 31. marca 2005. |
| — | : | suomeksi | : | asetuksen (EY) N:o 1743/2004 mukaisesti annettu todistus, joka on voimassa ainoastaan 31 päivään maaliskuuta 2005. |
| — | : | ruotsiksi | : | Licens utfärdad i enlighet med förordning (EG) nr 1743/2004, giltig endast till och med den 31 mars 2005. |

—

:

espanjaksi

:

Certificado expedido en virtud del Reglamento (CE) no 1743/2004 y válido únicamente hasta el 31 de marzo de 2005.

—

:

tšekiksi

:

licence vydaná na základě nařízení (ES) č. 1743/2004 a platná pouze do 31. března 2005.

—

:

tanskaksi

:

licens udstedt i henhold til forordning (EF) nr. 1743/2004 og kun gyldig til den 31. marts 2005.

—

:

saksaksi

:

Lizenz gemäß der Verordnung (EG) Nr. 1743/2004 erteilt und nur bis zum 31. März 2005 gültig.

—

:

viroksi

:

litsents on välja antud määruse (EÜ) nr 1743/2004 alusel ja kehtib ainult 31. märtsini 2005.

—

:

kreikaksi

:

Το πιστοποιητικό εκδόθηκε βάσει του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1743/2004 και ισχύει μόνο μέχρι τις 31 Μαρτίου 2005.

—

:

englanniksi

:

licence issued under Regulation (EC) No 1743/2004 and valid only until 31 March 2005.

—

:

ranskaksi

:

certificat émis au titre du règlement (CE) no 1743/2004 et valable seulement jusqu'au 31 mars 2005.

—

:

italiaksi

:

domanda di titolo presentata ai sensi del regolamento (CE) n. 1743/2004 e valida soltanto fino al 31 marzo 2005.

—

:

latviaksi

:

atļauja, kas izdota saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1743/2004 un ir derīga tikai līdz 2005. gada 31. martam.

—

:

liettuaksi

:

licencija, išduota pagal Reglamento (EB) Nr. 1743/2004 nuostatas, galiojanti tik iki 2005 m. kovo 31 d.

—

:

unkariksi

:

a 1743/2004/EK rendelet alkalmazásában kiállított, 2005. március 31-ig érvényes engedély.

—

:

hollanniksi

:

overeenkomstig Verordening (EG) nr. 1743/2004 afgegeven certificaat dat slechts tot en met 31 maart 2005 geldig is.

—

:

puolaksi

:

pozwolenie wydane zgodnie z rozporządzeniem (WE) nr 1743/2004 i ważne wyłącznie do 31 marca 2005 r.

—

:

portugaliksi

:

certificado emitido a título do Regulamento (CE) n.o 1743/2004 e eficaz somente até 31 de Março de 2005.

—

:

slovakiksi

:

licencia vydaná na základe nariadenia (ES) č. 1743/2004 a platná len do 31. marca 2005.

—

:

sloveeniksi

:

dovoljenje, izdano v skladu z Uredbo (ES) št. 1743/2004 in veljavno samo do 31. marca 2005.

—

:

suomeksi

:

asetuksen (EY) N:o 1743/2004 mukaisesti annettu todistus, joka on voimassa ainoastaan 31 päivään maaliskuuta 2005.

—

:

ruotsiksi

:

Licens utfärdad i enlighet med förordning (EG) nr 1743/2004, giltig endast till och med den 31 mars 2005.

---

LIITE II

ASETUKSEN 4 ARTIKLAN 1 KOHDASSA TARKOITETUT MAININNAT

| — | espanjaksi: Solicitud de certificado presentada al amparo del Reglamento (CE) no 1743/2004. |
| --- | --- |

—

espanjaksi: Solicitud de certificado presentada al amparo del Reglamento (CE) no 1743/2004.

| — | tšekiksi: žádost o licenci podaná na základě nařízení (ES) č. 1743/2004. |
| --- | --- |

—

tšekiksi: žádost o licenci podaná na základě nařízení (ES) č. 1743/2004.

| — | tanskaksi: licensansøgning i henhold til forordning (EF) nr. 1743/2004. |
| --- | --- |

—

tanskaksi: licensansøgning i henhold til forordning (EF) nr. 1743/2004.

| — | saksaksi: Lizenzantrag gemäß der Verordnung (EG) Nr. 1743/2004. |
| --- | --- |

—

saksaksi: Lizenzantrag gemäß der Verordnung (EG) Nr. 1743/2004.

| — | viroksi: määruse (EÜ) nr 1743/2004 kohaselt esitatud litsentsitaotlus. |
| --- | --- |

—

viroksi: määruse (EÜ) nr 1743/2004 kohaselt esitatud litsentsitaotlus.

| — | kreikaksi: Αίτηση χορήγησης πιστοποιητικού υποβληθείσα βάσει του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1743/2004. |
| --- | --- |

—

kreikaksi: Αίτηση χορήγησης πιστοποιητικού υποβληθείσα βάσει του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1743/2004.

| — | englanniksi: licence application made under Regulation (EC) No 1743/2004. |
| --- | --- |

—

englanniksi: licence application made under Regulation (EC) No 1743/2004.

| — | ranskaksi: demande de certificat faite au titre du règlement (CE) no 1743/2004. |
| --- | --- |

—

ranskaksi: demande de certificat faite au titre du règlement (CE) no 1743/2004.

| — | italiaksi: domanda di titolo presentata ai sensi del regolamento (CE) n. 1743/2004. |
| --- | --- |

—

italiaksi: domanda di titolo presentata ai sensi del regolamento (CE) n. 1743/2004.

| — | latviaksi: prašymas išduoti licenciją pagal Reglamentą (EB) Nr. 1743/2004. |
| --- | --- |

—

latviaksi: prašymas išduoti licenciją pagal Reglamentą (EB) Nr. 1743/2004.

| — | liettuaksi: atļaujas pieteikums saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1743/2004. |
| --- | --- |

—

liettuaksi: atļaujas pieteikums saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1743/2004.

| — | unkariksi: a 1743/2004/EK rendeletnek megfelelően kiállított engedélykérelem. |
| --- | --- |

—

unkariksi: a 1743/2004/EK rendeletnek megfelelően kiállított engedélykérelem.

| — | hollanniksi: overeenkomstig Verordening (EG) nr. 1743/2004 ingediende certificaataanvraag. |
| --- | --- |

—

hollanniksi: overeenkomstig Verordening (EG) nr. 1743/2004 ingediende certificaataanvraag.

| — | puolaksi: wniosek o pozwolenie przedłożony zgodnie z rozporządzeniem (WE) nr 1743/2004 |
| --- | --- |

—

puolaksi: wniosek o pozwolenie przedłożony zgodnie z rozporządzeniem (WE) nr 1743/2004

| — | portugaliksi: pedido de certificado apresentado a título do Regulamento (CE) n.o 1743/2004. |
| --- | --- |

—

portugaliksi: pedido de certificado apresentado a título do Regulamento (CE) n.o 1743/2004.

| — | slovakiksi: žiadosť o licenciu na základe nariadenia (ES) č. 1743/2004. |
| --- | --- |

—

slovakiksi: žiadosť o licenciu na základe nariadenia (ES) č. 1743/2004.

| — | sloveeniksi: zahtevek za dovoljenje, vložen v skladu z Uredbo (ES) št. 1743/2004 |
| --- | --- |

—

sloveeniksi: zahtevek za dovoljenje, vložen v skladu z Uredbo (ES) št. 1743/2004

| — | suomeksi: asetuksen (EY) N:o 1743/2004 mukainen todistushakemus. |
| --- | --- |

—

suomeksi: asetuksen (EY) N:o 1743/2004 mukainen todistushakemus.

| — | ruotsiksi: Licensansökan enligt förordning (EG) nr 1743/2004. |
| --- | --- |

—

ruotsiksi: Licensansökan enligt förordning (EG) nr 1743/2004.

---

| 8.10.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 311/23 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 311/23

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1744/2004,

annettu 7 päivänä lokakuuta 2004,

asetuksen (EY) N:o 1490/2002 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse esittelevän jäsenvaltion korvaamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta 15 päivänä heinäkuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/414/ETY (1) ja erityisesti sen 8 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission on direktiivin 91/414/ETY mukaisesti käynnistettävä työohjelma niiden tehoaineiden asteittaiseksi tutkimiseksi, jotka olivat markkinoilla kaksi vuotta kyseisen direktiivin tiedoksi antamisen jälkeen. |
| --- | --- |

(1)

Komission on direktiivin 91/414/ETY mukaisesti käynnistettävä työohjelma niiden tehoaineiden asteittaiseksi tutkimiseksi, jotka olivat markkinoilla kaksi vuotta kyseisen direktiivin tiedoksi antamisen jälkeen.

| (2) | Työohjelman kolmannesta vaiheesta säädetään komission asetuksissa (EY) N:o 451/2000 (2) ja (EY) N:o 1490/2002 (3). |
| --- | --- |

(2)

Työohjelman kolmannesta vaiheesta säädetään komission asetuksissa (EY) N:o 451/2000 (2) ja (EY) N:o 1490/2002 (3).

| (3) | Asetuksen (EY) N:o 1490/2002 10 artiklan 3 kohdassa viitataan mahdollisuuteen siirtää tehoaineen arviointi toiselle jäsenvaltiolle, jos esittelevä jäsenvaltio ei pysty toimittamaan arviokertomusluonnosta Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaiselle vahvistetussa määräajassa. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EY) N:o 1490/2002 10 artiklan 3 kohdassa viitataan mahdollisuuteen siirtää tehoaineen arviointi toiselle jäsenvaltiolle, jos esittelevä jäsenvaltio ei pysty toimittamaan arviokertomusluonnosta Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaiselle vahvistetussa määräajassa.

| (4) | Ranska on ilmoittanut komissiolle, ettei se pysty toimittamaan Teflubentsuroni-nimistä tehoainetta koskevaa arviokertomusluonnosta kyseisen asetuksen 10 artiklan 1 kohdassa säädetyssä määräajassa. Yhdistynyt kuningaskunta on ilmoittanut olevansa halukas ryhtymään esitteleväksi jäsenvaltioksi tämän tehoaineen osalta. Uudelle esittelevälle jäsenvaltiolle on annettava riittävästi aikaa valmistella arviokertomusluonnos, ja tämän vuoksi kyseinen aine olisi siirrettävä liitteessä I olevasta A osasta kyseisen liitteen B osaan. |
| --- | --- |

(4)

Ranska on ilmoittanut komissiolle, ettei se pysty toimittamaan Teflubentsuroni-nimistä tehoainetta koskevaa arviokertomusluonnosta kyseisen asetuksen 10 artiklan 1 kohdassa säädetyssä määräajassa. Yhdistynyt kuningaskunta on ilmoittanut olevansa halukas ryhtymään esitteleväksi jäsenvaltioksi tämän tehoaineen osalta. Uudelle esittelevälle jäsenvaltiolle on annettava riittävästi aikaa valmistella arviokertomusluonnos, ja tämän vuoksi kyseinen aine olisi siirrettävä liitteessä I olevasta A osasta kyseisen liitteen B osaan.

| (5) | Asetusta (EY) N:o 1490/2002 olisi tämän vuoksi muutettava vastaavasti. |
| --- | --- |

(5)

Asetusta (EY) N:o 1490/2002 olisi tämän vuoksi muutettava vastaavasti.

| (6) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(6)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 1490/2002 liite I seuraavasti:

| 1) | Poistetaan A osasta Teflubentsuronia koskeva merkintä. |
| --- | --- |

1)

Poistetaan A osasta Teflubentsuronia koskeva merkintä.

| 2) | Lisätään B osaan seuraava merkintä aakkosjärjestyksen kannalta oikeaan kohtaan:
  ”Teflubentsuroni – Yhdistynyt kuningaskunta – BAS-BE”. |
| --- | --- |

2)

Lisätään B osaan seuraava merkintä aakkosjärjestyksen kannalta oikeaan kohtaan:

”Teflubentsuroni – Yhdistynyt kuningaskunta – BAS-BE”.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 7 päivänä lokakuuta 2004.

Komission puolesta

David BYRNE

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 230, 19.8.1991, s. 1. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 2004/71/EY (EUVL L 127, 29.4.2004, s. 104).

1

(2)  EYVL L 55, 29.2.2000, s. 25. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1044/2003 (EUVL L 151, 19.6.2003, s. 32).

2

(3)  EYVL L 224, 21.8.2002, s. 23. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1044/2003.

3

---

| 8.10.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 311/24 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 311/24

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1745/2004,

annettu 6 päivänä lokakuuta 2004,

Belgian lipun alla purjehtivien alusten punakampelan kalastuksen lopettamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon yhteiseen kalastuspolitiikkaan sovellettavasta valvontajärjestelmästä 12 päivänä lokakuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2847/93 (1) ja erityisesti sen 21 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Yhteisön vesialueilla ja yhteisön aluksiin sellaisilla muilla vesialueilla, joilla pyyntirajoitukset ovat tarpeen, sovellettavien eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien ja niihin liittyvien edellytysten vahvistamisesta vuodeksi 2004 19 päivänä joulukuuta 2003 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2287/2003 (2) säädetään punakampelakiintiöstä vuodeksi 2004. |
| --- | --- |

(1)

Yhteisön vesialueilla ja yhteisön aluksiin sellaisilla muilla vesialueilla, joilla pyyntirajoitukset ovat tarpeen, sovellettavien eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien ja niihin liittyvien edellytysten vahvistamisesta vuodeksi 2004 19 päivänä joulukuuta 2003 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2287/2003 (2) säädetään punakampelakiintiöstä vuodeksi 2004.

| (2) | Kiintiöiden alaisten kalakantojen saaliiden määrällisistä rajoituksista annettujen säännösten noudattamisen turvaamiseksi komission on tarpeen vahvistaa päivämäärä, johon mennessä jäsenvaltion lipun alla purjehtivien alusten katsotaan täyttäneen kiintiönsä. |
| --- | --- |

(2)

Kiintiöiden alaisten kalakantojen saaliiden määrällisistä rajoituksista annettujen säännösten noudattamisen turvaamiseksi komission on tarpeen vahvistaa päivämäärä, johon mennessä jäsenvaltion lipun alla purjehtivien alusten katsotaan täyttäneen kiintiönsä.

| (3) | Komissiolle toimitettujen tietojen mukaan Belgian lipun alla purjehtivien tai Belgiassa rekisteröityjen alusten punakampelasaaliit ICES-alueen VII a vesillä ovat täyttäneet vuodeksi 2004 myönnetyn kiintiön. Belgia on kieltänyt tämän kannan kalastuksen 1 päivästä syyskuuta 2004. Sen vuoksi on tarpeen noudattaa tätä päivämäärää, |
| --- | --- |

(3)

Komissiolle toimitettujen tietojen mukaan Belgian lipun alla purjehtivien tai Belgiassa rekisteröityjen alusten punakampelasaaliit ICES-alueen VII a vesillä ovat täyttäneet vuodeksi 2004 myönnetyn kiintiön. Belgia on kieltänyt tämän kannan kalastuksen 1 päivästä syyskuuta 2004. Sen vuoksi on tarpeen noudattaa tätä päivämäärää,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Belgian lipun alla purjehtivien tai Belgiassa rekisteröityjen alusten punakampelasaaliit ICES-alueen VII a vesillä ovat täyttäneet Belgialle vuodeksi 2004 myönnetyn kiintiön.

Kielletään Belgian lipun alla purjehtivilta tai Belgiassa rekisteröidyiltä aluksilta punakampelan kalastus ICES-alueen VII a vesillä sekä näiden alusten tämän asetuksen ensimmäisen soveltamispäivän jälkeen pyytämän punakampelakannan hallussa pitäminen aluksessa sekä sen uudelleenlastaus ja purku.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivästä syyskuuta 2004.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 6 päivänä lokakuuta 2004.

Komission puolesta

Jörgen HOLMQUIST

Kalastuksen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 261, 20.10.1993, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1954/2003 (EUVL L 289, 7.11.2003, s. 1).

1

(2)  EUVL L 344, 31.12.2003, s. 1.

2

---

| 8.10.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 311/25 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 311/25

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1746/2004,

annettu 6 päivänä lokakuuta 2004,

Belgian lipun alla purjehtivien alusten punakampelan kalastuksen lopettamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 1502/2004 kumoamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon yhteiseen kalastuspolitiikkaan sovellettavasta valvontajärjestelmästä 12 päivänä lokakuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2847/93 (1) ja erityisesti sen 21 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission asetuksessa (EY) N:o 1502/2004 (2) säädetään Belgian lipun alla purjehtivien tai Belgiassa rekisteröityjen alusten punakampelan kalastuksen lopettamisesta ICES-alueiden VII f ja g vesillä. |
| --- | --- |

(1)

Komission asetuksessa (EY) N:o 1502/2004 (2) säädetään Belgian lipun alla purjehtivien tai Belgiassa rekisteröityjen alusten punakampelan kalastuksen lopettamisesta ICES-alueiden VII f ja g vesillä.

| (2) | Kalastusmahdollisuuksien siirron seurauksena Belgian kiintiötä ei ole vielä käytetty loppuun. Tämän vuoksi olisi sallittava Belgian lipun alla purjehtivien tai Belgiassa rekisteröityjen alusten punakampelan kalastus ICES-alueiden VII f ja g vesillä. Sen vuoksi asetus (EY) N:o 1502/2004 olisi kumottava, |
| --- | --- |

(2)

Kalastusmahdollisuuksien siirron seurauksena Belgian kiintiötä ei ole vielä käytetty loppuun. Tämän vuoksi olisi sallittava Belgian lipun alla purjehtivien tai Belgiassa rekisteröityjen alusten punakampelan kalastus ICES-alueiden VII f ja g vesillä. Sen vuoksi asetus (EY) N:o 1502/2004 olisi kumottava,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Kumotaan komission asetus (EY) N:o 1502/2004.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivästä lokakuuta 2004.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 6 päivänä lokakuuta 2004.

Komission puolesta

Jörgen HOLMQUIST

Kalastuksen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 261, 20.10.1993, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1954/2003 (EUVL L 289, 7.11.2003, s. 1).

1

(2)  EUVL L 275, 25.8.2004, s. 13.

2

---

| 8.10.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 311/26 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 311/26

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1747/2004,

annettu 7 päivänä lokakuuta 2004,

asetuksessa (EY) N:o 1565/2004 tarkoitetun kauran vientiä koskevan tarjouskilpailun osana toimitettujen tarjousten osalta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä syyskuuta 2003 neuvoston asetuksen (EY) N:o 1784/2003 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan,

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista tietyistä yksityiskohtaisista säännöistä vientitukien myöntämisen ja häiriötilanteessa toteutettavien toimenpiteiden osalta vilja-alalla 29 päivänä kesäkuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1501/95 (2) ja erityisesti sen 7 artiklan,

ottaa huomioon kauraa koskevasta erityisestä interventiotoimenpiteestä Suomessa ja Ruotsissa markkinointivuonna 2004/2005 3 päivänä syyskuuta 2004 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1565/2004 (3),

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Suomessa ja Ruotsissa tuotetun kauran Suomesta ja Ruotsista kaikkiin kolmansiin maihin, lukuun ottamatta Bulgariaa, Norjaa, Romaniaa ja Sveitsiä, suuntautuvan viennin tukea koskeva tarjouskilpailu on avattu asetuksella (EY) N:o 1565/2004. |
| --- | --- |

(1)

Suomessa ja Ruotsissa tuotetun kauran Suomesta ja Ruotsista kaikkiin kolmansiin maihin, lukuun ottamatta Bulgariaa, Norjaa, Romaniaa ja Sveitsiä, suuntautuvan viennin tukea koskeva tarjouskilpailu on avattu asetuksella (EY) N:o 1565/2004.

| (2) | Erityisesti asetuksen (EY) N:o 1501/95 1 artiklassa säädetyt perusteet huomioon ottaen ei ole aiheellista vahvistaa enimmäistukea. |
| --- | --- |

(2)

Erityisesti asetuksen (EY) N:o 1501/95 1 artiklassa säädetyt perusteet huomioon ottaen ei ole aiheellista vahvistaa enimmäistukea.

| (3) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(3)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Tarjouskilpailu jätetään ratkaisematta niiden tarjousten osalta, jotka on toimitettu 1. ja 7. päivän lokakuuta 2004 välisenä aikana osana asetuksessa (EY) N:o 1565/2004 tarkoitettua kauran vientitukea koskevaa tarjouskilpailua.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 8 päivänä lokakuuta 2004.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 7 päivänä lokakuuta 2004.

Komission puolesta

Franz FISCHLER

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 270, 21.10.2003, s. 78,

1

(2)  EYVL L 147, 30.6.1995, s. 7. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1431/2003 (EUVL L 203, 12.8.2003, s. 16).

2

(3)  EUVL L 285, 4.9.2004, s. 3.

3

---

II Säädökset, joita ei tarvitse julkaista

Neuvosto

| 8.10.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 311/27 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 311/27

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

tehty 24 päivänä syyskuuta 2004,

AKT–EY-kumppanuussopimuksen 96 artiklan mukaisten Guinea-Bissaun kanssa käytyjen neuvottelujen päättämisestä

(2004/680/EY)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon Cotonoussa 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitetun Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen kumppanuussopimuksen (1), jäljempänä ”AKT–EY-kumppanuussopimus”, ja erityisesti sen 96 artiklan,

ottaa huomioon AKT–EY-kumppanuussopimuksen täytäntöön panemiseksi toteutettavista toimenpiteistä ja noudatettavista menettelyistä jäsenvaltioiden hallitusten neuvostossa kokoontuneiden edustajien kesken tehdyn sisäisen sopimuksen (2) ja erityisesti sen 3 artiklan,

ottaa huomioon komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | AKT–EY-kumppanuussopimuksen 9 artiklassa tarkoitettuja sopimuksen olennaisia osia on rikottu 14 päivänä syyskuuta 2003 tapahtuneella sotilasvallankaappauksella, jonka Euroopan unioni tuomitsi 18 päivänä syyskuuta 2003 antamassaan julkilausumassa. |
| --- | --- |

(1)

AKT–EY-kumppanuussopimuksen 9 artiklassa tarkoitettuja sopimuksen olennaisia osia on rikottu 14 päivänä syyskuuta 2003 tapahtuneella sotilasvallankaappauksella, jonka Euroopan unioni tuomitsi 18 päivänä syyskuuta 2003 antamassaan julkilausumassa.

| (2) | AKT–EY-kumppanuussopimuksen 96 artiklan mukaisesti AKT-maiden ja Guinea-Bissaun kanssa neuvoteltiin 19 päivänä tammikuuta 2004, jolloin Guinea-Bissaun viranomaiset antoivat Euroopan unionin esiin tuomien ongelmien korjaamiseksi erityisiä sitoumuksia, jotka oli määrä täyttää kolmen kuukauden ajan käytävän perusteellisen vuoropuhelun aikana. |
| --- | --- |

(2)

AKT–EY-kumppanuussopimuksen 96 artiklan mukaisesti AKT-maiden ja Guinea-Bissaun kanssa neuvoteltiin 19 päivänä tammikuuta 2004, jolloin Guinea-Bissaun viranomaiset antoivat Euroopan unionin esiin tuomien ongelmien korjaamiseksi erityisiä sitoumuksia, jotka oli määrä täyttää kolmen kuukauden ajan käytävän perusteellisen vuoropuhelun aikana.

| (3) | Tämän ajanjakson päättyessä vaikuttaa siltä, että kyseiset sitoumukset ovat johtaneet käytännön toimenpiteisiin AKT–EY-kumppanuussopimuksen olennaisten osien osalta; tiettyjä erityisesti julkisen talouden vahvistamista koskevia tärkeitä toimia ei ole kuitenkaan vielä riittävästi pantu käytännössä täytäntöön, |
| --- | --- |

(3)

Tämän ajanjakson päättyessä vaikuttaa siltä, että kyseiset sitoumukset ovat johtaneet käytännön toimenpiteisiin AKT–EY-kumppanuussopimuksen olennaisten osien osalta; tiettyjä erityisesti julkisen talouden vahvistamista koskevia tärkeitä toimia ei ole kuitenkaan vielä riittävästi pantu käytännössä täytäntöön,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Päätetään Guinea-Bissaun tasavallan kanssa käydyt, AKT–EY-kumppanuussopimuksen 96 artiklan mukaiset neuvottelut.

2 artikla

Hyväksytään liitteenä olevassa kirjeluonnoksessa esitetyt toimenpiteet AKT–EY-kumppanuussopimuksen 96 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitettuina aiheellisina toimenpiteinä.

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Päätöstä sovelletaan 11 päivään lokakuuta 2005.

Tehty Brysselissä 24 päivänä syyskuuta 2004.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

L. J. BRINKHORST

---

(1)  EYVL L 317, 15.12.2000, s. 3.

1

(2)  EYVL L 317, 15.12.2000, s. 376.

2

---

LIITE

Arvoisa herra pääministeri,

Euroopan unioni pitää AKT–EY-kumppanuussopimuksen 9 artiklan määräyksiä erittäin tärkeinä. Ihmisoikeuksien kunnioittaminen ja demokratian ja oikeusvaltion periaatteiden noudattaminen, joille AKT-maiden ja EY:n kumppanuus perustuu, ovat kyseisen sopimuksen olennaisia osia ja tämän vuoksi suhteidemme perusta.

Tämän vuoksi Euroopan unioni on 18. syyskuuta 2003 antamassaan julkilausumassa tuominnut voimakkaasti 14. syyskuuta 2003 tapahtuneen sotilasvallankaappauksen.

Tähän liittyen Euroopan unionin neuvosto päätti 19. joulukuuta 2003 kutsua Guinea-Bissaun viranomaiset neuvotteluihin tilanteen tarkastelemiseksi yksityiskohtaisesti ja keinojen etsimiseksi sen korjaamiseksi.

Neuvottelut käytiin Brysselissä 19. tammikuuta 2004 myönteisessä hengessä. Useita olennaisia kysymyksiä käsiteltiin, ja siirtymävaiheen hallituksen pääministerillä oli tilaisuus esittää Guinea-Bissaun viranomaisten näkemys ja arvio tilanteesta. Euroopan unioni pani merkille pääministerin sitoumuksen:

| — | vahvistaa Guinea-Bissaun tasavallan hallituksen siirtymävaiheen ohjelma ja erityisesti sen suunnitelmat parlamenttivaalien osalta, |
| --- | --- |

—

vahvistaa Guinea-Bissaun tasavallan hallituksen siirtymävaiheen ohjelma ja erityisesti sen suunnitelmat parlamenttivaalien osalta,

| — | vahvistaa toimenpiteet julkisen talouden vahvistamiseksi, |
| --- | --- |

—

vahvistaa toimenpiteet julkisen talouden vahvistamiseksi,

| — | varmistaa kehitys oikeuslaitoksen riippumattomuuden ja armeijan siviilivalvonnan palauttamiseksi. |
| --- | --- |

—

varmistaa kehitys oikeuslaitoksen riippumattomuuden ja armeijan siviilivalvonnan palauttamiseksi.

Lisäksi sovittiin Guinea-Bissaussa kolmen kuukauden ajan käytävästä, kaikkia esille tuotuja asioita koskevasta perusteellisesta vuoropuhelusta ja siitä, että tilannetta arvioitaisiin uudelleen kyseisen ajanjakson päätyttyä.

Tätä säännöllistä ja perusteellista vuoropuhelua käytiin Guinea-Bissaussa. Sen perustana oli sarja sovittujen sitoumusten täyttämiseksi tarvittavia toimenpiteitä.

Guinea-Bissaun viranomaiset ovat toteuttaneet joitakin huomionarvoisia toimenpiteitä. Erityisesti panemme merkille, että:

| — | maaliskuun 28. ja 30. päivänä 2004 pidettiin oikeudenmukaiset, vapaat ja avoimet parlamenttivaalit, |
| --- | --- |

—

maaliskuun 28. ja 30. päivänä 2004 pidettiin oikeudenmukaiset, vapaat ja avoimet parlamenttivaalit,

| — | oikeuslaitoksen riippumattomuuden palauttamisessa on edistytty nimittämällä tasavallan yleinen syyttäjä ja korkeimman oikeuden presidentti, |
| --- | --- |

—

oikeuslaitoksen riippumattomuuden palauttamisessa on edistytty nimittämällä tasavallan yleinen syyttäjä ja korkeimman oikeuden presidentti,

| — | talouden hätäohjelma on hyväksytty, |
| --- | --- |

—

talouden hätäohjelma on hyväksytty,

| — | valtion työntekijöiden laskenta on käynnissä. |
| --- | --- |

—

valtion työntekijöiden laskenta on käynnissä.

On selvää, että nämä aloitteet osoittavat maan yhteiskunnallista ja poliittista vakautumista. Varsinkin julkisen talouden vahvistamiseen liittyy kuitenkin edelleen ongelmia erityisesti siltä osin kuin on kyse kansantalouden tilinpidosta, tullitulojen kannosta sekä useimpien valtion työntekijöiden palkkojen maksusta.

Euroopan unioni pitää tärkeänä erityisesti seuraavia toimia julkisen talouden vahvistamiseksi:

| — | jatketaan siirtymävaiheen hallituksen hyväksymän talouden hätäohjelman toteuttamista, |
| --- | --- |

—

jatketaan siirtymävaiheen hallituksen hyväksymän talouden hätäohjelman toteuttamista,

| — | jatketaan jo aloitettua valtion työntekijöiden laskentaa, |
| --- | --- |

—

jatketaan jo aloitettua valtion työntekijöiden laskentaa,

| — | toteutetaan julkiseen talouteen liittyviä korjaavia toimenpiteitä kuten varainhoidon valvontajärjestelmän, julkisten hankintojen ja julkisten tulojen tarkastukset, |
| --- | --- |

—

toteutetaan julkiseen talouteen liittyviä korjaavia toimenpiteitä kuten varainhoidon valvontajärjestelmän, julkisten hankintojen ja julkisten tulojen tarkastukset,

| — | palautetaan yhteisön talousarviotukiohjelmasta maksetut varat vuonna 2003 suoritetun varojen käyttöä koskeneen tarkastuksen mukaisesti, |
| --- | --- |

—

palautetaan yhteisön talousarviotukiohjelmasta maksetut varat vuonna 2003 suoritetun varojen käyttöä koskeneen tarkastuksen mukaisesti,

| — | esitetään valtiontalouden tarkastusviraston vuonna 2003 julkisten tulojen asianmukaisuudesta laatiman tarkastuskertomuksen päätelmät, |
| --- | --- |

—

esitetään valtiontalouden tarkastusviraston vuonna 2003 julkisten tulojen asianmukaisuudesta laatiman tarkastuskertomuksen päätelmät,

| — | jatketaan hallinnollisia ja oikeudellisia menettelyjä niitä siirtymävaihetta edeltäneen kauden hallituksen vastuuhenkilöitä vastaan, jotka syyllistyivät sääntöjenvastaisuuksiin tai petoksiin. |
| --- | --- |

—

jatketaan hallinnollisia ja oikeudellisia menettelyjä niitä siirtymävaihetta edeltäneen kauden hallituksen vastuuhenkilöitä vastaan, jotka syyllistyivät sääntöjenvastaisuuksiin tai petoksiin.

Neuvottelujen tuloksena päätettiin, että AKT–EY-kumppanuussopimuksen 96 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitettuina aiheellisina toimenpiteinä suhteet normalisoidaan ja yhteistyötä jatketaan samalla tarkkaillen edistymistä julkisen talouden alalla, oikeuslaitoksen riippumattomuuden palauttamista ja armeijan siviilivalvonnan palauttamista sekä sitä, jatketaanko vaaliprosessia suunnitelmien mukaisesti presidentinvaalit järjestämällä. Olisi saatava aikaan olosuhteet presidentinvaalien avoimuuden ja demokraattisuuden varmistamiseksi. Euroopan unioni arvioi näissä kysymyksissä saavutettua edistymistä säännöllisesti.

Euroopan unioni haluaa edistää tiivistä poliittista vuoropuhelua demokraattisesti valitun hallituksenne kanssa ja myötävaikuttaa demokratian lujittamiseen maassanne.

Kunnioittavasti

Komission puolesta

Neuvoston puolesta

---

| 8.10.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 311/30 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 311/30

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

tehty 24 päivänä syyskuuta 2004,

Haitin kanssa AKT–EY-kumppanuussopimuksen 96 artiklan mukaisesti käydyn kuulemismenettelyn päättämisestä tehdyn päätöksen 2001/131/EY muuttamisesta

(2004/681/EY)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon Cotonoussa 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitetun Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen kumppanuussopimuksen (1), jäljempänä AKT–EY-kumppanuussopimus, ja erityisesti sen 96 artiklan,

ottaa huomioon neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien sisäisen sopimuksen AKT–EY-kumppanuussopimuksen täytäntöönpanemiseksi toteutettavista toimenpiteistä ja noudatettavista menettelyistä (2) ja erityisesti sen 3 artiklan,

ottaa huomioon komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Taloudellisen avun toimittaminen Haitille keskeytetään päätöksen 2001/131/EY (3) nojalla osittain AKT–EY-kumppanuussopimuksen 96 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitettuna aiheellisena toimenpiteenä. |
| --- | --- |

(1)

Taloudellisen avun toimittaminen Haitille keskeytetään päätöksen 2001/131/EY (3) nojalla osittain AKT–EY-kumppanuussopimuksen 96 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitettuna aiheellisena toimenpiteenä.

| (2) | Päätöksen 2003/916/EY voimassaolo päättyy 31 päivänä joulukuuta 2004, ja sen mukaan toimenpiteitä on tarkasteltava uudelleen kuuden kuukauden kuluessa. |
| --- | --- |

(2)

Päätöksen 2003/916/EY voimassaolo päättyy 31 päivänä joulukuuta 2004, ja sen mukaan toimenpiteitä on tarkasteltava uudelleen kuuden kuukauden kuluessa.

| (3) | Euroopan komission edustajat ja Haitin väliaikainen pääministeri kävivät 12 päivänä toukokuuta 2004 keskusteluja väliaikaishallituksen poliittisesta ohjelmasta, myös vaalien aikataulusta, demokratiaan ja perustuslakiin perustuvan hallinnon palauttamiseksi ihmisoikeuksia ja perusvapauksia kunnioittaen. |
| --- | --- |

(3)

Euroopan komission edustajat ja Haitin väliaikainen pääministeri kävivät 12 päivänä toukokuuta 2004 keskusteluja väliaikaishallituksen poliittisesta ohjelmasta, myös vaalien aikataulusta, demokratiaan ja perustuslakiin perustuvan hallinnon palauttamiseksi ihmisoikeuksia ja perusvapauksia kunnioittaen.

| (4) | Haitin väliaikainen pääministeri vahvisti 25 päivänä toukokuuta 2004 päivätyllä kirjeellä Haitin väliaikaishallituksen erityissitoumukset kunnioittaa AKT–EY-kumppanuussopimuksen 9 artiklassa määriteltyjä olennaisia osia, erityisesti ihmisoikeuksia sekä demokratian periaatteita ja oikeusvaltioperiaatetta, demokratiaan ja perustuslakiin perustuvan hallinnon palauttamiseksi maahan, |
| --- | --- |

(4)

Haitin väliaikainen pääministeri vahvisti 25 päivänä toukokuuta 2004 päivätyllä kirjeellä Haitin väliaikaishallituksen erityissitoumukset kunnioittaa AKT–EY-kumppanuussopimuksen 9 artiklassa määriteltyjä olennaisia osia, erityisesti ihmisoikeuksia sekä demokratian periaatteita ja oikeusvaltioperiaatetta, demokratiaan ja perustuslakiin perustuvan hallinnon palauttamiseksi maahan,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Muutetaan päätös 2001/131/EY seuraavasti:

| 1) | Korvataan 3 artiklan toisessa ja kolmannessa kohdassa mainittu päivämäärä 31 päivä joulukuuta 2004 päivämäärällä 31 päivä joulukuuta 2005. |
| --- | --- |

1)

Korvataan 3 artiklan toisessa ja kolmannessa kohdassa mainittu päivämäärä 31 päivä joulukuuta 2004 päivämäärällä 31 päivä joulukuuta 2005.

| 2) | Korvataan liite tämän päätöksen liitteessä olevalla tekstillä. |
| --- | --- |

2)

Korvataan liite tämän päätöksen liitteessä olevalla tekstillä.

2 artikla

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 24 päivänä syyskuuta 2004.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

L. J. BRINKHORST

---

(1)  EYVL L 317, 15.12.2000, s. 3. Sopimus sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä N:o 1/2003 (EUVL L 141, 7.6.2003, s. 25).

1

(2)  EYVL L 317, 15.12.2000, s. 376.

2

(3)  EYVL L 48, 17.2.2001, s. 31. Päätös sellaisena kuin se viimeksi muutettuna päätöksellä 2003/916/EY (EUVL L 345, 31.12.2003, s. 156).

3

---

LIITE

”LIITE

Arvoisa herra,

Euroopan unioni pitää AKT-EY-kumppanuussopimuksen 9 artiklan määräyksiä erittäin tärkeinä. Ihmisoikeuksien kunnioittaminen, demokratian periaatteet ja oikeusvaltioperiaate, joille AKT-EY-kumppanuus rakentuu, ovat kyseisen sopimuksen olennaisia osia ja näin ollen suhteidemme perusta.

Tästä syystä Euroopan unioni on seurannut tiiviisti Haitin viimeaikaista siirtymävaihetta, erityisesti uuden väliaikaishallituksen nimittämistä; väliaikaishallitus vannoi virkavalan 17. maaliskuuta 2004 Caricomin ja OAS:n suunnitelmaan perustuvan, laajan kuulemismenettelyn päätteeksi.

Euroopan komission edustajat kävivät kanssanne Brysselissä 12. toukokuuta 2004 keskusteluja, joissa tarkasteltiin väliaikaishallituksen poliittista ohjelmaa demokratiaan ja perustuslakiin perustuvan hallinnon palauttamiseksi. Euroopan unioni panee merkille 25. toukokuuta 2004 komissiolle lähettämässänne kirjeessä antamanne sitoumukset erityisesti ihmisoikeustilanteen kohentamisesta sekä demokratian periaatteiden – joihin kuuluu vapaiden ja rehellisten vaalien järjestäminen – oikeusvaltioperiaatteen ja hyvän hallintotavan omaksumisesta. Täytäntöön pantuina näiden sitoumusten pitäisi ajan myötä johtaa poliittisen vakauden lisääntymiseen Haitilla. Euroopan unioni kehottaa painokkaasti väliaikaishallitusta saattamaan nämä sitoumukset nopeasti käytännön toimiksi ja näin varmistamaan sen, että demokratisoitumisesta tulee erottamaton osa Haitin politiikkaa sekä talous- ja yhteiskuntaelämää. Näin toimimalla Haiti noudattaa AKT-EY-kumppanuussopimuksen 9 artiklan määräyksiä.

Euroopan unionin neuvosto tarkasteli 22. joulukuuta 2003 tekemäänsä päätöstä edellä esitettyjen seikkojen valossa ja päätti tarkistaa AKT-EY-kumppanuussopimuksen 96 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitettuja aiheellisia toimenpiteitä seuraavasti:

| 1) | Kahdeksannen Euroopan kehitysrahaston (EKR) jäljellä olevat varat ohjataan ohjelmiin, jotka suoraan hyödyttävät Haitin kansaa, lujittavat kansalaisyhteiskuntaa ja yksityissektoria ja tukevat demokratiaa. Oikeusvaltion vahvistamista ja vaaliprosessia jatketaan, missä yhteydessä voidaan toteuttaa väliaikaishallituksen, kansalaisyhteiskunnan ja tärkeimpien avunantajien tiiviissä yhteistyössä laatiman väliaikaisen yhteistyökehyksen puitteissa lyhyen ja keskipitkän aikavälin tavoitteiksi määriteltyjä toimia. |
| --- | --- |

1)

Kahdeksannen Euroopan kehitysrahaston (EKR) jäljellä olevat varat ohjataan ohjelmiin, jotka suoraan hyödyttävät Haitin kansaa, lujittavat kansalaisyhteiskuntaa ja yksityissektoria ja tukevat demokratiaa. Oikeusvaltion vahvistamista ja vaaliprosessia jatketaan, missä yhteydessä voidaan toteuttaa väliaikaishallituksen, kansalaisyhteiskunnan ja tärkeimpien avunantajien tiiviissä yhteistyössä laatiman väliaikaisen yhteistyökehyksen puitteissa lyhyen ja keskipitkän aikavälin tavoitteiksi määriteltyjä toimia.

| 2) | Yhdeksännen EKR:n varojen myöntämisestä ilmoitetaan tämän päätöksen Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaisemisen yhteydessä. |
| --- | --- |

2)

Yhdeksännen EKR:n varojen myöntämisestä ilmoitetaan tämän päätöksen Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaisemisen yhteydessä.

| 3) | Keskustelut yhdeksännen EKR:n varojen ohjelmoinnista aloitetaan kansallisen tulojen ja menojen hyväksyjän kanssa maakohtaisen strategia-asiakirjan ja maaohjelman laatimista silmällä pitäen. Strategiassa otetaan huomioon väliaikaisen yhteistyökehyksen tulokset. |
| --- | --- |

3)

Keskustelut yhdeksännen EKR:n varojen ohjelmoinnista aloitetaan kansallisen tulojen ja menojen hyväksyjän kanssa maakohtaisen strategia-asiakirjan ja maaohjelman laatimista silmällä pitäen. Strategiassa otetaan huomioon väliaikaisen yhteistyökehyksen tulokset.

| 4) | B-määrärahoja voitaisiin käyttää ennen yhdeksännen EKR:n puitteissa laadittavan maakohtaisen strategia-asiakirjan/maaohjelman allekirjoittamista todellisten tarpeiden mukaan. |
| --- | --- |

4)

B-määrärahoja voitaisiin käyttää ennen yhdeksännen EKR:n puitteissa laadittavan maakohtaisen strategia-asiakirjan/maaohjelman allekirjoittamista todellisten tarpeiden mukaan.

| 5) | Maaohjelma on määrä allekirjoittaa sitten, kun on pidetty kansalliset vaalit, jotka noudattavat OAS:n päätöslauselmaa 822 ja jotka Haitin toimivaltaiset instituutiot ja kansainvälinen yhteisö ovat todenneet vapaiksi ja rehellisiksi; kansalliset vaalit on tarkoitus järjestää viimeistään vuoden 2005 puolivälissä. |
| --- | --- |

5)

Maaohjelma on määrä allekirjoittaa sitten, kun on pidetty kansalliset vaalit, jotka noudattavat OAS:n päätöslauselmaa 822 ja jotka Haitin toimivaltaiset instituutiot ja kansainvälinen yhteisö ovat todenneet vapaiksi ja rehellisiksi; kansalliset vaalit on tarkoitus järjestää viimeistään vuoden 2005 puolivälissä.

| 6) | Alueellisiin hankkeisiin, humanitaarisiin operaatioihin ja kaupan alan yhteistyöhön osallistuminen jatkuu entiseen tapaan. |
| --- | --- |

6)

Alueellisiin hankkeisiin, humanitaarisiin operaatioihin ja kaupan alan yhteistyöhön osallistuminen jatkuu entiseen tapaan.

Kaikkia edellä mainittuja toimenpiteitä tarkastellaan uudelleen säännöllisesti ja ainakin kuuden kuukauden kuluessa.

Yhteistyön onnistumiseksi on tärkeää, että tällä hetkellä puutteellista avun vastaanottokykyä vahvistetaan harjoittamalla hyvää hallintoa ja toteuttamalla toimenpiteitä avun hallinnointivalmiuksien kehittämiseksi. Täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt mukautetaan maan valmiuksiin hoitaa julkista taloutta.

Euroopan unioni seuraa tiiviisti demokratiakehityksen vaiheita, erityisesti sitä, miten väliaikaishallitus onnistuu sitoumuksiensa täyttämisessä ja miten paikallis-, parlamentti- ja presidentinvaalien järjestämisessä edetään. Euroopan unioni toistaa valmiutensa jatkaa vahvistettua poliittista vuoropuhelua Haitin väliaikaishallituksen kanssa AKT-EY-kumppanuussopimuksen 8 artiklan mukaisesti.

Kunnioittavasti

Komission puolesta

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja”

---

Komissio

| 8.10.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 311/32 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 311/32

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 9 päivänä syyskuuta 2004,

sellaisten lisäpäivien myöntämisestä Tanskalle ja Yhdistyneelle kuningaskunnalle, joina alus saa olla poissa satamasta neuvoston asetuksen (EY) N:o 2287/2003 liitteen V mukaisesti

(tiedoksiannettu numerolla K(2004) 3407)

(Ainoastaan tanskan- ja englanninkieliset tekstit ovat todistusvoimaiset)

(2004/682/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon yhteisön vesialueilla ja yhteisön aluksiin sellaisilla muilla vesialueilla, joilla pyyntirajoitukset ovat tarpeen, sovellettavien eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien ja niihin liittyvien edellytysten vahvistamisesta vuodeksi 2004 19 päivänä joulukuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2287/2003 (1) ja erityisesti sen liitteessä V olevan 6 kohdan c alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 2287/2003 liitteessä V olevan 6 kohdan a alakohdassa määritetään niiden päivien lukumäärä, joina eräät yhteisön kalastusalukset saavat olla poissa satamasta kyseisen liitteen 2 kohdassa määritellyillä maantieteellisillä alueilla 1 päivän helmikuuta 2004 ja 31 päivän joulukuuta 2004 välisenä aikana. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 2287/2003 liitteessä V olevan 6 kohdan a alakohdassa määritetään niiden päivien lukumäärä, joina eräät yhteisön kalastusalukset saavat olla poissa satamasta kyseisen liitteen 2 kohdassa määritellyillä maantieteellisillä alueilla 1 päivän helmikuuta 2004 ja 31 päivän joulukuuta 2004 välisenä aikana.

| (2) | Saman liitteen 6 kohdan c alakohdassa säädetään komission mahdollisuudesta myöntää kalastusalusten käytöstäpoistamisohjelmien 1 päivän tammikuuta 2002 jälkeen saavutettujen tulosten perusteella tietty määrä lisäpäiviä, joina alukset voivat olla poissa satamasta silloin, kun tällaisilla kyseisen liitteen soveltamisalaan kuuluvilla aluksilla on saman liitteen 4 kohdassa määriteltyjä pyydyksiä. |
| --- | --- |

(2)

Saman liitteen 6 kohdan c alakohdassa säädetään komission mahdollisuudesta myöntää kalastusalusten käytöstäpoistamisohjelmien 1 päivän tammikuuta 2002 jälkeen saavutettujen tulosten perusteella tietty määrä lisäpäiviä, joina alukset voivat olla poissa satamasta silloin, kun tällaisilla kyseisen liitteen soveltamisalaan kuuluvilla aluksilla on saman liitteen 4 kohdassa määriteltyjä pyydyksiä.

| (3) | Tanska ja Yhdistynyt kuningaskunta ovat toimittaneet tietoja sellaisten kalastusalusten käytöstäpoistamisesta vuosina 2002 ja 2003, joilla on pohjatrooleja, nuottia tai vastaavia vedettäviä pyydyksiä, joiden silmäkoko on vähintään 100 millimetriä, puomitrooleja lukuun ottamatta. |
| --- | --- |

(3)

Tanska ja Yhdistynyt kuningaskunta ovat toimittaneet tietoja sellaisten kalastusalusten käytöstäpoistamisesta vuosina 2002 ja 2003, joilla on pohjatrooleja, nuottia tai vastaavia vedettäviä pyydyksiä, joiden silmäkoko on vähintään 100 millimetriä, puomitrooleja lukuun ottamatta.

| (4) | Yhdistynyt kuningaskunta on toimittanut tietoja silmäkooltaan vähintään 80 millimetrin puomitrooleja käyttävien kalastusalusten käytöstäpoistamisesta vuosina 2002 ja 2003. |
| --- | --- |

(4)

Yhdistynyt kuningaskunta on toimittanut tietoja silmäkooltaan vähintään 80 millimetrin puomitrooleja käyttävien kalastusalusten käytöstäpoistamisesta vuosina 2002 ja 2003.

| (5) | Toimitettujen tietojen perusteella Tanskalle ja Yhdistyneelle kuningaskunnalle olisi myönnettävä lisäpäiviä asetuksen (EY) N:o 2287/2003 liitteessä V olevan 4 kohdan a ja b alakohdassa määriteltyjä pyydyksiä käyttävien kalastusalusten osalta, |
| --- | --- |

(5)

Toimitettujen tietojen perusteella Tanskalle ja Yhdistyneelle kuningaskunnalle olisi myönnettävä lisäpäiviä asetuksen (EY) N:o 2287/2003 liitteessä V olevan 4 kohdan a ja b alakohdassa määriteltyjä pyydyksiä käyttävien kalastusalusten osalta,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 2287/2003 liitteessä V olevan 6 kohdan a alakohdassa vahvistettujen päivien lisäksi kalastusaluksille voidaan myöntää kalenterikuukautta kohti lisäpäiviä seuraavasti silloin, kun aluksilla on pohjatrooleja, nuottia tai vastaavia pyydyksiä, joiden silmäkoko on vähintään 100 millimetriä, puomitrooleja lukuun ottamatta:

| a) | Tanska: kolme päivää, |
| --- | --- |

a)

Tanska: kolme päivää,

| b) | Yhdistynyt kuningaskunta: viisi päivää. |
| --- | --- |

b)

Yhdistynyt kuningaskunta: viisi päivää.

2 artikla

Asetuksen (EY) N:o 2287/2003 liitteessä V olevan 6 kohdan a alakohdassa vahvistettujen päivien lisäksi Yhdistyneelle kuningaskunnalle myönnetään kaksi lisäpäivää kalenterikuukautta kohti silmäkooltaan vähintään 80 millimetrin puomitrooleja käyttävien kalastusalusten osalta.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu Tanskan kuningaskunnalle ja Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneelle kuningaskunnalle.

Tehty Brysselissä 9 päivänä syyskuuta 2004.

Komission puolesta

Franz FISCHLER

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 344, 31.12.2003, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 1645/2004 (EUVL L 296, 21.9.2004, s. 3).

1

---