# Euroopan unionin L 310/7. l

| | ISSN 1725-261X |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 310 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 47. vuosikerta7. lokakuuta 2004 |

ISSN 1725-261X

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 310

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

47. vuosikerta7. lokakuuta 2004

---

| Sisältö | | I   Säädökset, jotka on julkaistava | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komission asetus (EY) N:o 1734/2004, annettu 6 päivänä lokakuuta 2004, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 1 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 1735/2004, annettu 5 päivänä lokakuuta 2004, tiettyjen herkästi pilaantuvien tavaroiden tullausarvon määrittämiseksi tarkoitettujen yksikköarvojen vahvistamisesta | 3 |

Sisältö

I   Säädökset, jotka on julkaistava

Sivu

Komission asetus (EY) N:o 1734/2004, annettu 6 päivänä lokakuuta 2004, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

1

*

Komission asetus (EY) N:o 1735/2004, annettu 5 päivänä lokakuuta 2004, tiettyjen herkästi pilaantuvien tavaroiden tullausarvon määrittämiseksi tarkoitettujen yksikköarvojen vahvistamisesta

3

| | | II   Säädökset, joita ei tarvitse julkaista |
| --- | --- | --- |
| | | Neuvosto |
| | * | 2004/676/EY:Neuvoston päätös, tehty 24 päivänä syyskuuta 2004, Euroopan puolustusviraston henkilöstösäännöistä | 9 |
| | * | 2004/677/EY:Neuvoston päätös tehty 24 päivänä syyskuuta 2004, Euroopan puolustusviraston palvelukseen määräaikaisesti siirrettäviin kansallisiin asiantuntijoihin ja sotilashenkilöihin sovellettavista säännöistä | 64 |
| | | Komissio |
| | * | 2004/678/EY:Komission päätös, tehty 29 päivänä syyskuuta 2004, luvan antamisesta jäsenvaltioille sallia tilapäisesti lajien Cedrus libani ja Pinus brutia sellaisten siementen sekä näistä siemenistä tuotettujen taimien pitäminen kaupan, jotka eivät täytä neuvoston direktiivin 1999/105/EY vaatimuksia
  (tiedoksiannettu numerolla K(2004) 3138) | 72 |
| | * | 2004/679/EY:Komission päätös, tehty 5 päivänä lokakuuta 2004, jäsenvaltioissa vuonna 2004 toteutettavien lintuinfluenssaa siipikarjassa ja luonnonvaraisissa linnuissa koskevien tutkimusohjelmien hyväksymisestä sekä raportointia ja kustannusten tukikelpoisuutta koskevista säännöistä kyseisten ohjelmien täytäntöönpanokustannuksiin myönnettävän yhteisön taloudellisen tuen yhteydessä tehdyn päätöksen 2004/630/EY muuttamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2004) 3607)

   (
  1
  ) | 75 |
| | | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea |
| | * | Toinen muutos Euroopan talous- ja sosiaalikomitean työjärjestykseen, hyväksytty täysistunnossa 31 päivänä maaliskuuta 2004 | 77 |

II   Säädökset, joita ei tarvitse julkaista

Neuvosto

*

2004/676/EY:Neuvoston päätös, tehty 24 päivänä syyskuuta 2004, Euroopan puolustusviraston henkilöstösäännöistä

9

*

2004/677/EY:Neuvoston päätös tehty 24 päivänä syyskuuta 2004, Euroopan puolustusviraston palvelukseen määräaikaisesti siirrettäviin kansallisiin asiantuntijoihin ja sotilashenkilöihin sovellettavista säännöistä

64

Komissio

*

2004/678/EY:Komission päätös, tehty 29 päivänä syyskuuta 2004, luvan antamisesta jäsenvaltioille sallia tilapäisesti lajien Cedrus libani ja Pinus brutia sellaisten siementen sekä näistä siemenistä tuotettujen taimien pitäminen kaupan, jotka eivät täytä neuvoston direktiivin 1999/105/EY vaatimuksia
  (tiedoksiannettu numerolla K(2004) 3138)

Cedrus libani

Pinus brutia

(tiedoksiannettu numerolla K(2004) 3138)

72

*

2004/679/EY:Komission päätös, tehty 5 päivänä lokakuuta 2004, jäsenvaltioissa vuonna 2004 toteutettavien lintuinfluenssaa siipikarjassa ja luonnonvaraisissa linnuissa koskevien tutkimusohjelmien hyväksymisestä sekä raportointia ja kustannusten tukikelpoisuutta koskevista säännöistä kyseisten ohjelmien täytäntöönpanokustannuksiin myönnettävän yhteisön taloudellisen tuen yhteydessä tehdyn päätöksen 2004/630/EY muuttamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2004) 3607)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2004) 3607)

1

75

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

*

Toinen muutos Euroopan talous- ja sosiaalikomitean työjärjestykseen, hyväksytty täysistunnossa 31 päivänä maaliskuuta 2004

77

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I Säädökset, jotka on julkaistava

| 7.10.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 310/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 310/1

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1734/2004,

annettu 6 päivänä lokakuuta 2004,

tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon hedelmien ja vihannesten tuontijärjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 21 päivänä joulukuuta 1994 annetun komission asetuksen (EY) N:o 3223/94 (1) ja erityisesti sen 4 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 3223/94 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten mukaisesti komission vahvistamista kolmansien maiden tuonnin kiinteiden arvojen perusteista liitteissä määriteltävien tuotteiden ja ajanjaksojen osalta. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 3223/94 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten mukaisesti komission vahvistamista kolmansien maiden tuonnin kiinteiden arvojen perusteista liitteissä määriteltävien tuotteiden ja ajanjaksojen osalta.

| (2) | Edellä mainittujen perusteiden mukaisesti tuonnin kiinteät arvot on vahvistettava tämän asetuksen liitteessä esitetylle tasolle, |
| --- | --- |

(2)

Edellä mainittujen perusteiden mukaisesti tuonnin kiinteät arvot on vahvistettava tämän asetuksen liitteessä esitetylle tasolle,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 3223/94 4 artiklassa tarkoitetut tuonnin kiinteät arvot vahvistetaan liitteessä olevassa taulukossa merkityllä tavalla.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 7 päivänä lokakuuta 2004.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 6 päivänä lokakuuta 2004.

Komission puolesta

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Maatalouden pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 337, 24.12.1994, s. 66. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1947/2002 (EYVL L 299, 1.11.2002, s. 17).

1

---

LIITE

tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi 6 päivänä lokakuuta 2004 annettuun komission asetukseen

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmannen maan koodi (1) | Tuonnin kiinteä arvo |
| 0702 00 00 | 052 | 62,0 |
| 999 | 62,0 |
| 0707 00 05 | 052 | 98,7 |
| 999 | 98,7 |
| 0709 90 70 | 052 | 85,2 |
| 999 | 85,2 |
| 0805 50 10 | 052 | 67,7 |
| 388 | 49,1 |
| 524 | 66,8 |
| 528 | 46,1 |
| 999 | 57,4 |
| 0806 10 10 | 052 | 89,1 |
| 624 | 85,8 |
| 999 | 87,5 |
| 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 | 052 | 85,9 |
| 388 | 83,4 |
| 400 | 72,5 |
| 508 | 97,6 |
| 512 | 107,7 |
| 720 | 16,9 |
| 800 | 155,8 |
| 804 | 91,5 |
| 999 | 88,9 |
| 0808 20 50 | 052 | 104,5 |
| 388 | 83,9 |
| 999 | 94,2 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmannen maan koodi (1)

Tuonnin kiinteä arvo

0702 00 00

052

62,0

999

62,0

0707 00 05

052

98,7

999

98,7

0709 90 70

052

85,2

999

85,2

0805 50 10

052

67,7

388

49,1

524

66,8

528

46,1

999

57,4

0806 10 10

052

89,1

624

85,8

999

87,5

0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90

052

85,9

388

83,4

400

72,5

508

97,6

512

107,7

720

16,9

800

155,8

804

91,5

999

88,9

0808 20 50

052

104,5

388

83,9

999

94,2

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 2081/2003 (EUVL L 313, 28.11.2003, s. 11) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”999” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

| 7.10.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 310/3 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 310/3

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1735/2004,

annettu 5 päivänä lokakuuta 2004,

tiettyjen herkästi pilaantuvien tavaroiden tullausarvon määrittämiseksi tarkoitettujen yksikköarvojen vahvistamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon yhteisöjen tullikoodeksista 12 päivänä lokakuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 (1),

ottaa huomioon tiettyjen asetuksen (ETY) N:o 2913/92 soveltamista koskevien säännösten vahvistamisesta 2 päivänä heinäkuuta 1993 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 2454/93 (2) ja erityisesti sen 173 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (ETY) N:o 2454/93 173–177 artiklassa säädetään perusteet, joiden nojalla komissio vahvistaa jaksoittaiset yksikköarvot mainitun asetuksen liitteessä 26 esitetyn luokittelun mukaisesti kuvatuille tuotteille. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (ETY) N:o 2454/93 173–177 artiklassa säädetään perusteet, joiden nojalla komissio vahvistaa jaksoittaiset yksikköarvot mainitun asetuksen liitteessä 26 esitetyn luokittelun mukaisesti kuvatuille tuotteille.

| (2) | Edellä mainituissa artikloissa vahvistettujen sääntöjen ja perusteiden soveltaminen komissiolle asetuksen (ETY) N:o 2454/93 173 artiklan 2 kohdan säännösten mukaisesti toimitettuihin tekijöihin johtaa yksikköarvon vahvistamiseen kyseisille tuotteille, siten kuin tämän asetuksen liitteessä määrätään, |
| --- | --- |

(2)

Edellä mainituissa artikloissa vahvistettujen sääntöjen ja perusteiden soveltaminen komissiolle asetuksen (ETY) N:o 2454/93 173 artiklan 2 kohdan säännösten mukaisesti toimitettuihin tekijöihin johtaa yksikköarvon vahvistamiseen kyseisille tuotteille, siten kuin tämän asetuksen liitteessä määrätään,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (ETY) N:o 2454/93 173 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut yksikköarvot vahvistetaan, kuten liitteessä olevassa taulukossa esitetään.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 8 päivänä lokakuuta 2004.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 5 päivänä lokakuuta 2004.

Komission puolesta

Olli REHN

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 302, 19.10.1992, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2700/2000 (EYVL L 311, 12.12.2000, s. 17).

1

(2)  EYVL L 253, 11.10.1993, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 2286/2003 (EUVL L 343, 31.12.2003, s. 1).

2

---

LIITE

| Koodi | Tavaran kuvaus | Yksikköarvojen määrä 100:aa nettokilogrammaa kohti |
| --- | --- | --- |
| Laji, lajike, CN-koodi | EUR
  LTL
  SEK | CYP
  LVL
  GBP | CZK
  MTL | DKK
  PLN | EEK
  SIT | HUF
  SKK |
| 1.10 | Uudet perunat
  0701 90 50 | — | — | — | — | — | — |
| — | — | — | — | — | — |
| — | — | | | | |
| 1.30 | Kepasipuli (ei kuitenkaan istukassipulit)
  0703 10 19 | 38,49 | 22,15 | 1 216,98 | 286,38 | 602,24 | 9 478,16 |
| 132,90 | 25,69 | 16,53 | 167,95 | 9 237,22 | 1 542,49 |
| 347,52 | 25,59 | | | | |
| 1.40 | Valkosipuli
  0703 20 00 | 107,99 | 62,15 | 3 414,28 | 803,45 | 1 689,60 | 26 591,36 |
| 372,85 | 72,08 | 46,37 | 471,18 | 25 915,37 | 4 327,51 |
| 974,98 | 74,61 | | | | |
| 1.50 | Purjosipuli
  ex 0703 90 00 | 45,21 | 26,02 | 1 429,45 | 336,38 | 707,38 | 11 132,96 |
| 156,10 | 30,18 | 19,41 | 197,27 | 10 849,95 | 1 811,79 |
| 408,19 | 31,24 | | | | |
| 1.60 | Kukkakaali
  0704 10 00 | — | — | — | — | — | — |
| 1.80 | Valko- ja punakaali
  0704 90 10 | 32,61 | 18,77 | 1 031,06 | 242,63 | 510,24 | 8 030,21 |
| 112,60 | 21,77 | 14,00 | 142,29 | 7 826,07 | 1 306,85 |
| 294,43 | 22,53 | | | | |
| 1.90 | Parsakaali (Brassica oleracea L. convar. botrytis (L.) Alef var. italica Plenck)
  ex 0704 90 90 | 61,43 | 35,35 | 1 942,29 | 457,06 | 961,17 | 15 127,14 |
| 212,11 | 41,00 | 26,38 | 268,04 | 14 742,59 | 2 461,81 |
| 554,64 | 42,45 | | | | |
| 1.100 | Kiinankaali
  ex 0704 90 90 | 75,36 | 43,37 | 2 382,73 | 560,71 | 1 179,13 | 18 557,40 |
| 260,20 | 50,30 | 32,36 | 328,83 | 18 085,65 | 3 020,05 |
| 680,41 | 52,07 | | | | |
| 1.110 | Keräsalaatti
  0705 11 00 | — | — | — | — | — | — |
| 1.130 | Porkkanat
  ex 0706 10 00 | 26,74 | 15,39 | 845,47 | 198,96 | 418,39 | 6 584,72 |
| 92,33 | 17,85 | 11,48 | 116,68 | 6 417,33 | 1 071,61 |
| 241,43 | 18,48 | | | | |
| 1.140 | Retiisit ja retikat
  ex 0706 90 90 | 44,01 | 25,33 | 1 391,51 | 327,45 | 688,61 | 10 837,46 |
| 151,96 | 29,38 | 18,90 | 192,03 | 10 561,96 | 1 763,70 |
| 397,36 | 30,41 | | | | |
| 1.160 | Herneet (Pisum sativum)
  0708 10 00 | 436,90 | 251,43 | 13 813,76 | 3 250,68 | 6 835,93 | 107 585,49 |
| 1 508,51 | 291,63 | 187,60 | 1 906,35 | 104 850,53 | 17 508,58 |
| 3 944,64 | 301,87 | | | | |
| 1.170 | Pavut: | | | | | | |
| 1.170.1 | — | Pavut (Vigna- ja Phaseolus-suvun lajit)
  ex 0708 20 00 |

Koodi

Tavaran kuvaus

Yksikköarvojen määrä 100:aa nettokilogrammaa kohti

Laji, lajike, CN-koodi

EUR

LTL

SEK

CYP

LVL

GBP

CZK

MTL

DKK

PLN

EEK

SIT

HUF

SKK

1.10

Uudet perunat

0701 90 50

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

1.30

Kepasipuli (ei kuitenkaan istukassipulit)

0703 10 19

38,49

22,15

1 216,98

286,38

602,24

9 478,16

132,90

25,69

16,53

167,95

9 237,22

1 542,49

347,52

25,59

1.40

Valkosipuli

0703 20 00

107,99

62,15

3 414,28

803,45

1 689,60

26 591,36

372,85

72,08

46,37

471,18

25 915,37

4 327,51

974,98

74,61

1.50

Purjosipuli

ex 0703 90 00

45,21

26,02

1 429,45

336,38

707,38

11 132,96

156,10

30,18

19,41

197,27

10 849,95

1 811,79

408,19

31,24

1.60

Kukkakaali

0704 10 00

—

—

—

—

—

—

1.80

Valko- ja punakaali

0704 90 10

32,61

18,77

1 031,06

242,63

510,24

8 030,21

112,60

21,77

14,00

142,29

7 826,07

1 306,85

294,43

22,53

1.90

Parsakaali (Brassica oleracea L. convar. botrytis (L.) Alef var. italica Plenck)

ex 0704 90 90

61,43

35,35

1 942,29

457,06

961,17

15 127,14

212,11

41,00

26,38

268,04

14 742,59

2 461,81

554,64

42,45

1.100

Kiinankaali

ex 0704 90 90

75,36

43,37

2 382,73

560,71

1 179,13

18 557,40

260,20

50,30

32,36

328,83

18 085,65

3 020,05

680,41

52,07

1.110

Keräsalaatti

0705 11 00

—

—

—

—

—

—

1.130

Porkkanat

ex 0706 10 00

26,74

15,39

845,47

198,96

418,39

6 584,72

92,33

17,85

11,48

116,68

6 417,33

1 071,61

241,43

18,48

1.140

Retiisit ja retikat

ex 0706 90 90

44,01

25,33

1 391,51

327,45

688,61

10 837,46

151,96

29,38

18,90

192,03

10 561,96

1 763,70

397,36

30,41

1.160

Herneet (Pisum sativum)

0708 10 00

436,90

251,43

13 813,76

3 250,68

6 835,93

107 585,49

1 508,51

291,63

187,60

1 906,35

104 850,53

17 508,58

3 944,64

301,87

1.170

Pavut:

1.170.1

—

Pavut (Vigna- ja Phaseolus-suvun lajit)

ex 0708 20 00

85,59

49,26

2 706,18

636,82

1 339,19

21 076,54

295,53

57,13

36,75

373,46

20 540,74

3 430,02

772,77

59,14

1.170.2

| — | Pavut (Phaseolus-suvun lajit, vulgaris var. Compressus Savi)
  ex 0708 20 00 |
| --- | --- |

—

Pavut (Phaseolus-suvun lajit, vulgaris var. Compressus Savi)

ex 0708 20 00

128,20

73,78

4 053,43

953,86

2 005,89

31 569,25

442,65

85,57

55,05

559,39

30 766,72

5 137,61

1 157,49

88,58

1.180

Härkäpavut

ex 0708 90 00

—

—

—

—

—

—

1.190

Latva-artisokat

0709 10 00

—

—

—

—

—

—

1.200

Parsa:

1.200.1

| — | vihreä
  ex 0709 20 00 |
| --- | --- |

—

vihreä

ex 0709 20 00

246,42

141,82

7 791,45

1 833,50

3 855,70

60 682,01

850,85

164,49

105,81

1 075,25

59 139,39

9 875,46

2 224,92

170,27

1.200.2

| — | muu
  ex 0709 20 00 |
| --- | --- |

—

muu

ex 0709 20 00

500,36

287,96

15 820,38

3 722,88

7 828,93

123 213,65

1 727,64

333,99

214,85

2 183,27

120 081,40

20 051,93

4 517,65

345,72

1.210

Munakoisot

0709 30 00

93,97

54,08

2 971,12

699,17

1 470,30

23 139,96

324,46

62,72

40,35

410,03

22 551,72

3 765,82

848,43

64,93

1.220

Ruotiselleri eli lehtiselleri (Apium graveolens L., var. dulce (Mill.) Pers.)

ex 0709 40 00

83,53

48,07

2 641,05

621,50

1 306,96

20 569,26

288,41

55,76

35,87

364,47

20 046,36

3 347,46

754,18

57,72

1.230

Kanttarelli

0709 59 10

553,21

318,37

17 491,39

4 116,10

8 655,86

136 227,96

1 910,12

369,27

237,55

2 413,88

132 764,87

22 169,89

4 994,82

382,24

1.240

Makeat ja miedot paprikat

0709 60 10

104,75

60,28

3 311,90

779,36

1 638,94

25 794,05

361,67

69,92

44,98

457,05

25 138,33

4 197,75

945,74

72,38

1.250

Fenkoli

0709 90 50

—

—

—

—

—

—

1.270

Bataatit, tuoreina, kokonaisina, ihmisravinnoksi tarkoitettuina

0714 20 10

76,79

44,19

2 427,81

571,32

1 201,43

18 908,45

265,13

51,25

32,97

335,05

18 427,78

3 077,18

693,28

53,06

2.10

Tuoreet kastanjat (Castanea-suvun lajit)

ex 0802 40 00

—

—

—

—

—

—

2.30

Tuoreet ananakset

ex 0804 30 00

82,92

47,72

2 621,68

616,94

1 297,38

20 418,41

286,30

55,35

35,60

361,80

19 899,35

3 322,91

748,64

57,29

2.40

Tuoreet avokadot

ex 0804 40 00

174,89

100,65

5 529,69

1 301,26

2 736,44

43 066,81

603,86

116,74

75,10

763,12

41 972,00

7 008,74

1 579,05

120,84

2.50

Tuoreet guavat ja mangot

ex 0804 50

—

—

—

—

—

—

2.60

Makeat appelsiinit, tuoreet:

2.60.1

| — | veri- ja puoliveriappelsiinit
  0805 10 10 |
| --- | --- |

—

veri- ja puoliveriappelsiinit

0805 10 10

52,21

30,05

1 650,78

388,46

816,91

12 856,71

180,27

34,85

22,42

227,81

12 529,88

2 092,32

471,39

36,07

2.60.2

| — | Navels, Navelines, Navelates, Salustianas, Vernas, Valencia lates, Maltese, Shamoutis, Ovalis, Trovita ja Hamlins
  0805 10 30 |
| --- | --- |

—

Navels, Navelines, Navelates, Salustianas, Vernas, Valencia lates, Maltese, Shamoutis, Ovalis, Trovita ja Hamlins

0805 10 30

53,46

30,77

1 690,40

397,79

836,52

13 165,31

184,60

35,69

22,96

233,28

12 830,63

2 142,54

482,71

36,94

2.60.3

| — | muut
  0805 10 50 |
| --- | --- |

—

muut

0805 10 50

57,13

32,88

1 806,34

425,07

893,89

14 068,26

197,26

38,13

24,53

249,28

13 710,63

2 289,48

515,82

39,47

2.70

Tuoreet mandariinit (myös tangeriinit ja satsumat); tuoreet klementiinit, wilkingit ja muut niiden kaltaiset sitrushedelmähybridit:

2.70.1

| — | klementiinit
  ex 0805 20 10 |
| --- | --- |

—

klementiinit

ex 0805 20 10

79,31

45,64

2 507,71

590,12

1 240,97

19 530,73

273,85

52,94

34,06

346,07

19 034,23

3 178,45

716,10

54,80

2.70.2

| — | monrealit (monreales) ja satsumat
  ex 0805 20 30 |
| --- | --- |

—

monrealit (monreales) ja satsumat

ex 0805 20 30

71,72

41,27

2 267,64

533,63

1 122,17

17 761,05

247,63

47,87

30,80

312,94

17 212,08

2 874,18

647,55

49,55

2.70.3

| — | mandariinit ja wilkingit
  ex 0805 20 50 |
| --- | --- |

—

mandariinit ja wilkingit

ex 0805 20 50

88,86

51,14

2 809,65

661,17

1 390,39

21 882,32

306,82

59,32

38,16

387,74

21 326,04

3 561,15

802,32

61,40

2.70.4

| — | tangeriinit ja muut
  ex 0805 20 70
  ex 0805 20 90 |
| --- | --- |

—

tangeriinit ja muut

ex 0805 20 70

ex 0805 20 90

63,62

36,61

2 011,44

473,33

995,39

15 665,64

219,66

42,46

27,32

277,59

15 267,40

2 549,44

574,38

43,96

2.85

Tuoreet limetit (Citrus aurantifolia, Citrus latifolia)

0805 50 90

153,53

88,36

4 854,23

1 142,31

2 402,18

37 806,12

530,10

102,48

65,92

669,90

36 845,04

6 152,61

1 386,17

106,08

2.90

Greipit, tuoreet:

2.90.1

| — | valkoinen
  ex 0805 40 00 |
| --- | --- |

—

valkoinen

ex 0805 40 00

33,60

19,34

1 062,50

250,03

525,79

8 275,03

116,03

22,43

14,43

146,63

8 064,67

1 346,69

303,41

23,22

2.90.2

| — | vaaleanpunainen
  ex 0805 40 00 |
| --- | --- |

—

vaaleanpunainen

ex 0805 40 00

74,02

42,60

2 340,50

550,77

1 158,23

18 228,48

255,59

49,41

31,79

323,00

17 765,09

2 966,52

668,35

51,15

2.100

Syötäviksi tarkoitetut viinirypäleet

0806 10 10

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.110

Vesimelonit

0807 11 00

50,57

29,10

1 598,92

376,26

791,25

12 452,86

174,61

33,76

21,71

220,66

12 136,29

2 026,59

456,59

34,94

2.120

Melonit (muut kuin vesimeloni):

2.120.1

| — | marillo, Cuper, Honey Dew (myös Cantalene), Onteniente, Piel de Sapo (myös Verde Liso), Rochet, Tendral, Futuro
  ex 0807 19 00 |
| --- | --- |

—

marillo, Cuper, Honey Dew (myös Cantalene), Onteniente, Piel de Sapo (myös Verde Liso), Rochet, Tendral, Futuro

ex 0807 19 00

48,22

27,75

1 524,69

358,79

754,51

11 874,72

166,50

32,19

20,71

210,41

11 572,85

1 932,50

435,39

33,32

2.120.2

| — | muut
  ex 0807 19 00 |
| --- | --- |

—

muut

ex 0807 19 00

93,21

53,64

2 947,23

693,55

1 458,48

22 953,90

321,85

62,22

40,03

406,73

22 370,38

3 735,54

841,61

64,41

2.140

Päärynät:

2.140.1

| — | Nipponinpäärynät eli ”nashit” (Pyrus pyrifolia),
  Nipponinpäärynät eli ”ya” (Pyrus bretscheideri)
  ex 0808 20 50 |
| --- | --- |

—

Nipponinpäärynät eli ”nashit” (Pyrus pyrifolia),

Nipponinpäärynät eli ”ya” (Pyrus bretscheideri)

ex 0808 20 50

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.140.2

| — | Muut
  ex 0808 20 50 |
| --- | --- |

—

Muut

ex 0808 20 50

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.150

Aprikoosit

0809 10 00

214,58

123,49

6 784,44

1 596,53

3 357,38

52 839,19

740,89

143,23

92,14

936,28

51 495,95

8 599,11

1 937,36

148,26

2.160

Kirsikat

0809 20 95

0809 20 05

502,98

289,46

15 903,22

3 742,37

7 869,93

123 858,83

1 736,69

335,74

215,98

2 194,70

120 710,17

20 156,92

4 541,31

347,53

2.170

Persikat

0809 30 90

111,40

64,11

3 522,25

828,86

1 743,03

27 432,25

384,64

74,36

47,84

486,08

26 734,89

4 464,36

1 005,81

76,97

2.180

Nektariinit

ex 0809 30 10

58,12

33,45

1 837,73

432,46

909,43

14 312,76

200,69

38,80

24,96

253,61

13 948,91

2 329,28

524,78

40,16

2.190

Luumut

0809 40 05

123,35

70,99

3 900,14

917,79

1 930,04

30 375,41

425,91

82,34

52,97

538,23

29 603,22

4 943,33

1 113,72

85,23

2.200

Mansikat

0810 10 00

112,40

64,69

3 553,86

836,30

1 758,68

27 678,50

388,09

75,03

48,26

490,45

26 974,88

4 504,43

1 014,84

77,66

2.205

Vadelmat

0810 20 10

304,95

175,50

9 641,91

2 268,95

4 771,43

75 093,94

1 052,93

203,55

130,95

1 330,62

73 184,95

12 220,87

2 753,33

210,71

2.210

Mustikat (Vaccinium myrtillus -lajin hedelmät)

0810 40 30

1 605,61

924,03

50 766,18

11 946,38

25 122,34

395 381,46

5 543,85

1 071,74

689,45

7 005,92

385 330,34

64 344,82

14 496,73

1 109,40

2.220

Kiivit (Actinidia chinensis Planch.)

0810 50 00

136,28

78,43

4 308,94

1 013,99

2 132,34

33 559,27

470,55

90,97

58,52

594,65

32 706,15

5 461,47

1 230,46

94,16

2.230

Granaattiomenat

ex 0810 90 95

203,78

117,28

6 443,10

1 516,20

3 188,46

50 180,70

703,61

136,02

87,50

889,17

48 905,04

8 166,46

1 839,88

140,80

2.240

Kakiluumut eli persimonit (myös saronhedelmät)

ex 0810 90 95

322,87

185,81

10 208,50

2 402,28

5 051,82

79 506,74

1 114,81

215,52

138,64

1 408,81

77 485,57

12 939,02

2 915,13

223,09

2.250

Litsit

ex 0810 90

—

—

—

—

—

—

---

II Säädökset, joita ei tarvitse julkaista

Neuvosto

| 7.10.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 310/9 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 310/9

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

tehty 24 päivänä syyskuuta 2004,

Euroopan puolustusviraston henkilöstösäännöistä

(2004/676/EY)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan puolustusviraston perustamisesta 12 päivänä heinäkuuta 2004 hyväksytyn yhteisen toiminnan 2004/551/YUTP (1) ja erityisesti sen 3 artiklan 3 kohdan 3.1 alakohdan,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

I   OSASTO

YLEISET SÄÄNNÖKSET

1 artikla

1.   Näitä henkilöstösääntöjä sovelletaan Euroopan puolustusviraston palvelukseen sopimuksella otettuihin toimihenkilöihin, jäljempänä ”virasto” ja ”toimihenkilöt”.

Tällaisia toimihenkilöitä ovat:

| — | väliaikaiset toimihenkilöt, |
| --- | --- |

—

väliaikaiset toimihenkilöt,

| — | sopimussuhteiset toimihenkilöt. |
| --- | --- |

—

sopimussuhteiset toimihenkilöt.

2.   Näiden henkilöstösääntöjen soveltamiseksi sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen nimetään yhteisen toiminnan 2004/551/YUTP asianomaisten säännösten mukaisesti.

3.   Näissä henkilöstösäännöissä viittauksella miespuoliseen henkilöön tarkoitetaan myös viittausta naispuoliseen henkilöön ja päinvastoin, jollei yhteydestä selvästi toisin ilmene.

II   OSASTO

VÄLIAIKAISET TOIMIHENKILÖT

1   LUKU

Yleiset säännökset

2 artikla

Näissä henkilöstösäännöissä ’väliaikaisella toimihenkilöllä’ tarkoitetaan toimihenkilöä, joka on palkattu väliaikaisesti sellaiseen toimeen, joka sisältyy virastoa koskevan talousarvion liitteenä olevaan henkilöstötaulukkoon.

3 artikla

Väliaikaiset toimihenkilöt voidaan palkata enintään neljäksi vuodeksi, mutta heidän palvelussuhteensa voi olla lyhyempikin. Sopimus voidaan uusia vain kerran enintään kahdeksi vuodeksi, jos uusimismahdollisuudesta on määrätty alkuperäisessä sopimuksessa sekä siinä määrätyissä rajoissa. Tämän ajanjakson päätyttyä asianomainen ei voi enää toimia väliaikaisena toimihenkilönä näiden säännösten mukaisesti.

4 artikla

Väliaikaisen toimihenkilön palvelukseen ottamisen tarkoituksena voi olla vain virastoa koskevan talousarvion liitteenä olevaan henkilöstötaulukkoon sisältyvän avoimen toimen täyttäminen näissä henkilöstösäännöissä määrätyin edellytyksin.

5 artikla

1.   Näitä henkilöstösääntöjä sovellettaessa kaikenlainen syrjintä ja esimerkiksi sukupuoleen, rotuun, ihonväriin, etniseen tai sosiaaliseen alkuperään, geneettisiin ominaisuuksiin, kieleen, uskontoon tai vakaumukseen, poliittisiin tai muihin mielipiteisiin, kansalliseen vähemmistöön kuulumiseen, varallisuuteen, syntyperään, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautuneisuuteen perustuva syrjintä on kiellettyä.

Näitä henkilöstösääntöjä sovellettaessa muut parisuhteet kuin avioliitto rinnastetaan avioliittoon edellyttäen, että kaikki liitteessä V olevan 1 artiklan 2 kohdan c alakohdassa luetellut edellytykset täyttyvät.

2.   Jotta miesten ja naisten välinen täysi tasa-arvo, joka on eräs keskeinen huomioon otettava tekijä näiden henkilöstösääntöjen täytäntöönpanossa, toteutuisi käytännössä, tasa-arvoisen kohtelun periaate ei estä virastoa pitämästä voimassa tai toteuttamasta sellaisia erityisetuja tarjoavia toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on helpottaa aliedustettuna olevan sukupuolen ammatillisen toiminnan harjoittamista taikka ehkäistä tai hyvittää ammattiuraan liittyviä haittoja.

3.   Virasto määrittelee henkilöstökomiteaa kuultuaan toimenpiteitä ja toimia, joiden tavoitteena on edistää miesten ja naisten yhtäläisiä mahdollisuuksia näihin henkilöstösääntöihin kuuluvilla aloilla, sekä toteuttaa aiheellisia toimenpiteitä erityisesti korjatakseen todellisen epätasa-arvon, joka vaikuttaa naisten mahdollisuuksiin näihin henkilöstösääntöihin kuuluvilla aloilla.

4.   Tämän artiklan 1 kohtaa sovellettaessa henkilöä pidetään vammaisena, jos hänellä on pysyvä tai todennäköisesti pysyväksi jäävä ruumiillinen tai henkinen vajavuus. Vajavuus on vahvistettava 37 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.

Vammainen henkilö täyttää 36 artiklan 2 kohdan d alakohdan edellytykset, jos hän pystyy kohtuullisten järjestelyiden turvin hoitamaan kyseiseen toimeen kuuluvat olennaiset tehtävät.

Toimeen kuuluviin olennaisiin tehtäviin liittyvillä kohtuullisilla järjestelyillä tarkoitetaan sellaisia asianmukaisia toimenpiteitä, jotka on tarvittaessa toteutettava, jotta vammainen henkilö voi päästä työpaikalle, hoitaa työtehtäviä tai edetä uralla tai osallistua koulutukseen, jollei toimenpiteistä koidu työnantajalle kohtuutonta rasitetta.

5.   Kun näiden henkilöstösääntöjen soveltamisalaan kuuluva henkilö, joka katsoo tulleensa väärin kohdelluksi sen vuoksi, että hänen kohdallaan ei ole noudatettu edellä tarkoitettua tasa-arvoisen kohtelun periaatetta, esittää tosiseikkoja, joiden perusteella voidaan olettaa suoraa tai välillistä syrjintää tapahtuneen, on viraston osoitettava, ettei tasa-arvoisen kohtelun periaatetta ole rikottu. Tätä säännöstä ei sovelleta kurinpitomenettelyihin.

6.   Kaikkien syrjimättömyysperiaatteeseen ja suhteellisuusperiaatteeseen kohdistuvien rajoitusten on oltava objektiivisesti ja tarkoituksenmukaisesti perusteltuja, ja niiden on vastattava henkilöstöpolitiikan yleisen edun mukaisia oikeutettuja tavoitteita.

6 artikla

1.   Palveluksessa olevilla väliaikaisilla toimihenkilöillä on mahdollisuus hyödyntää viraston hyväksymiä luonteeltaan sosiaalisia toimenpiteitä sekä henkilöstökomitean tarjoamia palveluja. Entisillä väliaikaisilla toimihenkilöillä voi olla mahdollisuus tietyiltä osin hyödyntää luonteeltaan sosiaalisia erityistoimenpiteitä.

2.   Palveluksessa oleville väliaikaisille toimihenkilöille on järjestettävä sellaiset asianmukaiset terveys- ja turvallisuusnormit täyttävät työolot, jotka ovat vähintään samantasoiset kuin perustamissopimusten mukaisesti näillä aloilla hyväksyttyjen toimenpiteiden mukaiset vähimmäisvaatimukset.

7 artikla

1.   Näiden henkilöstösääntöjen soveltamisalaan kuuluvat virat luokitellaan niihin sisältyvien tehtävien luonteen ja vaativuuden mukaan hallintovirkamiesten tehtäväryhmään, jäljempänä ”AD”, ja hallintoavustajien tehtäväryhmään, jäljempänä ”AST”.

2.   Tehtäväryhmässä AD on kaksitoista palkkaluokkaa, jotka vastaavat johto-, suunnittelu- ja tutkimustehtäviä sekä kieliin liittyviä ja tieteellisiä tehtäviä. Tehtäväryhmässä AST on yksitoista palkkaluokkaa, jotka vastaavat toimeenpanotehtäviä sekä teknisiä ja toimistotehtäviä.

3.   Voidakseen tulla nimitetyksi virkamieheksi hakijalla on oltava vähintään:

| a) | tehtäväryhmän AST osalta:






  i) | keskiasteen jälkeisen koulutuksen suorittamisesta annettu tutkintotodistus, tai |
| --- | --- | --- |

a)

tehtäväryhmän AST osalta:

i)

keskiasteen jälkeisen koulutuksen suorittamisesta annettu tutkintotodistus, tai

| ii) | ylemmän perusasteen ja keskiasteen koulutuksen suorittamisesta annettu tutkintotodistus, joka antaa oikeuden keskiasteen jälkeiseen koulutukseen, sekä vähintään kolmen vuoden pituinen soveltuva työkokemus, tai |
| --- | --- |

ii)

ylemmän perusasteen ja keskiasteen koulutuksen suorittamisesta annettu tutkintotodistus, joka antaa oikeuden keskiasteen jälkeiseen koulutukseen, sekä vähintään kolmen vuoden pituinen soveltuva työkokemus, tai

| iii) | yksikön edun mukaisissa perustelluissa tapauksissa vastaavantasoinen ammatillinen koulutus tai työkokemus. |
| --- | --- |

iii)

yksikön edun mukaisissa perustelluissa tapauksissa vastaavantasoinen ammatillinen koulutus tai työkokemus.

| b) | tehtäväryhmän AD osalta palkkaluokissa 5 ja 6:






  i) | vähintään kolmevuotisia yliopisto-opintoja vastaavan koulutustason suorittamisesta annettu tutkintotodistus, tai |
| --- | --- | --- |

b)

tehtäväryhmän AD osalta palkkaluokissa 5 ja 6:

i)

vähintään kolmevuotisia yliopisto-opintoja vastaavan koulutustason suorittamisesta annettu tutkintotodistus, tai

| ii) | yksikön edun mukaisissa perustelluissa tapauksissa vastaavantasoinen ammatillinen koulutus, |
| --- | --- |

ii)

yksikön edun mukaisissa perustelluissa tapauksissa vastaavantasoinen ammatillinen koulutus,

| c) | tehtäväryhmän AD osalta palkkaluokissa 7–16:






  i) | yliopisto-opintoja vastaavan koulutustason suorittamisesta annettu tutkintotodistus, kun yliopisto-opintojen tavanomainen kesto on vähintään neljä vuotta, tai |
| --- | --- | --- |

c)

tehtäväryhmän AD osalta palkkaluokissa 7–16:

i)

yliopisto-opintoja vastaavan koulutustason suorittamisesta annettu tutkintotodistus, kun yliopisto-opintojen tavanomainen kesto on vähintään neljä vuotta, tai

| ii) | yliopisto-opintoja vastaavan koulutustason suorittamisesta annettu tutkintotodistus ja vähintään vuoden pituinen soveltuva työkokemus, kun yliopisto-opintojen tavanomainen kesto on vähintään kolme vuotta, tai |
| --- | --- |

ii)

yliopisto-opintoja vastaavan koulutustason suorittamisesta annettu tutkintotodistus ja vähintään vuoden pituinen soveltuva työkokemus, kun yliopisto-opintojen tavanomainen kesto on vähintään kolme vuotta, tai

| iii) | yksikön edun mukaisissa perustelluissa tapauksissa vastaavantasoinen ammatillinen koulutus. |
| --- | --- |

iii)

yksikön edun mukaisissa perustelluissa tapauksissa vastaavantasoinen ammatillinen koulutus.

4.   Eri virkatyyppejä kuvaava taulukko on liitteessä VII. Tämän taulukon perusteella virasto päättää henkilöstökomiteaa kuultuaan kuhunkin virkatyyppiin liittyvistä tehtävistä ja toimivaltuuksista.

8 artikla

1.   Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen määrää nimittämällä tai toisiin tehtäviin siirtämällä kunkin väliaikaisen toimihenkilön hänen palkkaluokkaansa vastaavaan virkaan kyseisen virkamiehen tehtäväryhmässä ainoastaan yksikön edun huomioon ottaen ja kansallisuudesta riippumatta.

Väliaikainen toimihenkilö voi hakea siirtoa muihin tehtäviin virastossa.

2.   Väliaikainen toimihenkilö voidaan määrätä hoitamaan väliaikaisesti oman tehtäväryhmänsä toimea, joka vastaa hänen omaa palkkaluokkaansa ylempää palkkaluokkaa. Hän saa tällaisen väliaikaisen nimityksen neljännen kuukauden alusta alkaen tasoituskorvauksen, joka on yhtä suuri kuin erotus hänen palkkaluokkansa ja -tasonsa mukaisen palkan ja sen palkan välillä, jonka hän saisi hänelle kuuluvalla palkkatasolla, jos hänet olisi nimitetty hänen väliaikaisesti hoitamaansa tointa vastaavaan palkkaluokkaan.

Tällainen väliaikainen nimitys voi kestää enintään vuoden, paitsi jos sen tarkoituksena on suoraan tai välillisesti korvata väliaikainen toimihenkilö, joka on siirretty tilapäisesti muihin tehtäviin yksikön edun mukaisesti tai joka on kutsuttu asepalvelukseen tai joka on pitkällä sairauslomalla.

9 artikla

1.   Väliaikaisen toimihenkilön työsopimuksessa on täsmennettävä, mihin palkkaluokkaan ja mille tasolle asianomainen palkataan.

2.   Jos väliaikainen toimihenkilö määrätään hoitamaan tointa, joka kuuluu ylempään palkkaluokkaan kuin se, johon hänet on palkattu, työsopimukseen on tehtävä tätä koskeva muutos.

2   LUKU

Oikeudet ja velvollisuudet

10 artikla

1.   Väliaikaisen toimihenkilön on suoritettava tehtävänsä ja toimittava yksinomaan viraston edun mukaisesti; hän ei saa pyytää eikä ottaa vastaan ohjeita miltään hallitukselta, viranomaiselta, organisaatiolta tai viraston ulkopuoliselta henkilöltä. Hänen on hoidettava annetut tehtävät objektiivisesti ja tasapuolisesti sekä noudattaen lojaalisuusvelvollisuuttaan virastoa kohtaan.

2.   Väliaikainen toimihenkilö ei saa ilman sopimuksia tekemään valtuutetun viranomaisen lupaa ottaa vastaan miltään hallitukselta tai viraston ulkopuoliselta taholta kunnianosoitusta, kunniamerkkiä, suosionosoitusta, lahjaa tai palkkiota, paitsi sellaisista palveluksista, jotka hän on suorittanut ennen nimittämistään tai asepalveluksen tai muun kansallisen palvelun suorittamista varten annetun virkavapauden aikana, ja jos ne annetaan tällaisten palvelusten johdosta.

11 artikla

1.   Ellei jäljempänä toisin säädetä, väliaikainen toimihenkilö ei tehtäviään hoitaessaan saa käsitellä sellaista asiaa, johon liittyy suoraan tai välillisesti tämän riippumattomuuden mahdollisesti vaarantava henkilökohtainen, erityisesti perheeseen liittyvä tai taloudellinen etu.

2.   Väliaikaisen toimihenkilön, jonka käsiteltäväksi tulee edellä 1 kohdassa tarkoitettu asia, on ilmoitettava tästä viipymättä sopimuksia tekemään valtuutetulle viranomaiselle. Tämä toteuttaa tarvittavat toimenpiteet ja voi myös vapauttaa väliaikaisen toimihenkilön velvollisuuksistaan kyseisen asian käsittelyssä.

3.   Väliaikaisella toimihenkilöllä ei saa suoraan tai välillisesti olla eikä hän saa hankkia viraston valvonnan alaisessa tai siihen liikeyhteyksissä olevassa yrityksessä luonteeltaan tai merkitykseltään sellaista osuutta, joka saattaisi vaarantaa hänen riippumattomuutensa tehtäviään hoitaessaan.

12 artikla

Väliaikaisen toimihenkilön on pidättäydyttävä sellaisista teoista ja sellaisesta käytöksestä, jotka voisivat heikentää hänen hoitamiinsa tehtäviin kohdistuvaa arvonantoa.

13 artikla

1.   Väliaikaisen toimihenkilön on pidättäydyttävä kaikenlaisesta työpaikkakiusaamisesta ja sukupuolisesta häirinnästä.

2.   Virasto ei saa aiheuttaa haittaa väliaikaiselle toimihenkilölle, joka on joutunut työpaikkakiusaamisen tai sukupuolisen häirinnän uhriksi. Virasto ei saa aiheuttaa haittaa väliaikaiselle toimihenkilölle, joka on esittänyt näyttöä työpaikkakiusaamisesta tai sukupuolisesta häirinnästä, edellyttäen, että väliaikainen toimihenkilö on toiminut rehellisesti.

3.   Työpaikkakiusaamisella tarkoitetaan kaikenlaista pysyvää, toistuvaa tai järjestelmällistä sopimatonta menettelyä, joka ilmenee fyysisenä käyttäytymisenä, puheina, kirjoituksina, eleinä tai muina tekoina ja joka loukkaa henkilön persoonaa, ihmisarvoa taikka fyysistä tai henkistä koskemattomuutta.

4.   Sukupuolisella häirinnällä tarkoitetaan sukupuolisesti värittynyttä käytöstä, jollaista sen kohteeksi joutunut henkilö ei halua ja jolla pyritään tai joka johtaa tämän henkilön ihmisarvon loukkaamiseen tai painostavan, vihamielisen, loukkaavan tai kiusallisen tunnelman luomiseen. Sukupuolista häirintää käsitellään sukupuoleen perustuvana syrjintänä.

14 artikla

1.   Jollei 16 artiklasta muuta johdu, väliaikaisen toimihenkilön, joka haluaa harjoittaa toimeensa kuulumatonta toimintaa tai suorittaa viraston ulkopuolelta tulevan toimeksiannon riippumatta siitä, saako hän siitä palkkion vai ei, on pyydettävä sopimuksia tekemään valtuutetulta viranomaiselta tähän lupa etukäteen. Lupa evätään ainoastaan, jos kyseinen toiminta tai toimeksianto on luonteeltaan sellainen, että se haittaa väliaikaisen toimihenkilön tehtävien hoitamista tai on yhteensopimaton viraston edun kanssa.

2.   Väliaikaisen toimihenkilön on ilmoitettava sopimuksia tekemään valtuutetulle viranomaiselle kaikista edellä tarkoitetun luvallisen toiminnan tai toimeksiannon muutoksista, jotka ovat tapahtuneet sen jälkeen kun hän on pyytänyt lupaa kyseiseltä viranomaiselta 1 kohdan mukaisesti. Lupa voidaan peruuttaa, jos toiminta tai toimeksianto ei enää täytä 1 kohdan viimeisessä virkkeessä tarkoitettuja edellytyksiä.

15 artikla

Jos väliaikaisen toimihenkilön puoliso harjoittaa ansiotoimintaa, toimihenkilön on ilmoitettava tästä sopimuksia tekemään valtuutetulle viranomaiselle. Jos tällainen toiminta osoittautuu yhteensopimattomaksi väliaikaisen toimihenkilön tehtävien kanssa eikä toimihenkilö voi sitoutua siihen, että puolison toiminta päättyy tietyssä määräajassa, sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen päättää henkilöstökomiteaa kuultuaan, voiko väliaikainen toimihenkilö jatkaa tehtävässään vai onko hänet siirrettävä toiseen virkaan.

16 artikla

1.   Tilapäisen toimihenkilön, joka on ehdolla julkiseen tehtävään, on ilmoitettava siitä sopimuksia tekemään valtuutetulle viranomaiselle. Tämä päättää, onko toimihenkilön yksikön etu huomioon ottaen:

| a) | haettava virkavapautta henkilökohtaisten syiden perusteella, tai |
| --- | --- |

a)

haettava virkavapautta henkilökohtaisten syiden perusteella, tai

| b) | otettava vuosilomaa, tai |
| --- | --- |

b)

otettava vuosilomaa, tai

| c) | annettava tehdä osa-aikatyötä, tai |
| --- | --- |

c)

annettava tehdä osa-aikatyötä, tai

| d) | sallittava jatkaa tehtäviensä hoitamista entiseen tapaan. |
| --- | --- |

d)

sallittava jatkaa tehtäviensä hoitamista entiseen tapaan.

2.   Jos väliaikainen toimihenkilö tulee valituksi tai nimitetyksi julkiseen tehtävään, hänen on ilmoitettava siitä viipymättä sopimuksia tekemään valtuutetulle viranomaiselle. Tämä tekee jonkin 1 kohdassa tarkoitetun päätöksen ottaen huomioon yksikön edun, mainitun tehtävän merkityksen, sen asettamat vaatimukset sekä palkkiot ja kulujen korvaukset, joihin se oikeuttaa. Jos väliaikaisen toimihenkilön on otettava virkavapautta henkilökohtaisten syiden perusteella tai jos hänen annetaan tehdä osa-aikatyötä, virkavapauden tai osa-aikatyön kesto on yhtä pitkä kuin väliaikaisen toimihenkilön suorittama tehtävän hoito.

17 artikla

Väliaikaisen toimihenkilön on palvelussuhteensa päätyttyä edelleen noudatettava kunniallisuutta ja pidättyvyyttä hyväksyessään tiettyjä tehtäviä tai etuja.

Väliaikainen toimihenkilö, joka aikoo harjoittaa vastikkeellista tai vastikkeetonta ammattitoimintaa palvelussuhteensa päättymistä seuraavien kahden vuoden kuluessa, on ilmoitettava siitä sopimuksia tekemään valtuutetulle viranomaiselle. Jos tämä toiminta liittyy työhön, jota väliaikainen toimihenkilö on tehnyt palvelussuhteensa viimeisten kolmen vuoden aikana, ja jos on vaarana, että se on yhteensopimaton viraston oikeutetun edun kanssa, sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen voi yksikön edun nimissä joko kieltää väliaikaista toimihenkilöä ottamasta vastaan tätä tehtävää tai asettaa hyväksymisensä ehdoksi aiheelliseksi katsomiaan edellytyksiä. Viraston on henkilöstökomiteaa kuultuaan annettava päätöksensä tiedoksi 30 työpäivän kuluessa asiaa koskevan tiedon saamisesta. Jos tiedoksiantoa ei ole tehty kyseisen ajan kuluessa, tämä katsotaan hiljaiseksi hyväksynnäksi.

18 artikla

1.   Väliaikaisen toimihenkilön on pidättäydyttävä tehtäviensä myötä saamiensa tietojen luvattomasta luovuttamisesta, jollei tietoja ole jo julkistettu tai jolleivät ne ole yleisesti saatavilla.

2.   Väliaikaisen toimihenkilön on noudatettava tätä velvollisuutta myös palvelussuhteensa päätyttyä.

19 artikla

1.   Väliaikaisella toimihenkilöllä on oikeus mielipiteen ilmaisuun noudattaen asianmukaisella tavalla lojaalisuuden- ja puolueettomuuden periaatteita.

2.   Väliaikainen toimihenkilö, joka aikoo julkaista tai antaa julkaistavaksi yksin tai yhdessä muiden henkilöiden kanssa mitä tahansa viraston toimintaa koskevaa aineistoa, on ilmoitettava siitä sopimuksia tekemään valtuutetulle viranomaiselle etukäteen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 12 ja 18 artiklan soveltamista.

Jos sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen pystyy osoittamaan, että julkaiseminen voi saattaa viraston oikeutetun edun vakavasti uhatuksi, se ilmoittaa päätöksestään väliaikaiselle toimihenkilölle kirjallisesti 30 työpäivän kuluessa tiedon saamisesta. Jos päätöstä ei ole annettu tiedoksi asetetussa määräajassa, katsotaan, että viranomainen ei vastusta julkaisemista.

20 artikla

1.   Kaikki oikeudet väliaikaisen toimihenkilön tehtäviään hoitaessaan tekemiin kirjoituksiin tai muihin töihin kuuluvat virastolle, jonka toimintaan ne liittyvät. Virastolla on oikeus velvoittaa väliaikainen toimihenkilö luovuttamaan sille tekijänoikeudet tällaisiin töihin.

2.   Kaikki keksinnöt, jotka väliaikainen toimihenkilö tekee tehtäviään hoitaessaan tai niiden yhteydessä, kuuluvat kokonaisuudessaan virastolle. Virasto voi omalla kustannuksellaan hakea ja saada keksintöihin patentin kaikissa maissa. Jos väliaikainen toimihenkilö tekee palvelussuhteensa päättymistä seuraavan vuoden aikana keksinnön, joka liittyy viraston toimintaan, hänen katsotaan tehneen sen tehtäviään hoitaessaan tai niiden yhteydessä, jollei toisin osoiteta. Jos keksintöön haetaan patentti, patentissa on mainittava keksijän nimi tai keksijöiden nimet.

3.   Virasto voi tarvittaessa myöntää patentoidun keksinnön tehneelle väliaikaiselle toimihenkilölle palkkion, jonka määrän se vahvistaa.

21 artikla

Väliaikainen toimihenkilö ei saa ilman sopimuksia tekemään valtuutetun viranomaisen lupaa missään oikeudellisessa menettelyssä eikä millään perusteella ilmaista tietoja, jotka hän on saanut tietoonsa tehtäviään hoitaessaan. Lupa voidaan evätä ainoastaan, jos viraston etu sitä vaatii ja jos epääminen ei voi aiheuttaa asianomaiselle toimihenkilölle rangaistusseuraamuksia. Väliaikaisen toimihenkilön on noudatettava tätä velvollisuutta myös palvelussuhteen päätyttyä.

Ensimmäisen kohdan säännöksiä ei sovelleta väliaikaiseen toimihenkilöön tai entiseen väliaikaiseen toimihenkilöön hänen todistaessaan valituslautakunnassa tai kurinpitolautakunnassa asiassa, joka koskee väliaikaista toimihenkilöä tai entistä väliaikaista toimihenkilöä.

22 artikla

Väliaikaisen toimihenkilön on asuttava asemapaikassaan tai sellaisen välimatkan päässä siitä, ettei välimatka häiritse hänen tehtäviensä hoitamista. Hänen on ilmoitettava sopimuksia tekemään valtuutetulle viranomaiselle osoitteensa ja tiedotettava viipymättä sen muutoksista.

23 artikla

Väliaikaisen toimihenkilön on asemastaan riippumatta avustettava esimiehiään ja annettava heille neuvoja; toimihenkilö vastaa hänelle annettujen tehtävien suorittamisesta.

Väliaikainen toimihenkilö, joka on saanut tehtäväkseen vastata jonkin yksikön toiminnasta, on vastuussa esimiehilleen hänelle myönnetyn toimivallan käytöstä ja antamiensa määräysten täytäntöönpanosta. Toimihenkilön alaisten vastuu ei vapauta kyseistä toimihenkilöä hänelle kuuluvasta vastuusta.

24 artikla

1.   Jos väliaikaiselle toimihenkilölle on annettu määräys, jonka kyseinen toimihenkilö katsoo olevan sääntöjenvastainen tai jonka täytäntöönpanon hän arvioi aiheuttavan vakavaa haittaa, hänen on ilmoitettava tästä esimiehelleen, jonka on, jos ilmoitus on tehty kirjallisesti, vastattava kirjallisesti. Jos välitön esimies vahvistaa määräyksen, mutta väliaikainen toimihenkilö katsoo, ettei vahvistus ole kohtuullinen vastaus esitetyn huolenaiheen perusteisiin, viimeksi mainitun on saatettava asia kirjallisesti lähinnä ylemmän esimiehen ratkaistavaksi, jollei 2 kohdan soveltamisesta muuta johdu. Jos tämä vahvistaa määräyksen kirjallisesti, väliaikaisen toimihenkilön on pantava se täytäntöön, paitsi jos määräys on selvästi laiton tai se ei täytä voimassa olevia turvallisuusnormeja.

2.   Jos välitön esimies katsoo, ettei määräyksen täytäntöönpanoa voida siirtää, väliaikaisen toimihenkilön on pantava se täytäntöön, paitsi jos määräys on selvästi laiton tai se ei täytä voimassa olevia turvallisuusnormeja. Välittömän esimiehen on väliaikaisen toimihenkilön pyynnöstä annettava tällainen määräys kirjallisesti.

25 artikla

Väliaikainen toimihenkilö voidaan velvoittaa korvaamaan kokonaan tai osittain viraston kärsimä vahinko, joka johtuu hänen tehtäviään suorittaessaan tai niiden yhteydessä tekemästään vakavasta virheestä.

Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen tekee perustellun päätöksen kurinpitoasioiden käsittelyä varten vahvistettua menettelyä noudattaen.

Valituslautakunnalla on täysi harkintavalta tätä säännöstä koskevissa riita-asioissa.

26 artikla

1.   Väliaikaisen toimihenkilön on viipymättä ilmoitettava suoraan välittömälle esimiehelleen tai, jos hän pitää sitä tarpeellisena, viraston toimitusjohtajalle sellaisista tehtäviään hoitaessaan tai niiden yhteydessä tietoonsa tulleista seikoista, jotka antavat aihetta olettaa petoksen tai korruption taikka viraston etuja vahingoittavan muun laittoman toiminnan mahdollisuuden olemassaolon, tai sellaisesta työtehtäviin liittyvästä vakavasta menettelystä, joka voi merkitä, ettei viraston väliaikaiselle toimihenkilölle kuuluvia velvollisuuksia ole noudatettu.

Edellä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettu ilmoitus on tehtävä kirjallisesti.

2.   Virasto ei saa aiheuttaa haittaa väliaikaiselle toimihenkilölle 1 kohdassa tarkoitettujen tietojen toimittamisen johdosta edellyttäen, että väliaikainen toimihenkilö on toiminut perustellusti ja rehellisesti.

3.   Edellä 1 ja 2 kohtaa ei sovelleta niiden muodosta riippumatta asiakirjoihin, raportteihin, muistioihin tai tietoihin, jotka on tarkoitettu pidettäväksi esillä tai laadittu tai saatettu väliaikaisen toimihenkilön tietoon jonkin asian vireillä olevan tai päätökseen saatetun tuomioistuinkäsittelyn yhteydessä.

27 artikla

1.   Virasto ei saa aiheuttaa haittaa väliaikaiselle toimihenkilölle, joka luovuttaa 26 artiklassa tarkoitettuja tietoja Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajalle, Euroopan parlamentin puhemiehelle tai Euroopan oikeusasiamiehelle, jos molemmat seuraavista edellytyksistä täyttyvät:

| a) | väliaikaisen toimihenkilön rehellinen ja perusteltu näkemys on, että luovutetut tiedot ja kaikki niihin sisältyvät väitteet ovat olennaisilta osin perusteltuja; sekä |
| --- | --- |

a)

väliaikaisen toimihenkilön rehellinen ja perusteltu näkemys on, että luovutetut tiedot ja kaikki niihin sisältyvät väitteet ovat olennaisilta osin perusteltuja; sekä

| b) | väliaikainen toimihenkilö on sitä ennen toimittanut samat tiedot virastolle ja antanut virastolle mahdollisuuden toteuttaa tarvittavia toimenpiteitä määräajassa, jonka virasto asettaa asian monimutkaisuuden mukaan. Väliaikaiselle toimihenkilölle on ilmoitettava tämä määräaika asianmukaisesti 60 päivän kuluessa. |
| --- | --- |

b)

väliaikainen toimihenkilö on sitä ennen toimittanut samat tiedot virastolle ja antanut virastolle mahdollisuuden toteuttaa tarvittavia toimenpiteitä määräajassa, jonka virasto asettaa asian monimutkaisuuden mukaan. Väliaikaiselle toimihenkilölle on ilmoitettava tämä määräaika asianmukaisesti 60 päivän kuluessa.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettua määräaikaa ei sovelleta, kun väliaikainen toimihenkilö voi osoittaa sen olevan kohtuuton kaikki asiaan liittyvät olosuhteet huomioon ottaen.

3.   Mitä 1 ja 2 kohdassa säädetään, ei niiden muodosta riippumatta sovelleta asiakirjoihin, raportteihin, muistioihin tai tietoihin, jotka on tarkoitettu pidettäväksi esillä tai laadittu tai saatettu väliaikaisen toimihenkilön tietoon jonkin asian vireillä olevan tai päätökseen saatetun tuomioistuinkäsittelyn yhteydessä.

28 artikla

Virasto avustaa väliaikaista toimihenkilöä erityisesti oikeudellisissa toimenpiteissä sellaista henkilöä vastaan, joka uhkaa, loukkaa, solvaa tai herjaa toimihenkilöä tai hänen perheensä jäsentä tai hyökkää heitä vastaan tai vahingoittaa heidän omaisuuttaan toimihenkilön aseman tai tehtävän vuoksi.

Virasto korvaa väliaikaiselle toimihenkilölle tällaisissa tapauksissa aiheutuneet vahingot edellyttäen, että toimihenkilö ei ole tahallisesti tai törkeästä tuottamuksesta aiheuttanut vahinkoja eikä voi saada korvausta vahingonaiheuttajalta.

29 artikla

Virasto edistää väliaikaisen toimihenkilön täydennyskoulutusta, jos siitä ei aiheudu haittaa yksikön toiminnalle ja jos se on sen etujen mukaista.

Tällainen täydennyskoulutus otetaan huomioon myös urakehityksessä.

30 artikla

Väliaikaisilla toimihenkilöillä on järjestäytymisoikeus; he voivat olla ammattijärjestöjen ja henkilökuntajärjestöjen jäseniä.

31 artikla

Väliaikaiset toimihenkilöt voivat tehdä hakemuksia sopimuksia tekemään valtuutetulle viranomaiselle näiden henkilöstösääntöjen soveltamisalaan kuuluvista kysymyksistä.

Näiden henkilöstösääntöjen mukaisesti tehty tiettyä väliaikaista toimihenkilöä koskeva päätös on annettava viipymättä kirjallisesti tiedoksi asianomaiselle toimihenkilölle. Väliaikaiselle toimihenkilölle vastaiset päätökset on perusteltava.

Väliaikaista toimihenkilöä koskevat päätökset, jotka koskevat nimittämistä, vakinaistamista, ylentämistä, toisiin tehtäviin siirtämistä, hallinnollisen aseman vahvistamista ja palvelussuhteen päättymistä, on julkistettava virastossa. Julkistettujen tietojen on oltava koko henkilöstön saatavilla sopivan ajan.

32 artikla

Väliaikaista toimihenkilöä koskeva henkilökansio sisältää:

| a) | toimihenkilön hallinnollista asemaa koskevat asiakirjat sekä hänen pätevyyttään, tehokkuuttaan ja käytöstään koskevat arvioinnit, |
| --- | --- |

a)

toimihenkilön hallinnollista asemaa koskevat asiakirjat sekä hänen pätevyyttään, tehokkuuttaan ja käytöstään koskevat arvioinnit,

| b) | toimihenkilön kyseisten asiakirjojen osalta esittämät huomautukset. |
| --- | --- |

b)

toimihenkilön kyseisten asiakirjojen osalta esittämät huomautukset.

Asiakirjat on merkittävä luetteloon, numeroitava juoksevasti ja luokiteltava aukottomasti; virasto ei voi esittää perusteeksi edellä a alakohdassa tarkoitettuja asiakirjoja eikä vedota niihin toimihenkilöä vastaan, jos niitä ei ole annettu hänelle tiedoksi ennen niiden sisällyttämistä henkilökansioon.

Asiakirjan tiedoksiantaminen väliaikaiselle toimihenkilölle varmistetaan hänen allekirjoituksellaan tai, jos tämä ei ole mahdollista, se suoritetaan kirjatulla kirjeellä, joka lähetetään toimihenkilön viimeksi ilmoittamaan osoitteeseen.

Väliaikaista toimihenkilöä koskevassa henkilökansiossa ei saa olla viittauksia toimihenkilön poliittisiin, ammattijärjestöihin liittyviin, aatteellisiin tai uskonnollisiin toimiin ja näkemyksiin tai tämän rotuun, etniseen alkuperään tai sukupuoliseen suuntautumiseen.

Edellisen kohdan soveltaminen ei kuitenkaan estä sijoittamasta kansioon hallinnollisia toimituskirjoja ja asiakirjoja, joista väliaikainen toimihenkilö on tietoinen ja jotka ovat välttämättömiä näiden henkilöstösääntöjen soveltamiselle.

Väliaikaisesta toimihenkilöstä saa olla vain yksi henkilökansio.

Väliaikaisella toimihenkilöllä on oikeus tutustua kaikkiin henkilökansiossaan oleviin asiakirjoihin myös palvelussuhteensa päätyttyä ja ottaa niistä jäljennös.

Henkilökansio on luottamuksellinen ja siihen saa tutustua ainoastaan hallinnon toimitiloissa tai suojatulla tietovälineellä. Se toimitetaan kuitenkin valituslautakunnalle, jos siinä tulee vireille väliaikaista toimihenkilöä koskeva asia.

33 artikla

Väliaikaisilla toimihenkilöillä on oikeus tutustua potilastietoihinsa viraston vahvistamia yksityiskohtaisia sääntöjä noudattaen.

34 artikla

Päätöksen siitä, vaaditaanko väliaikaisen toimihenkilön vakavan virheen virastolle aiheuttamasta vahingosta korvausta 25 artiklan mukaisesti, tekee sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen sen jälkeen, kun vakavan virheen vuoksi tehtävään irtisanomiseen liittyviä muodollisuuksia on noudatettu.

Yksittäistä toimihenkilöä koskevat päätökset julkaistaan 31 artiklan mukaisesti.

35 artikla

Väliaikaiselle toimihenkilölle myönnetyt erioikeudet ja vapaudet myönnetään yksinomaan viraston edun vuoksi. Väliaikaisten toimihenkilöiden on hoidettava henkilökohtaiset velvoitteensa ja noudatettava voimassa olevia lakeja ja järjestyssääntöjä.

Väliaikaisten toimihenkilöiden on välittömästi ilmoitettava virastolle erioikeuksia ja vapauksia koskevista riitautuksista.

3   LUKU

Palvelukseen ottaminen

36 artikla

1.   Otettaessa palvelukseen väliaikaisia toimihenkilöitä on varmistettava, että virasto saa palvelukseensa mahdollisimman päteviä, tehokkaita ja ehdottoman luotettavia toimihenkilöitä, joiden palvelukseen ottaminen tapahtuu viraston toimintaan osallistuvien jäsenvaltioiden kansalaisten joukosta maantieteellisesti mahdollisimman laajalta alueelta.

Toimihenkilöt valitaan ilman rotuun, poliittiseen, aatteelliseen tai uskonnolliseen vakaumukseen, sukupuoleen tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvaa syrjintää sekä riippumatta heidän siviilisäädystään tai perhetilanteestaan.

2.   Väliaikaiseksi toimihenkilöksi voidaan ottaa ainoastaan henkilö:

| a) | joka on jonkin viraston toimintaan osallistuvan jäsenvaltion kansalainen ja jolla on täydet kansalaisoikeudet, |
| --- | --- |

a)

joka on jonkin viraston toimintaan osallistuvan jäsenvaltion kansalainen ja jolla on täydet kansalaisoikeudet,

| b) | joka on täyttänyt asevelvollisuutta koskevan lainsäädännön mukaiset velvollisuutensa, |
| --- | --- |

b)

joka on täyttänyt asevelvollisuutta koskevan lainsäädännön mukaiset velvollisuutensa,

| c) | joka täyttää tehtäviensä hoitamisen edellyttämät hyvää mainetta koskevat vaatimukset, |
| --- | --- |

c)

joka täyttää tehtäviensä hoitamisen edellyttämät hyvää mainetta koskevat vaatimukset,

| d) | jolla on terveydelliset edellytykset tehtäviensä hoitamiseen, |
| --- | --- |

d)

jolla on terveydelliset edellytykset tehtäviensä hoitamiseen,

| e) | jolla on perusteellinen kielitaito yhdessä Euroopan unionin kielessä ja tehtäviensä hoitamiseen riittävä kielitaito toisessa unionin kielessä. |
| --- | --- |

e)

jolla on perusteellinen kielitaito yhdessä Euroopan unionin kielessä ja tehtäviensä hoitamiseen riittävä kielitaito toisessa unionin kielessä.

3.   Johtokunta vahvistaa tarpeen mukaan väliaikaisten toimihenkilöiden palvelukseenottoa koskevat erityiset menettelysäännökset yhteisen toiminnan 2004/551/YUTP puitteissa.

37 artikla

Ennen palvelukseen ottamista viraston valtuuttama asiantuntijalääkäri suorittaa väliaikaiselle toimihenkilölle lääkärintarkastuksen sen varmistamiseksi, että tämä täyttää 36 artiklan 2 kohdan d alakohdan mukaiset vaatimukset.

Jos ensimmäisessä kohdassa tarkoitetun lääkärintarkastuksen perusteella annettu lääkärinlausunto on kielteinen, hakija voi pyytää 20 päivän kuluessa siitä, kun virasto on ilmoittanut hänelle lausunnosta, että hänen tapauksensa käsitellään lääketieteellisessä lautakunnassa, jossa on kolme sopimuksia tekemään valtuutetun viranomaisen viraston asiantuntijalääkärien keskuudesta valitsemaa lääkäriä. Lääketieteellinen lautakunta kuulee alkuperäisen kielteisen lausunnon antanutta asiantuntijalääkäriä. Hakija voi toimittaa lääketieteelliselle lautakunnalle valitsemansa lääkärin antaman lausunnon. Jos lääketieteellisen lautakunnan lausunnossa vahvistetaan ensimmäisessä kohdassa tarkoitetussa lääkärintarkastuksessa tehdyt johtopäätökset, hakijan on maksettava puolet palkkioista ja lisäkuluista.

38 artikla

Väliaikaista toimihenkilöä voidaan vaatia suorittamaan koeaika, joka voi kestää enintään 6 kuukautta.

Kun toimihenkilö on koeaikana estynyt hoitamasta tehtäviään sairauden tai tapaturman vuoksi vähintään kuukauden ajan, sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen voi pidentää koeaikaa vastaavasti.

Viimeistään kuukausi ennen koeajan päättymistä laaditaan arviointi väliaikaisen toimihenkilön kyvystä hoitaa tehtäviään sekä hänen tehokkuudestaan ja käytöksestään tehtäviensä hoidossa. Arviointi annetaan tiedoksi asianomaiselle, joka voi tehdä sitä koskevat huomautuksensa kirjallisesti. Jos väliaikaisen toimihenkilön työskentely ei täytä viranhoidolle asetettavia vaatimuksia, hänet irtisanotaan koeajan päättyessä.

Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen voi kuitenkin poikkeuksellisesti pidentää koeaikaa enintään kuudella kuukaudella ja mahdollisesti määrätä kyseisen väliaikaisen toimihenkilön toisiin tehtäviin.

Jos väliaikaisen toimihenkilön työskentely osoittautuu ilmeisen riittämättömäksi, arviointi voidaan laatia milloin tahansa koeajan kuluessa. Arviointi annetaan tiedoksi asianomaiselle, joka voi tehdä sitä koskevat huomautuksensa kirjallisesti. Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen voi tämän arvioinnin perusteella päättää väliaikaisen toimihenkilön irtisanomisesta ennen koeajan päättymistä kuukauden irtisanomisajan jälkeen.

39 artikla

1.   Väliaikainen toimihenkilö otetaan palvelukseen palkkaluokkansa ensimmäisellä palkkatasolla.

Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen voi asianomaisen väliaikaisen toimihenkilön työkokemuksen huomioon ottamiseksi myöntää tälle enintään 24 kuukauden ikälisähyvityksen. Tämän artiklan soveltamiseksi annetaan yleisiä täytäntöönpanomääräyksiä.

2.   Kun väliaikainen toimihenkilö nimitetään tehtävään, joka 9 artiklan toisen kohdan mukaisesti vastaa ylempää palkkaluokkaa, hänet siirretään kyseisen palkkaluokan ensimmäiselle palkkatasolle. Kuitenkin palkkaluokissa AD 9–AD 13 oleva väliaikainen toimihenkilö, joka toimii yksikön päällikkönä ja joka siksi siirretään ylempään palkkaluokkaan, sijoitetaan uuden palkkaluokan toiselle palkkatasolle. Sama järjestely koskee kaikkia väliaikaisia toimihenkilöitä, jotka nimitetään ylennyksen jälkeen johtajaksi tai pääjohtajaksi.

40 artikla

Kunkin väliaikaisen toimihenkilön pätevyydestä, tehokkuudesta ja käytöksestä toimensa hoidossa laaditaan arviointi vähintään kahden vuoden välein. Toimitusjohtaja vahvistaa määräykset, jotka koskevat oikeutta hakea muutosta arviointimenettelyssä, jota on noudatettava ennen 167 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun valituksen tekemistä.

Tehtäväryhmän AST väliaikaisten toimihenkilöiden osalta arviointiin voi palkkaluokasta 4 alkaen sisältyä myös lausunto siitä, onko asianomaisella hallintovirkamiehen tehtävien hoitamisessa vaadittavia ominaisuuksia.

Arviointi toimitetaan väliaikaiselle toimihenkilölle. Hänellä on oikeus tehdä siihen aiheellisiksi katsomiaan huomautuksia.

4   LUKU

Työehdot

A   jakso

Vanhempainloma tai perheloma

41 artikla

Väliaikaisella toimihenkilöllä on oikeus kunkin lapsen osalta enintään kuuden kuukauden pituiseen vanhempainlomaan ilman peruspalkkaa, ja se on pidettävä lapsen syntymää tai lapseksiottamista seuraavien 12 vuoden kuluessa. Viraston vahvistamien yleisten täytäntöönpanomääräysten nojalla yksinhuoltajiksi tunnustettujen vanhempien osalta loman pituus voi olla kaksinkertainen. Loma on pidettävä vähintään kuukauden pituisissa erissä.

Väliaikainen toimihenkilö kuuluu vanhempainlomansa aikana edelleen sairausvakuutusjärjestelmään. Hänelle kertyy edelleen vanhuuseläkettä, ja hän säilyttää oikeutensa huollettavana olevasta lapsesta maksettavaan lisään ja koulutuslisään. Hän säilyttää myös virkansa, oikeutensa palkkatason korotukseen ja mahdollisuutensa ylennykseen. Loma voidaan pitää jäämällä kokonaan työstä pois tai tekemällä puolipäivätyötä. Jos vanhempainloma pidetään puolipäivätyön muodossa, sen ensimmäisessä kohdassa tarkoitettu enimmäispituus on kaksinkertainen. Vanhempainlomansa aikana väliaikaisella toimihenkilöllä on oikeus 798,77 euron lisään kuukaudessa ja 50 prosenttiin siitä, jos hän tekee puolipäivätyötä, mutta hän ei saa harjoittaa mitään muuta ansiotoimintaa. Virasto maksaa 67 ja 68 artiklassa säädetyn sosiaaliturvamaksun kokonaisuudessaan, ja se lasketaan väliaikaisen toimihenkilön peruspalkan perusteella.

Jos loma pidetään puolipäivätyötä tekemällä, tätä säännöstä sovelletaan ainoastaan koko peruspalkan ja suhteessa pienennetyn peruspalkan erotukseen. Tosiasiallisesti maksetusta peruspalkan osasta väliaikaisen toimihenkilön maksettavaksi tuleva määrä lasketaan soveltaen samoja prosenttilukuja kuin jos hän työskentelisi kokoaikaisesti.

Lisän määrä korotetaan 1 065,02 euroon kuukaudessa, tai puolipäivätyön ollessa kyseessä 50 prosenttiin tästä määrästä, ensimmäisessä kohdassa tarkoitettujen yksinhuoltajavanhempien osalta ja vanhempainloman kolmen ensimmäisen kuukauden ajalta silloin, kun loman pitää isä äitiysloman aikana tai kumpi tahansa vanhemmista välittömästi äitiysloman jälkeen, lapseksiottamisloman aikana tai välittömästi lapseksiottamisloman jälkeen. Tässä artiklassa mainittuja määriä mukautetaan samalla tavoin kuin palkkaa.

42 artikla

Kun väliaikaisen toimihenkilön puolisolla, ylenevää polvea olevalla sukulaisella, alenevaa polvea olevalla sukulaisella, veljellä tai sisarella on lääkärintodistuksella osoitettu vakava sairaus tai vaikea vamma, väliaikaisella toimihenkilöllä on oikeus perhelomaan ilman peruspalkkaa. Tämän loman kokonaispituus ei saa ylittää yhdeksää kuukautta väliaikaisen toimihenkilön koko uran aikana.

Tällöin sovelletaan 41 artiklan toisen kohdan säännöksiä.

B   jakso

Työaika

43 artikla

Palveluksessa olevan väliaikaisen toimihenkilön on aina oltava viraston käytettävissä. Tavanomainen työaika saa kuitenkin olla enintään 42 tuntia viikossa, ja työtunnit suoritetaan sopimuksia tekemään valtuutetun viranomaisen vahvistaman yleisen työajan mukaisesti. Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen voi henkilöstökomiteaa kuultuaan näissä rajoissa vahvistaa asianmukaiset työajat tietyille erityistehtäviä hoitaville väliaikaisille toimihenkilöryhmille.

Lisäksi väliaikaista toimihenkilöä voidaan yksikön tarpeiden tai työturvallisuusmääräysten perusteella vaatia päivystämään tavanomaisen työajan ulkopuolella työpaikallaan tai kotona. Virasto vahvistaa tämän kohdan soveltamista koskevat yksityiskohtaiset määräykset henkilöstökomiteaa kuultuaan.

44 artikla

1.   Väliaikainen toimihenkilö voi hakea lupaa työskennellä osa-aikaisesti.

Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen voi myöntää tällaisen luvan, jos se on yksikön edun mukaista.

2.   Väliaikaisella toimihenkilöllä on oikeus tällaiseen lupaan seuraavissa tapauksissa:

| a) | hoitaakseen alle 9-vuotiasta lasta, |
| --- | --- |

a)

hoitaakseen alle 9-vuotiasta lasta,

| b) | hoitaakseen 9–12 -vuotiasta lasta, kun työajan vähennys ei ylitä 20:ä prosenttia normaalityöajasta, |
| --- | --- |

b)

hoitaakseen 9–12 -vuotiasta lasta, kun työajan vähennys ei ylitä 20:ä prosenttia normaalityöajasta,

| c) | hoitaakseen vakavasti sairasta tai vammaista puolisoaan, ylenevää polvea olevaa sukulaistaan, alenevaa polvea olevaa sukulaistaan, veljeään tai sisartaan, |
| --- | --- |

c)

hoitaakseen vakavasti sairasta tai vammaista puolisoaan, ylenevää polvea olevaa sukulaistaan, alenevaa polvea olevaa sukulaistaan, veljeään tai sisartaan,

| d) | osallistuakseen jatkokoulutukseen, tai |
| --- | --- |

d)

osallistuakseen jatkokoulutukseen, tai

| e) | 55-vuotta täytettyään eläkkeelle siirtymistä edeltävien viiden vuoden ajan. |
| --- | --- |

e)

55-vuotta täytettyään eläkkeelle siirtymistä edeltävien viiden vuoden ajan.

Kun lupaa osa-aikatyöhön on pyydetty jatkokoulutukseen osallistumiseksi tai 55-vuotiaasta lähtien, nimittävä viranomainen voi ainoastaan poikkeustapauksissa ja pakottavista yksikön edun mukaisista syistä hylätä pyynnön tai lykätä luvan voimaantuloa.

Kun käytetään tällaista mahdollisuutta myöntää lupa vakavasti sairaan puolison, ylenevää polvea olevan sukulaisen, alenevaa polvea olevan sukulaisen, veljen tai sisaren hoitamiseksi tai jatkokoulutukseen osallistumiseksi, osa-aikatyöjaksojen yhteenlaskettu kesto saa olla enintään viisi vuotta väliaikaisen toimihenkilön koko uran aikana.

3.   Sopimuksia tekemään valtuutetun viranomaisen on vastattava väliaikaisen toimihenkilön pyyntöön 60 päivän kuluessa.

4.   Osa-aikatyötä koskevat yksityiskohtaiset määräykset ja sen myöntämismenettely ovat liitteessä II.

45 artikla

Väliaikainen toimihenkilö voi pyytää lupaa tehdä puolipäivätyötä jakamalla työ, jos sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen katsoo toimen olevan tällaiseen työntekoon soveltuva. Lupaan tehdä puolipäivätyötä jakamalla työ ei sovelleta aikarajoitusta. Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen voi kuitenkin peruuttaa luvan yksikön edun nimissä ilmoittamalla siitä etukäteen kuusi kuukautta aikaisemmin. Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen voi samoin peruuttaa luvan kyseisen väliaikaisen toimihenkilön pyynnöstä ja ilmoittamalla siitä etukäteen vähintään kuusi kuukautta aikaisemmin. Siinä tapauksessa väliaikainen toimihenkilö voidaan siirtää toiseen virkaan.

Tällöin sovelletaan 53 artiklaa ja liitteessä II olevaa 3 artiklan toista kohtaa, lukuun ottamatta sen kolmatta virkettä. Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen voi vahvistaa tämän artiklan soveltamista koskevat yksityiskohtaiset määräykset.

46 artikla

Väliaikainen toimihenkilö on velvollinen tekemään ylitöitä ainoastaan kiireellisissä tapauksissa tai työmäärän ollessa poikkeuksellisen suuri; yötyöhön sekä työhön sunnuntaisin ja yleisinä vapaapäivinä voidaan antaa lupa ainoastaan sopimuksia tekemään valtuutetun viranomaisen vahvistamaa menettelyä noudattaen. Väliaikaista toimihenkilöä voidaan pyytää tekemään ylitöitä enintään 150 tuntia kuuden kuukauden aikana.

Tehtäväryhmään AD ja tehtäväryhmän AST palkkaluokkiin 5–11 kuuluvien väliaikaisten toimihenkilöiden tekemät ylityötunnit eivät anna oikeutta korvaukseen tai palkkaan.

Tehtäväryhmän AST palkkaluokkien 1–4 väliaikaisten toimihenkilöiden tekemät ylityötunnit oikeuttavat liitteessä IV vahvistetuilla edellytyksillä ylityötunnit korvaavaan vapaaseen tai, jos yksikön tarpeiden vuoksi ei ole mahdollista antaa korvausta vapaana sitä kuukautta seuraavan kuukauden aikana, jona ylityötunnit on tehty, palkkaan.

47 artikla

Väliaikainen toimihenkilö, jonka edellytetään työskentelevän säännöllisesti öisin, lauantaisin, sunnuntaisin tai yleisinä vapaapäivinä, voi saada erityiskorvauksen vuorotyöstä, joka perustuu viraston yksikön tarpeiden tai työturvallisuusmääräysten vuoksi tekemään päätökseen ja jonka virasto katsoo luonteeltaan säännölliseksi ja pysyväksi.

Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen määrittää ne väliaikaisten toimihenkilöiden ryhmät, joilla on oikeus korvaukseen, sekä korvauksen myöntämisen edellytykset ja sen määrät.

Vuorotyötä tekevän väliaikaisen toimihenkilön tavanomainen työaika ei saa ylittää tavanomaisen työajan perusteella laskettua vuosityöaikaa.

48 artikla

Väliaikainen toimihenkilö on oikeutettu erityislisään, jos hän joutuu sellaisen päätöksen perusteella, jonka sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen on tehnyt yksikön tarpeiden tai työturvallisuusmääräysten vuoksi, päivystämään säännöllisesti viraston palveluksessa joko työpaikallaan tai kotona tavanomaisen työajan ulkopuolella.

Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen määrittää ne väliaikaisten toimihenkilöiden ryhmät, joilla on oikeus korvaukseen, sekä korvauksen myöntämisen edellytykset ja sen määrät.

49 artikla

Tietyille väliaikaisille toimihenkilöille voidaan myöntää erityiskorvaus erityisen raskaan työn vuoksi.

Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen määrittää erityiskorvausten saajien ryhmät, niiden myöntämisen edellytykset ja määrät.

C   jakso

Lomat

50 artikla

Väliaikaisella toimihenkilöllä on kalenterivuoden aikana oikeus vähintään 24 ja enintään 30 työpäivän pituiseen vuosilomaan niiden sääntöjen mukaisesti, jotka yhteisöjen toimielimet ovat vahvistaneet yhteisellä sopimuksella.

Tämän vuosiloman lisäksi väliaikaiselle toimihenkilölle voidaan pyynnöstä myöntää poikkeuksellisesti erityislomaa. Erityislomia koskevat yksityiskohtaiset määräykset on vahvistettu liitteessä III.

51 artikla

Raskaana olevilla naisilla on 50 artiklassa säädettyjen lomien lisäksi lääkärintodistuksen nojalla oikeus 20 viikon lomaan. Loma saa alkaa aikaisintaan kuusi viikkoa ennen lääkärintodistuksessa ilmoitettua synnytyksen arvioitua päivämäärää ja se päättyy aikaisintaan 14 viikkoa synnytyksen jälkeen. Jos lapsia syntyy kaksi tai useampia tai jos kyseessä on ennenaikainen synnytys tai jos syntynyt lapsi on vammainen, loman pituus on 24 viikkoa. Tätä säännöstä sovellettaessa ennenaikaisella synnytyksellä tarkoitetaan synnytystä, joka tapahtuu ennen 34:nnen raskausviikon päättymistä.

52 artikla

1.   Väliaikaisella toimihenkilöllä, joka osoittaa, ettei ole sairauden tai tapaturman vuoksi voinut hoitaa tehtäviään, on oikeus sairauslomaan.

Asianomaisen väliaikaisen toimihenkilön on mahdollisimman pian ilmoitettava virastolle kykenemättömyydestään hoitaa tehtäviään sekä samanaikaisesti ilmoitettava senhetkinen osoitteensa. Hänen on toimitettava lääkärintodistus, jos hän on poissa yli kolme päivää. Todistus on lähetettävä viimeistään viidentenä poissaolopäivänä, jonka osoituksena pidetään postileimaa. Jollei todistusta ole lähetetty määräajassa, poissaoloa pidetään luvattomana, paitsi jos lähettämättä jättäminen johtuu väliaikaisesta toimihenkilöstä riippumattomista syistä.

Sairauslomalla oleva väliaikainen toimihenkilö voidaan koska tahansa velvoittaa osallistumaan viraston järjestämään lääkärintarkastukseen. Jos tarkastusta ei voida tehdä väliaikaisesta toimihenkilöstä johtuvista syistä, poissaolo katsotaan luvattomaksi siitä päivästä alkaen, jolloin lääkärintarkastus oli tarkoitus tehdä.

Jos tarkastuksen tuloksena todetaan, että väliaikainen toimihenkilö kykenee hoitamaan tehtäviään, hänen poissaolonsa katsotaan perusteettomaksi tarkastuspäivästä alkaen, jollei seuraavasta alakohdasta muuta johdu.

Jos väliaikainen toimihenkilö katsoo, että sopimuksia tekemään valtuutetun viranomaisen järjestämän lääkärintarkastuksen päätelmät ovat lääketieteellisesti perusteettomia, hän tai hänen nimissään toimiva lääkäri voi kahden työpäivän kuluessa pyytää virastosta riippumattoman lääkärin lausuntoa.

Virasto toimittaa pyynnön viipymättä toiselle, väliaikaisen toimihenkilön lääkärin ja viraston asiantuntijalääkärin yhteisestä sopimuksesta nimeämälle lääkärille. Jollei tällaiseen sopimukseen päästä viiden päivän kuluessa, virasto valitsee yhden niistä henkilöistä, jotka on merkitty sopimuksia tekemään valtuutetun viranomaisen yhdessä henkilöstökomitean kanssa tätä tarkoitusta varten vuosittain laatimaan riippumattomien lääkäreiden luetteloon. Väliaikainen toimihenkilö voi kahden työpäivän kuluessa vastustaa viraston valintaa, jolloin virasto valitsee luettelosta toisen henkilön; uusi valinta on lopullinen.

Riippumattoman lääkärin lausunto, jonka tämä on antanut väliaikaisen toimihenkilön lääkäriä ja viraston asiantuntijalääkäriä kuultuaan, on sitova. Jos riippumattoman lääkärin lausunnossa vahvistetaan viraston järjestämän lääkärintarkastuksen päätelmät, poissaoloa käsitellään perusteettomana tarkastuspäivästä alkaen. Jos riippumattoman lääkärin lausunnossa ei vahvisteta kyseisen tarkastuksen päätelmiä, poissaoloa käsitellään kaikissa tarkoituksissa perusteltuna.

2.   Jos väliaikaisella toimihenkilöllä on kahdentoista kuukauden aikana enintään kolmen vuorokauden pituisia poissaolojaksoja sairauden vuoksi yhteensä yli kaksitoista päivää, hänen on esitettävä lääkärintodistus kaikista uusista sairauden aiheuttamista poissaoloista. Hänen poissaoloaan pidetään perusteettomana kolmannestatoista sellaisesta sairauden aiheuttamasta poissaolopäivästä alkaen, josta ei ole esitetty lääkärintodistusta.

3.   Edellä 1 ja 2 kohdan nojalla perusteettomana pidettävä poissaolo vähennetään tarvittaessa asianomaisen väliaikaisen toimihenkilön vuosilomapäivistä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta kurinpitomenettelyjä koskevien sääntöjen soveltamista. Siinä tapauksessa, että väliaikaisella toimihenkilöllä ei ole enää jäljellä lomaoikeutta, hän menettää palkkaetuutensa vastaavalta jaksolta.

4.   Jos väliaikainen toimihenkilö on kolmen vuoden aikana sairauslomalla yhteensä yli kaksitoista kuukautta, sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen voi saattaa asian työkyvyttömyyslautakunnan käsiteltäväksi.

5.   Väliaikainen toimihenkilö voidaan siirtää lomalle viraston asiantuntijalääkärin suorittaman tarkastuksen perusteella, jos se on hänen terveydentilansa vuoksi tarpeen tai jos jollakulla hänen kanssaan samassa taloudessa asuvalla on tarttuva tauti.

Kiistanalaisissa tapauksissa sovelletaan 1 kohdan viidennessä–seitsemännessä alakohdassa säädettyä menettelyä.

6.   Väliaikaisen toimihenkilön on osallistuttava vuosittain joko sopimuksia tekemään valtuutetun viranomaisen asiantuntijalääkärin tai valitsemansa lääkärin suorittamaan lääkärintarkastukseen.

Jälkimmäisessä tapauksessa virasto maksaa lääkärinpalkkion siihen enimmäismäärään asti, jonka sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen vahvistaa enintään kolmeksi vuodeksi.

53 artikla

Kun väliaikaiselle toimihenkilölle on annettu lupa hoitaa tehtäviään osa-aikaisesti, hänen vuosilomapäiviensä määrää vähennetään kyseisen osa-aikatyön ajalta samassa suhteessa.

54 artikla

Väliaikainen toimihenkilö ei saa olla poissa työstä ilman välittömältä esimieheltään etukäteen saatua lupaa, paitsi jos kyseessä on sairaus tai tapaturma. Asianmukaisesti todettu luvaton poissaolo vähennetään asianomaisen väliaikaisen toimihenkilön vuosilomasta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta kurinpitosäännösten mahdollista soveltamista. Jos vuosilomaa ei enää ole jäljellä, väliaikainen toimihenkilö menettää palkan luvatonta poissaoloa vastaavalta ajalta.

Jos väliaikainen toimihenkilö haluaa viettää sairauslomansa muualla kuin asemapaikassaan, hänen on saatava siihen sopimuksia tekemään valtuutetulta viranomaiselta etukäteen lupa.

Erityisloma, vanhempainloma ja perheloma eivät voi kestää pidempään kuin työsopimus.

Edellä 52 artiklassa tarkoitettu palkallinen sairausloma voi kuitenkin kestää enintään kolme kuukautta tai toimihenkilön jo suorittaman palvelusajan verran, jos jälkimmäinen on pitempi. Sairausloma voi kestää enintään sen ajan, joka asianomaisen työsopimuksesta on jäljellä.

Väliaikainen toimihenkilö, jota ei irtisanota siitä huolimatta, että hän on edelleen kykenemätön hoitamaan tehtäviään, edellä tarkoitettujen määräaikojen päättyessä määrätään palkattomalle virkavapaalle.

Väliaikainen toimihenkilö, jonka työkyvyttömyys johtuu ammattitaudista tai työtehtävissä sattuneesta tapaturmasta, saa kuitenkin koko työkyvyttömyytensä ajalta täyden palkan, kunnes hänelle myönnetään 76 artiklassa tarkoitettu työkyvyttömyyskorvaus.

D   jakso

Yleiset vapaapäivät

55 artikla

Virasto laatii luettelon yleisistä vapaapäivistä.

56 artikla

1.   Väliaikainen toimihenkilö voi poikkeustapauksessa saada pyynnöstä palkatonta virkavapautta pakottavista henkilökohtaisista syistä. Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen tekee päätöksen tämän virkavapauden kestosta, joka voi olla enintään neljäsosa asianomaisen jo suorittamasta palvelusajasta tai enintään:

| — | kolme kuukautta, kun väliaikainen toimihenkilö on ollut palveluksessa alle neljä vuotta, |
| --- | --- |

—

kolme kuukautta, kun väliaikainen toimihenkilö on ollut palveluksessa alle neljä vuotta,

| — | yksi vuosi muussa tapauksessa. |
| --- | --- |

—

yksi vuosi muussa tapauksessa.

2.   Edellisessä kohdassa tarkoitettua virkavapautta ei oteta huomioon sovellettaessa 59 artiklan 9 kohdan säännöksiä.

3.   Väliaikainen toimihenkilö ei palkattoman virkavapautensa aikana kuulu 67 artiklassa säädetyn sairaus- ja tapaturmavakuutuksen piiriin.

Väliaikainen toimihenkilö, joka ei harjoita ansiotoimintaa, voi kuitenkin pyynnöstä, joka on esitettävä kuukauden kuluessa hänelle myönnetyn palkattoman virkavapauden alkamisesta, saada suojan 67 artiklassa tarkoitettujen riskien kattamiseksi edellyttäen, että hän virkavapautensa ajan maksaa puolet kyseisessä artiklassa säädetyistä maksuista; maksu lasketaan väliaikaisen toimihenkilön peruspalkan perusteella.

Väliaikainen toimihenkilö, joka voi osoittaa, ettei hänelle kerry eläkettä minkään muun eläkejärjestelmän mukaan, voi hakemuksesta saada edelleen eläkeoikeuksia palkattoman virkavapautensa ajalta sillä edellytyksellä, että hän suorittaa 89 artiklassa säädetyn eläkemaksun kolminkertaisena; maksu lasketaan väliaikaisen toimihenkilön palkkaluokan ja -tason mukaisen peruspalkan perusteella.

57 artikla

Väliaikaiselle toimihenkilölle, joka kutsutaan varusmiespalvelukseen, siviilipalvelukseen tai kertausharjoituksiin tai asepalvelukseen, myönnetään virkavapautta kansallisen palveluksen suorittamista varten; tämä virkavapaus ei voi missään tapauksessa kestää pidempään kuin työsopimus.

Varusmiespalvelukseen tai siviilipalvelukseen kutsutun väliaikaisen toimihenkilön palkanmaksu keskeytetään, mutta häneen sovelletaan edelleen näiden henkilöstösääntöjen palkkatason korotusta koskevia säännöksiä. Hänellä on kuitenkin edelleen oikeus erorahaan, jos hän maksaa eläkemaksut takautuvasti suoritettuaan varusmiespalveluksensa tai siviilipalveluksensa.

Kertausharjoituksiin tai asepalvelukseen kutsuttu väliaikainen toimihenkilö saa kertausharjoituksissa tai asepalveluksessa olon ajalta palkkaa, josta kuitenkin vähennetään hänelle maksettu sotilaspäiväraha.

5   LUKU

Palkka ja kulukorvaukset

58 artikla

Väliaikaisen toimihenkilön palkka muodostuu peruspalkasta, perhelisistä ja muista korvauksista.

59 artikla

1.   Väliaikaisen toimihenkilön palkka ilmaistaan euroina. Korjauskertoimet, vähennykset, vuosittainen palkkatason tarkistus sekä mukautukset määräytyvät niiden sääntöjen mukaisesti, joista on säädetty neuvoston asetuksessa (ETY, Euratom, EHTY) N:o 259/68 (2) vahvistettujen Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen, jäljempänä ’EY:n henkilöstösäännöt’, 63, 64, 65, 65a ja 66a artiklassa sekä Euroopan yhteisöille suoritettavaan veroon sovellettavien edellytysten ja menettelyn vahvistamisesta annetussa neuvoston asetuksessa (ETY, Euratom, EHTY) N:o 260/68 (3). EY:n henkilöstösäännöissä säädetyt vähennykset lisätään viraston talousarvioon paitsi sairaus-, tapaturma- tai työttömyysvakuutusmaksujen ollessa kyseessä.

2.   Peruspalkka määräytyy EY:n henkilöstösääntöjen 66 artiklan säännösten mukaisesti.

3.   Perhelisiä ovat:

| a) | kotitalouslisä, |
| --- | --- |

a)

kotitalouslisä,

| b) | huollettavana olevasta lapsesta maksettava lisä, |
| --- | --- |

b)

huollettavana olevasta lapsesta maksettava lisä,

| c) | koulutuslisä. |
| --- | --- |

c)

koulutuslisä.

4.   Tässä artiklassa tarkoitettuja perhelisiä saavien väliaikaisten toimihenkilöiden on ilmoitettava muualta saadut vastaavat lisät, jotka vähennetään liitteessä V olevan 1, 2 ja 3 artiklan mukaan maksetuista lisistä.

5.   Huollettavana olevasta lapsesta maksettava lisä voidaan maksaa kaksinkertaisena sopimuksia tekemään valtuutetun viranomaisen erityisellä ja perustellulla päätöksellä; päätöksen perusteeksi on esitettävä lääkärintodistukset, joissa vahvistetaan, että kyseisen lapsen henkinen tai ruumiillinen vamma aiheuttaa väliaikaiselle toimihenkilölle merkittäviä kuluja.

6.   Jos edellä mainitut perhelisät maksetaan liitteessä V olevan 1, 2 ja 3 artiklan mukaisesti muulle henkilölle kun väliaikaiselle toimihenkilölle, nämä lisät maksetaan kyseisen henkilön asuinmaan valuuttana, tarvittaessa EY:n henkilöstösääntöjen 63 artiklan toisessa kohdassa tarkoitettujen valuuttakurssien mukaisesti. Niihin sovelletaan kyseistä Euroopan unionissa sijaitsevaa valtiota varten vahvistettua korjauskerrointa tai, jos asuinmaa on Euroopan unionin ulkopuolella, korjauskerrointa 100.

Jos perhelisät maksetaan tällaiselle henkilölle, sovelletaan 4 ja 5 kohdan säännöksiä.

7.   Ulkomaankorvaus on 16 prosenttia peruspalkan sekä väliaikaiselle toimihenkilölle mahdollisesti maksettavan kotitalouslisän ja huollettavana olevasta lapsesta maksettavan lisän kokonaismäärästä. Ulkomaankorvauksen on oltava vähintään 424,78 euroa kuukaudessa.

8.   Väliaikaisen toimihenkilön kuollessa hänen eloon jäävä puolisonsa tai huollettavana olevat lapsensa saavat vainajan kokonaispalkan hänen kuolemaansa seuraavalta kolmelta kuukaudelta. Työkyvyttömyyskorvauksen saajan kuollessa edellisen kohdan säännöksiä sovelletaan vainajan saamaan korvaukseen.

9.   Väliaikainen toimihenkilö, joka on ollut kaksi vuotta palkkaluokkansa tietyllä palkkatasolla, siirretään ilman eri toimenpiteitä kyseisen palkkaluokan seuraavalle palkkatasolle.

60 artikla

Perhelisien ja ulkomaankorvausten maksaminen määräytyy liitteen V 1, 2 ja 3 artiklan mukaisesti.

61 artikla

Jollei 62–65 artiklasta muuta johdu, väliaikaisella toimihenkilöllä on liitteessä V olevien 5–15 artiklan mukaisesti oikeus sellaisten kulujen korvaamiseen, joita hänelle aiheutuu hänen aloittaessaan tehtävänsä tai siirron tai palvelussuhteen päättymisen yhteydessä, sekä sellaisten kulujen korvaamiseen, joita hänelle aiheutuu hänen hoitaessaan tehtäviään.

62 artikla

Väliaikaisella toimihenkilöllä, joka otetaan palvelukseen vähintään vuoden ajaksi, on oikeus saada korvaus muuttokustannuksistaan liitteessä V olevassa 9 artiklassa säädetyin edellytyksin.

63 artikla

1.   Väliaikainen toimihenkilö, joka otetaan palvelukseen vähintään vuoden ajaksi, saa liitteessä V olevassa 5 artiklassa säädetyin edellytyksin asettautumiskorvauksen, jonka määrä vahvistetaan todennäköisen palvelusajan mukaan seuraavasti:

| — | vähintään vuosi mutta alle kaksi vuotta: |
| --- | --- |

—

vähintään vuosi mutta alle kaksi vuotta:

1/3

liitteessä V olevassa 5 artiklassa vahvistetusta määrästä

| — | vähintään kaksi mutta alle kolme vuotta: |
| --- | --- |

—

vähintään kaksi mutta alle kolme vuotta:

2/3

| — | vähintään kolme vuotta: |
| --- | --- |

—

vähintään kolme vuotta:

3/3

2.   Liitteessä V olevassa 6 artiklassa säädetty uudelleenasettautumiskorvaus myönnetään väliaikaiselle toimihenkilölle, joka on ollut palveluksessa neljä vuotta. Väliaikainen toimihenkilö, joka on ollut palveluksessa vähintään yhden vuoden mutta alle neljä vuotta, saa uudelleenasettautumiskorvauksen, jonka määrä on suhteutettu palvelusajan pituuteen.

3.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun asettautumiskorvauksen ja 2 kohdassa tarkoitetun uudelleenasettautumiskorvauksen on kuitenkin oltava vähintään:

| a) | 976,85 euroa sellaisen väliaikaisen toimihenkilön osalta, jolla on oikeus kotitalouslisään, ja |
| --- | --- |

a)

976,85 euroa sellaisen väliaikaisen toimihenkilön osalta, jolla on oikeus kotitalouslisään, ja

| b) | 580,83 euroa sellaisen väliaikaisen toimihenkilön osalta, jolla ei ole oikeutta tähän lisään. |
| --- | --- |

b)

580,83 euroa sellaisen väliaikaisen toimihenkilön osalta, jolla ei ole oikeutta tähän lisään.

Kun kummatkin puolisot ovat viraston väliaikaisia toimihenkilöitä ja kummallakin on oikeus asettautumis- tai uudelleenasettautumiskorvaukseen, korvaus maksetaan vain sille puolisolle, jolla on korkeampi peruspalkka.

Kun viraston väliaikaisen toimihenkilön puoliso on Euroopan yhteisöjen virkamies tai muuhun henkilöstöön kuuluva ja puolisolla on oikeus asettautumis- tai uudelleenasettautumiskorvaukseen ja korkeampi peruspalkka, korvausta ei makseta väliaikaiselle toimihenkilölle.

64 artikla

Päivärahan määrä vahvistetaan liitteessä V olevan 10 artiklan mukaisesti. Väliaikainen toimihenkilö, joka otetaan palvelukseen alle vuoden pituiseksi määräajaksi, saa kuitenkin päivärahaa koko palvelussuhteensa ajalta, kuitenkin enintään vuoden ajan, jos hän voi osoittaa, että hänen on mahdotonta asua edelleen entisessä asuinpaikassaan.

65 artikla

Liitteessä V olevaa 8 artiklaa, joka koskee vuosittaista korvausta asemapaikan ja lähtöpaikan välisistä matkakuluista, sovelletaan ainoastaan sellaiseen väliaikaiseen toimihenkilöön, joka on ollut palveluksessa vähintään yhdeksän kuukautta.

66 artikla

Maksut suoritetaan liitteessä V olevien 17 ja 18 artiklan mukaisesti.

6   LUKU

Sosiaaliturva

A   jakso

Sairaus- ja tapaturmavakuutus, sosiaaliturvaetuudet

67 artikla

1.   Väliaikainen toimihenkilö on työsuhteensa ajan, ollessaan sairauslomalla sekä ollessaan 16 ja 56 artiklassa tarkoitetulla palkattomalla virkavapaalla kyseisissä artikloissa säädetyin edellytyksin tai saadessaan työkyvyttömyyskorvausta vakuutettu sairauden varalta 80 prosentin määrään asti aiheutuneista kuluista niiden sääntöjen perusteella, jotka on vahvistettu Euroopan yhteisöjen toimielinten EY:n henkilöstösääntöjen 72 artiklan mukaisesti tekemällä yhteisellä sopimuksella; sama koskee väliaikaisen toimihenkilön puolisoa, jos tämä ei voi saada vastaavia ja yhtä suuria etuuksia minkään muun lakisääteisen järjestelmän mukaan, sekä hänen lapsiaan ja muita hänen huollettavanaan olevia liitteessä V olevassa 2 artiklassa tarkoitettuja henkilöitä sekä perhe-eläkkeen saajia. Korvauksen määrä on 85 prosenttia seuraavien terveydenhoitopalveluiden osalta: käynnit lääkärissä ja lääkärin kotikäynnit, kirurgiset toimenpiteet, sairaalahoito, lääkkeet, röntgentutkimukset, näytteet, laboratoriokokeet ja lääkärin määräämät proteesit lukuun ottamatta hammasproteeseja. Korvaus on 100 prosenttia tuberkuloosin, polion, syövän, mielisairauden ja muiden sopimuksia tekemään valtuutetun viranomaisen päätöksellä yhtä vakaviksi luokiteltujen sairauksien sekä seulontatutkimusten ja synnytykseen liittyvien kulujen osalta. Korvausta ei kuitenkaan makseta 100 prosentin suuruisena, kun kyseessä on ammattitauti tai tapaturma, jonka johdosta on sovellettu 68 artiklaa.

Väliaikaisen toimihenkilön avopuoliso rinnastetaan sairausvakuutusjärjestelmässä aviopuolisoon, jos liitteessä V olevan 1 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaiset kolme ensimmäistä edellytystä täyttyvät.

Väliaikainen toimihenkilö suorittaa kolmanneksen järjestelmän edellyttämästä vakuutusmaksusta; maksun määrä voi kuitenkin olla enintään kaksi prosenttia hänen peruspalkastaan.

2.   Väliaikainen toimihenkilö, jonka palvelussuhde päättyy lopullisesti ja joka osoittaa, ettei hän harjoita ansiotoimintaa, voi pyytää viimeistään palvelussuhteensa lopullista päättymistä seuraavan kuukauden aikana, että häneen sovellettaisiin edelleen 1 kohdassa säädettyä sairausvakuutusjärjestelmää enintään kuuden kuukauden ajan palvelussuhteen lopullisesta päättymisestä. Edellä 1 kohdassa tarkoitettu vakuutusmaksu lasketaan väliaikaisen toimihenkilön viimeisen peruspalkan mukaan siten, että hän maksaa puolet sen mukaisesta vakuutusmaksusta.

Sopimuksia tekemään valtuutetun viranomaisen päätöksellä, jonka tämä tekee viraston asiantuntijalääkäriä kuultuaan, pyynnön esittämiselle asetettua kuukauden määräaikaa ja ensimmäisessä alakohdassa säädettyä kuuden kuukauden määräaikaa ei sovelleta siinä tapauksessa, että asianomainen on sairastunut ennen palvelussuhteensa päättymistä vakavaan tai pitkäaikaiseen sairauteen ja ilmoittanut siitä virastolle ennen ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun kuuden kuukauden määräajan päättymistä, sillä edellytyksellä, että asianomainen käy viraston järjestämässä lääkärintarkastuksessa.

3.   Väliaikaisen toimihenkilön entinen puoliso, lapsi, joka ei enää ole väliaikaisen toimihenkilön huollettavana, sekä henkilö, jota ei enää rinnasteta huollettavana olevaan lapseen liitteessä V olevassa 2 artiklassa tarkoitetulla tavalla, voivat, jos he osoittavat, etteivät he harjoita ansiotoimintaa, saada edelleen enintään vuoden ajan 1 kohdassa säädetyn sairausvakuutusjärjestelmän mukaiset etuudet väliaikaisen henkilökunnan vakuutukseen kuuluvan kautta vakuutettuina; tämä turva ei edellytä vakuutusmaksujen suorittamista. Tämä vuoden jakso alkaa päivänä, jona avioero tulee lopullisesti voimaan tai jona lapsi lakkaa olemasta väliaikaisen toimihenkilön huollettavana tai jona rinnastaminen huollettavana olevaan lapseen lakkaa.

4.   Väliaikainen toimihenkilö, joka on viraston palveluksessa 63 vuoden ikään asti tai jolle maksetaan työkyvyttömyyskorvausta, on palvelussuhteensa päättymisen jälkeen oikeutettu 1 kohdan mukaisiin etuuksiin. Vakuutusmaksu lasketaan työkyvyttömyyskorvauksen perusteella.

Henkilöön, jolle maksetaan perhe-eläkettä palveluksessa olleen väliaikaisen toimihenkilön tai sellaisen väliaikaisen toimihenkilön kuoleman vuoksi, joka oli ollut viraston palveluksessa 63 vuoden ikään asti tai jolle oli maksettu työkyvyttömyyskorvausta, sovelletaan samoja etuuksia. Vakuutusmaksu lasketaan perhe-eläkkeen perusteella.

5.   Lapseneläkkeen saaja on oikeutettu 1 kohdan mukaisiin etuuksiin vain asianomaisen pyynnöstä. Vakuutusmaksu lasketaan lapseneläkkeen perusteella.

6.   Perhe-eläkkeen saajan 4 ja 5 kohdassa tarkoitetun vakuutusmaksun on oltava vähintään palkkaluokan 1 ensimmäisen palkkatason peruspalkan perusteella lasketun maksun suuruinen.

7.   Jos sellaisten kulujen määrä, joista ei ole maksettu korvausta, on 12 kuukauden aikana enemmän kuin puolet väliaikaisen toimihenkilön kuukausittaisesta peruspalkasta, sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen myöntää asianomaisen perhetilanteen huomioon ottaen erityiskorvauksen 1 kohdassa tarkoitettujen sääntöjen perusteella.

8.   Edunsaajan on ilmoitettava korvaukset, jotka hän voi saada muusta lakisääteisestä sairausvakuutusjärjestelmästä joko itselleen tai kauttaan vakuutetuille toisille henkilöille.

Jos edunsaajan tällä tavoin mahdollisesti saamien korvausten kokonaismäärä ylittää edellä 1 kohdassa säädettyjen korvausten määrän, erotus vähennetään 1 kohdan mukaisesti korvattavasta määrästä, lukuun ottamatta korvauksia, jotka maksetaan sellaisen täydentävän yksityisen sairausvakuutuksen nojalla, jonka tarkoituksena on kattaa se osa kuluista, jota ei korvata viraston sairausvakuutusjärjestelmästä.

68 artikla

1.   Väliaikainen toimihenkilö on työsuhteensa ajan, ollessaan sairauslomalla sekä ollessaan 16 ja 56 artiklassa tarkoitetulla palkattomalla virkavapaalla tässä artiklassa säädetyin edellytyksin vakuutettu työsuhteensa aloittamispäivästä lähtien ammattitautien ja tapaturmien varalta niiden sääntöjen mukaisesti, jotka on vahvistettu yhteisöjen toimielinten yhteisellä sopimuksella EY:n henkilöstösääntöjen 73 artiklan mukaisesti. Hän maksaa vapaa-ajan riskit kattavasta vakuutuksesta 0,1 prosenttia peruspalkastaan. Riskit, joita vakuutus ei kata, on lueteltu kyseisissä säännöissä.

2.   Suoritettavat etuudet ovat seuraavat:

| a) | kuolemantapauksen johdosta: | Jäljempänä luetelluille henkilöille maksetaan määrä, joka on viisi kertaa edesmenneen väliaikaisen toimihenkilön vuosittaisen peruspalkan suuruinen, tapaturmaa edeltävien kahdentoista kuukauden peruspalkan perusteella laskettuna:






  — | edesmenneen väliaikaisen toimihenkilön puolisolle ja lapsille virkamieheen sovellettavan perintölainsäädännön mukaisesti: puolisolle maksettavan osuuden on kuitenkin oltava vähintään 25 prosenttia koko määrästä; |
| --- | --- | --- | --- |

a)

kuolemantapauksen johdosta:

Jäljempänä luetelluille henkilöille maksetaan määrä, joka on viisi kertaa edesmenneen väliaikaisen toimihenkilön vuosittaisen peruspalkan suuruinen, tapaturmaa edeltävien kahdentoista kuukauden peruspalkan perusteella laskettuna:

—

edesmenneen väliaikaisen toimihenkilön puolisolle ja lapsille virkamieheen sovellettavan perintölainsäädännön mukaisesti: puolisolle maksettavan osuuden on kuitenkin oltava vähintään 25 prosenttia koko määrästä;

| — | Jollei edellisessä luetelmakohdassa mainittuja henkilöitä ole, muille jälkeläisille väliaikaiseen toimihenkilöön sovellettavan perintölainsäädännön mukaisesti; |
| --- | --- |

—

Jollei edellisessä luetelmakohdassa mainittuja henkilöitä ole, muille jälkeläisille väliaikaiseen toimihenkilöön sovellettavan perintölainsäädännön mukaisesti;

| — | Jollei kahdessa edellisessä luetelmakohdassa mainittuja henkilöitä ole, muille suoraan ylenevää polvea oleville sukulaisille väliaikaiseen toimihenkilöön sovellettavan perintölainsäädännön mukaisesti; |
| --- | --- |

—

Jollei kahdessa edellisessä luetelmakohdassa mainittuja henkilöitä ole, muille suoraan ylenevää polvea oleville sukulaisille väliaikaiseen toimihenkilöön sovellettavan perintölainsäädännön mukaisesti;

| — | Jollei kolmessa edellisessä luetelmakohdassa mainittuja henkilöitä ole, virastolle. |
| --- | --- |

—

Jollei kolmessa edellisessä luetelmakohdassa mainittuja henkilöitä ole, virastolle.

| b) | pysyvän täyden työkyvyttömyyden johdosta: | Asianomaiselle maksetaan määrä, joka on kahdeksan kertaa hänen vuosittaisen peruspalkkansa suuruinen, tapaturmaa edeltävien kahdentoista kuukauden peruspalkan perusteella laskettuna. |
| --- | --- | --- |

b)

pysyvän täyden työkyvyttömyyden johdosta:

Asianomaiselle maksetaan määrä, joka on kahdeksan kertaa hänen vuosittaisen peruspalkkansa suuruinen, tapaturmaa edeltävien kahdentoista kuukauden peruspalkan perusteella laskettuna.

| c) | pysyvän osittaisen työkyvyttömyyden johdosta: | Asianomaiselle maksetaan osa edellä b alakohdassa säädetystä korvauksesta 1 kohdassa tarkoitetuissa säännöissä vahvistetun asteikon perusteella laskettuna. |
| --- | --- | --- |

c)

pysyvän osittaisen työkyvyttömyyden johdosta:

Asianomaiselle maksetaan osa edellä b alakohdassa säädetystä korvauksesta 1 kohdassa tarkoitetuissa säännöissä vahvistetun asteikon perusteella laskettuna.

Edellä säädetyt maksut voidaan kyseisissä säännöissä vahvistetuin edellytyksin korvata elinkorolla.

Edellä luetellut etuudet voidaan maksaa B jaksossa säädettyjen suoritusten lisäksi.

3.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetuissa säännöissä vahvistetuin tavoin korvataan myös lääkärintutkimuksista, lääkkeistä, sairaalahoidosta, kirurgisista toimenpiteistä, proteeseista, röntgentutkimuksista, hieronnasta, ortopedisestä ja kliinisestä hoidosta sekä sairaankuljetuksesta aiheutuvat kulut sekä muut tapaturmasta tai ammattitaudista aiheutuvat vastaavat kulut.

Nämä korvaukset maksetaan kuitenkin vain siinä tapauksessa, että ne korvaukset, jotka 67 artiklan perusteella on maksettu, eivät täysin kata kuluja.

69 artikla

1.   Viraston ja väliaikaisten toimihenkilöiden osuudet sairaus- ja tapaturmavakuutusjärjestelmään maksetaan kokonaisuudessaan EY:n henkilöstösäännöissä säädettyyn sairaus- ja tapaturmavakuutusjärjestelmään.

2.   Jos 36 artiklassa säädetyssä lääkärintarkastuksessa kuitenkin käy ilmi, että asianomaisella toimihenkilöllä on jokin sairaus tai vamma, sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen voi päättää, että tästä sairaudesta tai vammasta aiheutuvat kulut eivät kuulu 67 artiklassa säädettyjen kulukorvausten piiriin.

Jos väliaikainen toimihenkilö voi osoittaa, ettei hän voi saada korvausta minkään muun lakisääteisen sairausvakuutusjärjestelmän perusteella, hän voi pyytää viimeistään kuukauden kuluttua työsopimuksensa päättymisestä, että hän saisi edelleen enintään kuuden kuukauden ajan sopimuksensa päättymisen jälkeen 67 ja 68 artiklassa säädetyn sairausvakuutusjärjestelmän mukaiset etuudet. Edellä 67 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu sairausvakuutusmaksu lasketaan toimihenkilön viimeisen peruspalkan mukaan, ja toimihenkilö maksaa itse siitä puolet.

3.   Virasto tarkistaa ja mukauttaa maksua tarpeen mukaan kuuden vuoden kuluttua viraston väliaikaisten toimihenkilöiden sairaus- ja tapaturmariskin perusteella.

4.   Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen voi viraston valtuuttaman asiantuntijalääkärin annettua lausuntonsa tehdä päätöksen siitä, ettei pyynnön esittämistä koskevaa yhden kuukauden määräaikaa ja 2 kohdassa säädettyä kuuden kuukauden määräaikaa sovelleta siinä tapauksessa, että asianomainen sairastuu palvelussuhteensa aikana vakavaan tai pitkäaikaiseen sairauteen, josta on tehty ilmoitus virastolle ennen 2 kohdassa säädetyn kuuden kuukauden määräajan päättymistä, sillä edellytyksellä, että asianomainen käy viraston järjestämässä lääkärintarkastuksessa.

70 artikla

1.   Entiselle väliaikaiselle toimihenkilölle, joka jää työttömäksi sen jälkeen kun hänen palvelussuhteensa virastossa on päättynyt ja

| — | joka ei saa viraston maksamaa työkyvyttömyyskorvausta, |
| --- | --- |

—

joka ei saa viraston maksamaa työkyvyttömyyskorvausta,

| — | jonka palvelussuhteen päättyminen ei johdu irtisanoutumisesta tai sopimuksen purkamisesta kurinpitosyistä, |
| --- | --- |

—

jonka palvelussuhteen päättyminen ei johdu irtisanoutumisesta tai sopimuksen purkamisesta kurinpitosyistä,

| — | joka on ollut palveluksessa vähintään kuusi kuukautta |
| --- | --- |

—

joka on ollut palveluksessa vähintään kuusi kuukautta

| — | jonka asuinpaikka on jossakin Euroopan unionin jäsenvaltiossa, |
| --- | --- |

—

jonka asuinpaikka on jossakin Euroopan unionin jäsenvaltiossa,

maksetaan kuukausittain työttömyyskorvausta jäljempänä määriteltävin edellytyksin.

Kun toimihenkilö voi saada kansallista työttömyyskorvausta, hänen on ilmoitettava siitä virastolle. Tässä tapauksessa tämä korvaus vähennetään 3 kohdan perusteella maksettavasta korvauksesta.

2.   Työttömyyskorvausta saadakseen entisen väliaikaisen toimihenkilön on:

| a) | ilmoittauduttava työnhakijaksi sen Euroopan unionin jäsenvaltion työvoimaviranomaisille, jossa hänen asuinpaikkansa on, |
| --- | --- |

a)

ilmoittauduttava työnhakijaksi sen Euroopan unionin jäsenvaltion työvoimaviranomaisille, jossa hänen asuinpaikkansa on,

| b) | täytettävä ne velvollisuudet, jotka kyseisen Euroopan unionin jäsenvaltion lainsäädännössä on asetettu sen mukaisen työttömyyskorvauksen saajalle, |
| --- | --- |

b)

täytettävä ne velvollisuudet, jotka kyseisen Euroopan unionin jäsenvaltion lainsäädännössä on asetettu sen mukaisen työttömyyskorvauksen saajalle,

| c) | toimitettava virastolle kuukausittain toimivaltaisen kansallisen viranomaisen antama todistus, josta käy ilmi, onko hän täyttänyt a ja b alakohdassa vahvistetut velvollisuudet. |
| --- | --- |

c)

toimitettava virastolle kuukausittain toimivaltaisen kansallisen viranomaisen antama todistus, josta käy ilmi, onko hän täyttänyt a ja b alakohdassa vahvistetut velvollisuudet.

Virasto voi myöntää korvauksen tai säilyttää sen ennallaan, vaikka b alakohdassa mainittuja kansallisia velvollisuuksia ei olisi täytetty, sairauden, tapaturman, raskauden, työkyvyttömyyden tai muun vastaavan syyn vuoksi tai jos toimivaltainen kansallinen viranomainen on myöntänyt niistä vapautuksen.

Johtokunta vahvistaa tämän artiklan soveltamiseksi tarpeelliseksi katsomansa määräykset.

3.   Työttömyyskorvauksen määrä vahvistetaan sen peruspalkan perusteella, jota entinen väliaikainen toimihenkilö sai palvelussuhteensa päättyessä. Työttömyyskorvauksen määräksi vahvistetaan:

| a) | 60 prosenttia peruspalkasta ensimmäisten kahdentoista kuukauden ajalta, |
| --- | --- |

a)

60 prosenttia peruspalkasta ensimmäisten kahdentoista kuukauden ajalta,

| b) | 45 prosenttia peruspalkasta kolmannestatoista kuukaudesta kahdenteenkymmenenteenneljänteen kuukauteen. |
| --- | --- |

b)

45 prosenttia peruspalkasta kolmannestatoista kuukaudesta kahdenteenkymmenenteenneljänteen kuukauteen.

Näin määritellyt määrät eivät voi olla alle 1 171,52 euroa eivätkä yli 2 343,04 euroa sen jälkeen, kun on kulunut ensimmäisten kuuden kuukauden jakso, jonka aikana sovelletaan edellä määritettyä alarajaa mutta ei ylärajaa. Näitä määriä mukautetaan EY:n henkilöstösääntöjen 66 artiklassa olevien sääntöjen mukaisesti noudattaen mainittujen sääntöjen 65 artiklaa.

4.   Entiselle väliaikaiselle toimihenkilölle maksetaan työttömyyskorvausta hänen palvelussuhteensa päättymisen jälkeen enintään 24 kuukauden ajalta eikä missään tapauksessa ajalta, joka on pidempi kuin kolmannes todellisesta palvelusajasta. Jos entinen väliaikainen toimihenkilö kuitenkin tänä aikana lakkaa täyttämästä 1 ja 2 kohdassa säädetyt edellytykset, korvauksen maksaminen keskeytetään. Korvausta aletaan maksaa uudelleen, jos entinen väliaikainen toimihenkilö ennen tämän määräajan päättymistä täyttää jälleen mainitut edellytykset eikä hänelle ole myönnetty kansallista työttömyyskorvausta.

5.   Työttömyyskorvausta saavalla entisellä väliaikaisella toimihenkilöllä on oikeus perhelisiin EY:n henkilöstösääntöjen 67 artiklassa säädettyjen sääntöjen mukaisesti. Kotitalouslisä lasketaan työttömyyskorvauksen perusteella liitteessä V olevassa 1 artiklassa säädetyin edellytyksin.

Asianomaisen on ilmoitettava muista vastaavista korvauksista, joita joko hän tai hänen puolisonsa saa; nämä korvaukset vähennetään tämän artiklan nojalla maksettavista korvauksista.

Työttömyyskorvausta saavalla entisellä väliaikaisella toimihenkilöllä on EY:n henkilöstösääntöjen 67 artiklassa säädetyin edellytyksin oikeus sairausvakuutukseen ilman että hänen tarvitsee maksaa siihen liittyviä maksuja.

6.   Työttömyyskorvaus ja perhelisät maksetaan euroina erityisestä työttömyysrahastosta. Korjauskerrointa ei sovelleta.

7.   Kukin väliaikainen toimihenkilö maksaa itse kolmanneksen työttömyysvakuutusjärjestelmän rahoittamiseksi tarvittavasta määrästä. Maksun määräksi vahvistetaan 0,81 prosenttia asianomaisen peruspalkasta, jota laskettaessa otetaan huomioon 1 065,02 euron kiinteämääräinen vähennys mutta ei EY:n henkilöstösääntöjen 64 artiklassa säädettyjä korjauskertoimia.

Maksu vähennetään kuukausittain asianomaisen palkasta ja maksetaan yhdessä viraston suorittaman kahden kolmasosan kanssa yhteisöjen asetuksessa (ETY, Euratom, EHTY) N:o 259/68 vahvistettujen muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen 28 a artiklan mukaisesti perustettuun erityiseen työttömyysrahastoon. Virasto tarkistaa ja mukauttaa maksua tarpeen mukaan kuuden vuoden kuluttua viraston väliaikaisten toimihenkilöiden työttömyysriskin perusteella.

8.   Työttömäksi jääneelle entiselle väliaikaiselle toimihenkilölle maksettavaan työttömyyskorvaukseen sovelletaan asetuksen (ETY, Euratom, EHTY) N:o 260/68 sääntöjä.

9.   Työllisyyttä ja työttömyyttä koskevissa asioissa toimivaltaiset kansalliset viranomaiset, jotka toimivat kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti, toimivat tehokkaassa yhteistyössä viraston kanssa tämän artiklan soveltamiseksi asianmukaisesti.

10.   Tämän artiklan soveltamista koskevissa yksityiskohtaisissa järjestelyissä noudatetaan samoja sääntöjä kuin ne, jotka on vahvistettu yhteisöjen toimielinten yhteisellä päätöksellä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 2 kohdan viimeisen alakohdan soveltamista.

71 artikla

1.   Kun väliaikainen toimihenkilö saa lapsen, maksetaan 198,31 euron suuruinen lisä henkilölle, joka tosiasiassa huolehtii tästä lapsesta.

Sama lisä maksetaan väliaikaiselle toimihenkilölle, joka ottaa lapseksensa alle viisi vuotiaan lapsen, joka on toimihenkilön huollettavana liitteessä V olevan 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

2.   Ensimmäisessä kohdassa säädetyn lisän maksamisen edellytykset täyttyvät, jos raskaus keskeytyy kestettyään vähintään seitsemän kuukautta.

3.   Synnytyslisän saajan on ilmoitettava saman lapsen osalta muualta saadut samanluontoiset lisät, jotka vähennetään edellä tarkoitetusta lisästä. Jos sekä isä että äiti ovat viraston väliaikaisia toimihenkilöitä, lisä maksetaan ainoastaan kerran.

72 artikla

Kun väliaikainen toimihenkilö, hänen puolisonsa, hänen huollettavanaan oleva lapsi tai muu liitteessä V olevassa 2 artiklassa tarkoitettu hänen huollettavanaan oleva samassa taloudessa asuva henkilö kuolee, virasto korvaa kulut, jotka aiheutuvat ruumiin kuljettamisesta väliaikaisen toimihenkilön asemapaikasta hänen lähtöpaikkakunnalleen.

Kun väliaikainen toimihenkilö kuolee ollessaan virkamatkalla, virasto kuitenkin korvaa kulut, jotka aiheutuvat ruumiin kuljettamisesta väliaikaisen toimihenkilön kuolinpaikasta hänen lähtöpaikkakunnalleen.

73 artikla

Väliaikaiselle toimihenkilölle voidaan antaa lahjoituksia ja lainoja ja myöntää ennakkoa hänen palvelussuhteensa aikana tai sen päätyttyä, kun toimihenkilö on työkyvyttömänä vakavan tai pitkäaikaisen sairauden, vamman tai palvelussuhteen aikana sattuneen tapaturman vuoksi ja jos hän voi osoittaa, ettei tällainen sairaus tai tapaturma kuulu minkään muun sosiaaliturvajärjestelmän piiriin.

B   jakso

Työkyvyttömyys- ja henkivakuutus

74 artikla

Väliaikainen toimihenkilö kuuluu palvelussuhteensa ajan henki- ja työkyvyttömyysvakuutuksen piiriin jäljempänä säädetyin edellytyksin.

Tässä jaksossa säädettyjen maksujen ja etuuksien suorittaminen keskeytetään, jos väliaikaisen toimihenkilön palvelussuhteeseen liittyvän palkan maksaminen keskeytetään tilapäisesti näiden henkilöstösääntöjen perusteella.

75 artikla

Jos ennen väliaikaisen toimihenkilön palvelukseen ottamista suoritettavassa lääkärintarkastuksessa käy ilmi, että asianomaisella on jokin sairaus tai vamma, sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen voi päättää, että hän saa työkyvyttömyys- tai henkivakuutuksen kattamat etuudet tämän sairauden tai vamman seurausten osalta vasta viiden vuoden kuluttua siitä, kun hän on tullut viraston palvelukseen.

Väliaikainen toimihenkilö voi tehdä tätä päätöstä koskevan valituksen viraston perustamalle työkyvyttömyyslautakunnalle. Virasto voi viraston ja Euroopan unionin neuvoston välisen sopimuksen nojalla käyttää neuvoston työkyvyttömyyslautakuntaa.

76 artikla

1.   Väliaikaiselle toimihenkilölle, joka menettää kokonaan työkykynsä ja joutuu sen vuoksi keskeyttämään työskentelynsä viraston palveluksessa, myönnetään työkyvyttömyyden koko keston ajaksi työkyvyttömyyskorvaus, jonka määrä lasketaan seuraavassa esitetyllä tavalla.

Jos työkyvyttömyyskorvausta saava väliaikainen toimihenkilö saavuttaa 65 vuoden iän, häneen sovelletaan erorahaa koskevia yleisiä sääntöjä. Erorahan määrä perustuu siihen palkkaluokkaan ja -tasoon, johon toimihenkilöllä oli oikeus tullessaan työkyvyttömäksi.

2.   Työkyvyttömyyskorvauksen määrä on 70 prosenttia väliaikaisen toimihenkilön viimeisestä peruspalkasta. Se ei kuitenkaan voi olla pienempi kuin vähimmäistoimeentulo, joka on palkkaluokan 1 palkkatasolla 1 olevan Euroopan yhteisön väliaikaisen toimihenkilön peruspalkka. Työkyvyttömyyskorvauksesta suoritetaan yhteisön eläkejärjestelmään maksuosuus, joka lasketaan tämän korvauksen perusteella.

3.   Jos väliaikaisen toimihenkilön työkyvyttömyys johtuu tehtäviä hoidettaessa sattuneesta tapaturmasta tai niihin liittyvästä tapaturmasta, ammattitaudista tai yleisen edun vuoksi suoritetusta uhrautuvasta teosta tai siitä, että hän on vaarantanut henkensä pelastaakseen toisen ihmisen hengen, työkyvyttömyyskorvaus on vähintään 120 prosenttia vähimmäistoimeentulosta. Tällöin maksut eläkejärjestelmään maksetaan tällöin viraston talousarviosta.

4.   Jos työkyvyttömyys on väliaikaisen toimihenkilön tahallisesti aiheuttama, sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen voi päättää, että asianomainen saa ainoastaan 85 artiklassa tarkoitetun erorahan.

5.   Työkyvyttömyyskorvauksen saajalla on oikeus 59 artiklan 3 kohdan mukaisesti vahvistettuihin perhelisiin. Kotitalouslisä määritellään liitteen V mukaisesti työkyvyttömyyskorvauksen saajalle maksettavan korvauksen mukaisesti.

77 artikla

1.   Työkyvyttömyyden määrittelee 75 artiklassa tarkoitettu työkyvyttömyyslautakunta.

2.   Virasto voi ajoittain tutkituttaa työkyvyttömyyskorvauksen saajan varmistaakseen, että tämä edelleen täyttää kyseisen korvauksen saamisen edellytykset. Jos työkyvyttömyyslautakunta toteaa, etteivät edellytykset enää täyty, väliaikaisen toimihenkilön on palattava toimeensa viraston palvelukseen, jollei hänen sopimuksensa voimassaolo ole päättynyt.

Jos asianomaista ei kuitenkaan voida ottaa takaisin viraston palvelukseen, hänen sopimuksensa voidaan sanoa irti siten, että hänelle maksetaan korvaus, jonka määrä vastaa palkkaa, jonka hän olisi saanut irtisanomisajalta, ja tapauksen mukaan 95 artiklassa säädettyä sopimuksen irtisanomisesta maksettavaa korvausta. Tässä tapauksessa sovelletaan myös 85 artiklaa.

78 artikla

Liitteessä VI olevassa 3 luvussa olevien sääntöjen mukaisesti määritellyille kuolleen väliaikaisen toimihenkilön oikeudenomistajille maksetaan perhe-eläkettä 79–82 artiklassa säädetyin edellytyksin.

Jos työkyvyttömyyskorvausta saava entinen väliaikainen toimihenkilö kuolee, liitteessä VI olevassa 3 luvussa määritellyt kuolleen väliaikaisen toimihenkilön oikeudenomistajat saavat perhe-eläkettä tässä liitteessä säädetyin edellytyksin.

Jos väliaikainen toimihenkilö tai entinen väliaikainen toimihenkilö, joka saa työkyvyttömyyskorvausta, on ollut kadoksissa yli vuoden ajan, tilapäiset eläkkeet kadonneen henkilön puolisolle ja niille henkilöille, joiden katsotaan olevan kadonneen henkilön huollettavina, vahvistetaan EY:n henkilöstösääntöjen liitteessä VIII olevissa 5 ja 6 luvussa olevien määräysten mukaisesti.

79 artikla

Oikeus eläkkeeseen alkaa sitä kuukautta seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä, jona kuolemantapaus sattui, tai tapauksen mukaan sitä ajanjaksoa seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä, jolta edesmenneen toimihenkilön eloon jäänyt puoliso, lapset tai huollettavina olevat henkilöt saavat 59 artiklan 8 kohdan mukaisesti suoritettavat maksut.

80 artikla

Väliaikaisen toimihenkilön eloonjääneellä puolisolla on oikeus perhe-eläkkeeseen liitteessä VI olevan 3 luvun mukaisesti. Eläke on vähintään 35 prosenttia väliaikaisen toimihenkilön viimeisestä kuukausittaisesta peruspalkasta ja vähintään palkkaluokan 1 palkkatasolla 1 olevan Euroopan yhteisön väliaikaisen toimihenkilön peruspalkan suuruinen.

Perhe-eläkettä saavalla henkilöllä on liitteessä V säädetyin edellytyksin oikeus 59 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuihin perhelisiin. Huollettavana olevasta lapsesta maksettavan lisän määrä on kuitenkin kaksi kertaa 59 artiklan 3 kohdan b alakohdassa säädetyn lisän määrä.

81 artikla

Jos väliaikainen toimihenkilö tai työkyvyttömyyskorvauksen saaja kuolee jättämättä jälkeensä puolisoa, jolla olisi oikeus perhe-eläkkeeseen, väliaikaisen toimihenkilön kuolemantapauksen ajankohtana liitteessä V olevassa 2 artiklassa tarkoitetussa merkityksessä huollettavina olevilla lapsilla on oikeus lapsen eläkkeeseen liitteessä VI olevassa 10 artiklassa vahvistetuin edellytyksin.

Sama oikeus on lapsilla, jotka täyttävät nämä edellytykset perhe-eläkettä saavan puolison kuollessa tai avioituessa uudelleen.

Jos väliaikainen toimihenkilö tai työkyvyttömyyskorvauksen saaja kuolee ilman että edellä ensimmäisessä kohdassa säädetyt edellytykset ovat täyttyneet, asianomaisen huollettavana liitteessä V olevassa 2 artiklassa tarkoitetussa merkityksessä olevilla lapsilla on oikeus lapseneläkkeeseen liitteessä VI olevassa 10 artiklassa vahvistetuin edellytyksin; eläkkeen määrä on kuitenkin puolet mainitun 8 artiklan säännösten mukaisesta määrästä.

Jos kyseessä on liitteessä V olevan 2 artiklan 4 kohdassa tarkoitettu huollettavana olevaan lapseen rinnastettava henkilö, lap seneläkkeen määrä ei voi olla suurempi kuin huollettavana olevasta lapsesta maksettava lisä kaksinkertaisena.

Lapseneläkettä ei makseta, jos luonnollinen vanhempi, jonka sijaan ottovanhempi on tullut, kuolee.

Orvoksi jääneellä lapsella on oikeus koulutuslisään liitteessä V olevan 3 artiklan mukaisesti.

82 artikla

Jos toimihenkilö on eronnut tai kun on olemassa enemmän kuin yksi perhe-eläkkeeseen oikeutettu ryhmä, perhe-eläke jaetaan liitteessä VI säädetyllä tavalla.

83 artikla

1.   Sen estämättä, mitä säädetään muissa säännöksissä, jotka koskevat erityisesti perhe-eläkkeen saajille myönnettäviä vähimmäismääriä, voi se yhdessä perhelisien kanssa sekä verojen ja muiden pakollisten pidätysten vähentämisen jälkeen maksettava perhe-eläkkeiden kokonaismäärä, jota eloonjäänyt puoliso ja muut oikeudenomistajat voivat vaatia, olla enintään:

| a) | työtehtävissä toimineen tai virkavapaalla henkilökohtaisista syistä tai asepalveluksen suorittamista varten taikka vanhempain- tai perhevapaalla olleen väliaikaisen toimihenkilön kuoltua sen peruspalkan suuruinen, johon asianomaisella olisi eläessään ollut oikeus saman palkkaluokan ja -tason mukaan; tähän määrään lisätään perhelisät, jotka hänelle olisi siinä tapauksessa maksettu, ja siitä vähennetään verot ja muut pakolliset pidätykset, |
| --- | --- |

a)

työtehtävissä toimineen tai virkavapaalla henkilökohtaisista syistä tai asepalveluksen suorittamista varten taikka vanhempain- tai perhevapaalla olleen väliaikaisen toimihenkilön kuoltua sen peruspalkan suuruinen, johon asianomaisella olisi eläessään ollut oikeus saman palkkaluokan ja -tason mukaan; tähän määrään lisätään perhelisät, jotka hänelle olisi siinä tapauksessa maksettu, ja siitä vähennetään verot ja muut pakolliset pidätykset,

| b) | sen päivän jälkeen, jolloin a alakohdassa tarkoitettu väliaikainen toimihenkilö olisi täyttänyt 65 vuotta, sen erorahan suuruinen, johon asianomaisella olisi eläessään ollut oikeus kyseisestä päivästä alkaen hänen kuolemaansa mennessä saavuttamansa palkkaluokan ja -tason mukaan; tähän määrään lisätään perhelisät, jotka hänelle olisi maksettu, ja siitä vähennetään verot ja muut pakolliset pidätykset, |
| --- | --- |

b)

sen päivän jälkeen, jolloin a alakohdassa tarkoitettu väliaikainen toimihenkilö olisi täyttänyt 65 vuotta, sen erorahan suuruinen, johon asianomaisella olisi eläessään ollut oikeus kyseisestä päivästä alkaen hänen kuolemaansa mennessä saavuttamansa palkkaluokan ja -tason mukaan; tähän määrään lisätään perhelisät, jotka hänelle olisi maksettu, ja siitä vähennetään verot ja muut pakolliset pidätykset,

| c) | työkyvyttömyyskorvausta saavan entisen väliaikaisen toimihenkilön kuoltua sen eläkkeen suuruinen, johon asianomaisella olisi eläessään ollut oikeus; tähän määrään lisätään ja siitä vähennetään b alakohdassa tarkoitetut lisät ja vähennykset, |
| --- | --- |

c)

työkyvyttömyyskorvausta saavan entisen väliaikaisen toimihenkilön kuoltua sen eläkkeen suuruinen, johon asianomaisella olisi eläessään ollut oikeus; tähän määrään lisätään ja siitä vähennetään b alakohdassa tarkoitetut lisät ja vähennykset,

2.   Sovellettaessa 1 kohdan säännöksiä jätetään kyseisiin määriin mahdollisesti vaikuttavat korjauskertoimet huomiotta.

3.   Kukin 1 kohdan a–c alakohdassa määritelty enimmäismäärä jaetaan perhe-eläkkeen saajien kesken niiden oikeuksien suhteessa, jotka heille olisivat kuuluneet, jos 1 kohdan säännöksiä ei otettaisi huomioon.

Näin jakamalla saataviin määriin sovelletaan 84 artiklan 1 kohdan toisen ja kolmannen alakohdan säännöksiä.

84 artikla

1.   Edellä tarkoitetut eläkkeet lasketaan sen palkkataulukon perusteella, joka on voimassa sen kuukauden ensimmäisenä päivänä, jona oikeus eläkkeeseen alkaa.

Eläkkeisiin ei sovelleta korjauskertoimia.

Euroina ilmoitetut eläkkeet maksetaan jossakin liitteessä VI olevassa 29 artiklassa tarkoitetussa valuutassa.

2.   Jos palkkoja mukautetaan 59 artiklan mukaisesti, sama mukautus koskee eläkkeitä.

3.   Työkyvyttömyyskorvauksen saajiin sovelletaan 1 ja 2 kohdan säännöksiä soveltuvin osin.

C   jakso

Eroraha

85 artikla

Väliaikaisella toimihenkilöllä on palvelussuhteensa päättyessä oikeus erorahaan tai eläkeoikeuksiensa vakuutusmatemaattisen arvon siirtoon liitteessä VI olevan 1 artiklan mukaisesti.

86 artikla

Jos väliaikainen toimihenkilö on käyttänyt 90 artiklassa säädettyä mahdollisuutta, hänen erorahaansa pienennetään suhteellisesti näitä maksuja vastaavan ajanjakson osalta.

Ensimmäistä kohtaa ei sovelleta väliaikaiseen toimihenkilöön, joka pyytää kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun häneen on alettu soveltaa näitä henkilöstösääntöjä, saada maksaa kyseiset määrät takaisin lisättyinä 3,5 prosentin vuosikorolla, jota voidaan tarkistaa 87 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.

87 artikla

1.   Kokonaiskorkojen laskemisessa tarvittava korko on 2 ja 3 kohdassa tarkoitettu tosiasiallinen korko, ja sitä tarkistetaan tarvittaessa viisivuotisten vakuutusmatemaattisten arviointien yhteydessä.

2.   Vakuutusmatemaattisissa laskelmissa huomioon otettavat korkokannat perustuvat todettuihin Euroopan unionin jäsenvaltioiden pitkäaikaisen julkisen velan vuosittaisiin keskikorkoihin, jotka Euroopan yhteisöjen komissio julkaisee. Vakuutusmatemaattisissa laskelmissa tarvittavan vastaavan inflaatiosta puhdistetun korkokannan laskennassa käytetään soveltuvaa kuluttajahintaindeksiä.

3.   Vakuutusmatemaattisten laskelmien tekemiseksi huomioon otettava todellinen vuosikorko on edeltävien 12 vuoden aikana todettujen keskimääräisten reaalikorkojen keskiarvo.

D   jakso

Työkyvyttömyys- ja henkivakuutusjärjestelmän sekä eläkejärjestelmän rahoitus

88 artikla

1.   Edellä B ja C jaksossa säädetyn sosiaaliturvajärjestelmän mukaiset etuudet maksetaan viraston talousarviosta. Viraston toimintaan osallistuvat jäsenvaltiot takaavat yhdessä näiden etuuksien maksamisen näiden menojen rahoittamiseksi vahvistetun jakoperusteen mukaisesti.

2.   Palkoista ja työkyvyttömyyskorvauksista vähennetään aina B jaksossa säädetyt sosiaaliturvamaksut.

3.   Edellä B ja C jaksossa säädetyn sosiaaliturvajärjestelmän rahoitus on näiden henkilöstösääntöjen 89 artiklan ja liitteen VI 21 ja 22 artiklan mukainen.

4.   Väliaikaisen toimihenkilöstön ja viraston osuudet B ja C jaksossa säädettyyn sosiaaliturvajärjestelmään maksetaan kokonaisuudessaan viraston talousarvioon.

89 artikla

Väliaikaiset toimihenkilöt maksavat kolmanneksen tämän eläkejärjestelmän rahoituksesta. Eläkemaksun määräksi vahvistetaan 9,25 prosenttia asianomaisen peruspalkasta, eikä 59 artiklassa säädettyjä korjauskertoimia ei oteta huomioon. Tämä maksu vähennetään kuukausittain asianomaisen palkasta. Maksu mukautetaan EY:n henkilöstösääntöjen liitteessä XII vahvistettujen sääntöjen mukaisesti.

90 artikla

Väliaikaisella toimihenkilöllä on viraston vahvistamin edellytyksin oikeus pyytää, että virasto suorittaa maksut, jotka hänen mahdollisesti olisi suoritettava eläkeoikeuksiensa perustamiseksi tai ylläpitämiseksi lähtömaassaan. Virasto voi myös päättää suorittaa maksut, jotka väliaikaisen toimihenkilön mahdollisesti olisi suoritettava eläkeoikeuksiensa perustamiseksi tai ylläpitämiseksi lähtömaassaan, vaikka väliaikainen toimihenkilö ei ole sitä pyytänyt. Viraston on tällöin perusteltava päätöksensä asianmukaisesti.

Nämä maksut eivät saa ylittää 89 artiklassa säädettyä määrää kaksinkertaisena, ja ne maksetaan viraston talousarviosta.

E   jakso

Väliaikaisten toimihenkilöiden oikeuksien laskeminen

91 artikla

Työkyvyttömyys- ja perhe-eläkejärjestelmästä säädetään liitteessä VI olevissa 19–23 artiklassa.

F   jakso

Etuuksien maksaminen

92 artikla

1.   Etuudet maksetaan näiden henkilöstösääntöjen 83 ja 84 artiklan ja liitteessä VI olevan 28 artiklan mukaisesti.

2.   Määrät, jotka väliaikaisen toimihenkilön on maksettava virastolle tämän vakuutusjärjestelmän mukaan sinä päivänä, jona etuudet maksetaan, vähennetään väliaikaiselle toimihenkilölle tai tämän oikeudenomistajille maksettavasta tämän etuuden määrästä. Tämä vähentäminen voidaan suorittaa useamman kuukauden kuluessa.

G   jakso

Viraston sijaantulo

93 artikla

1.   Jos kolmas henkilö on vastuussa näissä henkilöstösäännöissä tarkoitetun henkilön kuolemasta, tapaturmasta tai sairaudesta, uhrin tai hänen oikeudenomistajiensa oikeudet ja kanneoikeus vastuussa olevaa kolmatta henkilöä kohtaan siirtyvät suoraan virastolle siltä osin kuin virastolle näiden henkilöstösääntöjen perusteella syntyy velvoitteita kyseisen vahinkotapahtuman vuoksi.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettu sijaantulo koskee muun muassa:

| — | palkkoja, jotka maksetaan 52 artiklan mukaisesti väliaikaiselle toimihenkilölle tämän tilapäisen työkyvyttömyyden aikana, |
| --- | --- |

—

palkkoja, jotka maksetaan 52 artiklan mukaisesti väliaikaiselle toimihenkilölle tämän tilapäisen työkyvyttömyyden aikana,

| — | henkilöstösääntöjen 59 artiklan 8 kohdan mukaisesti suoritettuja maksuja väliaikaisen toimihenkilön tai työkyvyttömyyskorvaukseen oikeutetun entisen väliaikaisen toimihenkilön kuoleman vuoksi, |
| --- | --- |

—

henkilöstösääntöjen 59 artiklan 8 kohdan mukaisesti suoritettuja maksuja väliaikaisen toimihenkilön tai työkyvyttömyyskorvaukseen oikeutetun entisen väliaikaisen toimihenkilön kuoleman vuoksi,

| — | sairaus- ja tapaturmavakuutusta koskevia etuuksia, jotka maksetaan 67 ja 68 artiklan ja niiden soveltamisesta annettujen määräysten mukaisesti, |
| --- | --- |

—

sairaus- ja tapaturmavakuutusta koskevia etuuksia, jotka maksetaan 67 ja 68 artiklan ja niiden soveltamisesta annettujen määräysten mukaisesti,

| — | 72 artiklassa tarkoitettujen ruumiin kuljettamisesta aiheutuneiden kulujen maksamista, |
| --- | --- |

—

72 artiklassa tarkoitettujen ruumiin kuljettamisesta aiheutuneiden kulujen maksamista,

| — | täydentäviä perhelisiä, jotka maksetaan 59 artiklan 5 kohdan ja liitteessä V olevan 2 artiklan 3 ja 5 kohdan mukaisesti huollettavana olevan lapsen vakavan sairauden, vamman tai haitan vuoksi, |
| --- | --- |

—

täydentäviä perhelisiä, jotka maksetaan 59 artiklan 5 kohdan ja liitteessä V olevan 2 artiklan 3 ja 5 kohdan mukaisesti huollettavana olevan lapsen vakavan sairauden, vamman tai haitan vuoksi,

| — | työkyvyttömyyskorvauksia, jotka maksetaan sellaisen tapaturman tai sairauden vuoksi, joka aiheuttaa väliaikaiselle toimihenkilölle pysyvän kyvyttömyyden hoitaa tehtäviään, |
| --- | --- |

—

työkyvyttömyyskorvauksia, jotka maksetaan sellaisen tapaturman tai sairauden vuoksi, joka aiheuttaa väliaikaiselle toimihenkilölle pysyvän kyvyttömyyden hoitaa tehtäviään,

| — | perhe-eläkkeitä, jotka maksetaan väliaikaisen toimihenkilön tai entisen väliaikaisen toimihenkilön kuoleman vuoksi tai sellaisen väliaikaisen toimihenkilön puolison tai eläkettä saavan entisen väliaikaisen toimihenkilön puolison kuoleman vuoksi, joka ei ole väliaikainen toimihenkilö, |
| --- | --- |

—

perhe-eläkkeitä, jotka maksetaan väliaikaisen toimihenkilön tai entisen väliaikaisen toimihenkilön kuoleman vuoksi tai sellaisen väliaikaisen toimihenkilön puolison tai eläkettä saavan entisen väliaikaisen toimihenkilön puolison kuoleman vuoksi, joka ei ole väliaikainen toimihenkilö,

| — | lapseneläkkeitä, jotka maksetaan iästä riippumatta väliaikaisen toimihenkilön tai entisen väliaikaisen toimihenkilön lapselle, jos tällä lapsella on vakava sairaus, vamma tai haitta, joka estää häntä huolehtimasta toimeentulostaan huoltajansa kuoleman jälkeen. |
| --- | --- |

—

lapseneläkkeitä, jotka maksetaan iästä riippumatta väliaikaisen toimihenkilön tai entisen väliaikaisen toimihenkilön lapselle, jos tällä lapsella on vakava sairaus, vamma tai haitta, joka estää häntä huolehtimasta toimeentulostaan huoltajansa kuoleman jälkeen.

3.   Viraston sijaantulo ei kuitenkaan koske yksinomaan henkilökohtaisten vahinkojen, kuten aineettoman vahingon, kivun ja säryn korvaamista eikä kosmeettisen ja elämäniloa rajoittavan haitan korvaamista yli sen mitä näistä vahingoista ja menetyksistä 68 artiklan mukaisesti olisi korvauksena myönnetty.

4.   Edellä 1, 2 ja 3 kohdassa annetut säännökset eivät estä virastoa nostamasta itse kannetta asiassa.

7   LUKU

Aiheettomasti suoritetun etuuden takaisinperiminen

94 artikla

Kaikki aiheettomasti suoritetut määrät peritään takaisin, jos edun saaja on ollut tietoinen suorituksen aiheettomuudesta tai jos suorituksen aiheettomuus oli niin ilmeinen, että hänen olisi täytynyt tietää siitä.

Takaisinperimispyyntö on tehtävä viiden vuoden kuluessa siitä päivästä, jolloin määrä on suoritettu. Jos sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen pystyy osoittamaan, että asianomainen on tahallisesti johtanut hallintoa harhaan kyseisen määrän saadakseen, takaisinperimispyyntö on voimassa tämän määräajan päättymisen jälkeenkin.

8   LUKU

Palvelussuhteen päättyminen

95 artikla

Väliaikaisen toimihenkilön palvelussuhde päättyy, paitsi asianomaisen kuollessa:

| a) | sen kuukauden viimeisenä päivänä, jonka kuluessa väliaikainen toimihenkilö täyttää 65 vuotta, |
| --- | --- |

a)

sen kuukauden viimeisenä päivänä, jonka kuluessa väliaikainen toimihenkilö täyttää 65 vuotta,

| b) | työsopimuksessa mainittuna päivänä, tai |
| --- | --- |

b)

työsopimuksessa mainittuna päivänä, tai

| c) | sellaisen työsopimuksessa vahvistetun irtisanomisajan päättyessä, jonka perusteella väliaikainen toimihenkilö tai virasto voi irtisanoa sopimuksen ennen sen voimassaolon päättymistä. Irtisanomisaika on vähintään yksi kuukausi jokaista palvelusvuotta kohti, kuitenkin vähintään yksi kuukausi ja enintään kolme kuukautta.
  Kun kyseessä on väliaikainen toimihenkilö, jonka palvelussuhde on uusittu, irtisanomisaika on enintään kuusi kuukautta. Irtisanomisaika ei kuitenkaan voi alkaa äitiys- eikä sairausloman aikana, paitsi jos jälkimmäinen kestää yli kolme kuukautta. Toisaalta irtisanomisaika keskeytyy edellä mainituin rajoituksin näiden lomien ajaksi. Jos toimielin irtisanoo työsopimuksen, väliaikaisella toimihenkilöllä on oikeus korvaukseen, jonka määrä on kolmasosa hänen peruspalkastaan palvelussuhteen päättymispäivämäärän ja työsopimuksen päättymispäivämäärän väliseltä ajalta, tai |
| --- | --- |

c)

sellaisen työsopimuksessa vahvistetun irtisanomisajan päättyessä, jonka perusteella väliaikainen toimihenkilö tai virasto voi irtisanoa sopimuksen ennen sen voimassaolon päättymistä. Irtisanomisaika on vähintään yksi kuukausi jokaista palvelusvuotta kohti, kuitenkin vähintään yksi kuukausi ja enintään kolme kuukautta.

Kun kyseessä on väliaikainen toimihenkilö, jonka palvelussuhde on uusittu, irtisanomisaika on enintään kuusi kuukautta. Irtisanomisaika ei kuitenkaan voi alkaa äitiys- eikä sairausloman aikana, paitsi jos jälkimmäinen kestää yli kolme kuukautta. Toisaalta irtisanomisaika keskeytyy edellä mainituin rajoituksin näiden lomien ajaksi. Jos toimielin irtisanoo työsopimuksen, väliaikaisella toimihenkilöllä on oikeus korvaukseen, jonka määrä on kolmasosa hänen peruspalkastaan palvelussuhteen päättymispäivämäärän ja työsopimuksen päättymispäivämäärän väliseltä ajalta, tai

| d) | kun hän ei enää täytä 36 artiklan 2 kohdan a alakohdassa vahvistettuja edellytyksiä, jollei sovelleta kyseisessä artiklassa säädettyä poikkeusta. Jos tällaista poikkeusta ei myönnetä, sovelletaan (c) alakohdassa säädettyä irtisanomisaikaa. |
| --- | --- |

d)

kun hän ei enää täytä 36 artiklan 2 kohdan a alakohdassa vahvistettuja edellytyksiä, jollei sovelleta kyseisessä artiklassa säädettyä poikkeusta. Jos tällaista poikkeusta ei myönnetä, sovelletaan (c) alakohdassa säädettyä irtisanomisaikaa.

96 artikla

Virasto voi irtisanoa työsopimuksen ilman irtisanomisaikaa:

| a) | koeajan aikana tai sen päättyessä 38 artiklassa säädetyin edellytyksin, |
| --- | --- |

a)

koeajan aikana tai sen päättyessä 38 artiklassa säädetyin edellytyksin,

| b) | kun väliaikainen toimihenkilö ei voi palata työtehtäviinsä 52 artiklassa säädetyn palkallisen sairausloman päättyessä. Tällöin väliaikainen toimihenkilö saa korvauksen, joka on yhtä suuri kuin hänen peruspalkkansa ja perhelisiensä määrä kahdelta päivältä jokaista palveluskuukautta kohti. |
| --- | --- |

b)

kun väliaikainen toimihenkilö ei voi palata työtehtäviinsä 52 artiklassa säädetyn palkallisen sairausloman päättyessä. Tällöin väliaikainen toimihenkilö saa korvauksen, joka on yhtä suuri kuin hänen peruspalkkansa ja perhelisiensä määrä kahdelta päivältä jokaista palveluskuukautta kohti.

97 artikla

1.   Sen jälkeen kun liitteessä V tarkoitettu kurinpitomenettely on päättynyt, palvelussuhde voidaan purkaa ilman irtisanomisaikaa kurinpidollisista syistä siinä tapauksessa, että väliaikainen toimihenkilö on tahallaan tai huolimattomuuttaan vakavasti laiminlyönyt velvollisuutensa. Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen tekee perustellun päätöksen sen jälkeen, kun väliaikaiselle toimihenkilölle on annettu mahdollisuus puolustautua.

Ennen palvelussuhteen purkamista toimihenkilö voidaan tilapäisesti pidättää tehtävistään 160 artiklassa säädetyin edellytyksin.

2.   Kun palvelussuhde puretaan 1 kohdan mukaisesti, sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen voi päättää:

| a) | rajoittaa 85 artiklassa säädetyn korvauksen määrän näiden henkilöstösääntöjen 89 artiklassa säädetyn maksun palautettavaksi määräksi, johon lisätään 3,5 prosentin vuosikoron mukaan laskettu korko, |
| --- | --- |

a)

rajoittaa 85 artiklassa säädetyn korvauksen määrän näiden henkilöstösääntöjen 89 artiklassa säädetyn maksun palautettavaksi määräksi, johon lisätään 3,5 prosentin vuosikoron mukaan laskettu korko,

| b) | pidättää asianomaiselta joko osittain tai kokonaan oikeuden 63 artiklan 2 kohdassa säädettyyn uudelleenasettautumiskorvaukseen. |
| --- | --- |

b)

pidättää asianomaiselta joko osittain tai kokonaan oikeuden 63 artiklan 2 kohdassa säädettyyn uudelleenasettautumiskorvaukseen.

98 artikla

1.   Virasto purkaa väliaikaisen toimihenkilön palvelussuhde ilman irtisanomisaikaa välittömästi sen jälkeen, kun sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen on todennut:

| a) | että asianomainen on palvelukseen ottamisen yhteydessä antanut tahallaan vääriä tietoja ammattipätevyydestään ja -kokemuksestaan tai kyvystään täyttää 36 artiklan 2 kohdassa säädetyt edellytykset, ja |
| --- | --- |

a)

että asianomainen on palvelukseen ottamisen yhteydessä antanut tahallaan vääriä tietoja ammattipätevyydestään ja -kokemuksestaan tai kyvystään täyttää 36 artiklan 2 kohdassa säädetyt edellytykset, ja

| b) | että nämä väärät tiedot ovat olennaisesti vaikuttaneet asianomaisen palvelukseen ottamiseen. |
| --- | --- |

b)

että nämä väärät tiedot ovat olennaisesti vaikuttaneet asianomaisen palvelukseen ottamiseen.

2.   Tässä tapauksessa sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen tekee purkamispäätöksen sen jälkeen, kun asianomaista väliaikaista toimihenkilöä on kuultu ja kun V osastossa tarkoitettu kurinpitomenettely on päättynyt.

Ennen palvelussuhteen purkamista väliaikainen toimihenkilö voidaan tilapäisesti pidättää tehtävistään 160 artiklassa säädetyin edellytyksin.

Sovelletaan 97 artiklan 2 kohdan säännöksiä.

99 artikla

Jos väliaikainen toimihenkilö tai entinen väliaikainen toimihenkilö tahallaan tai huolimattomuuttaan laiminlyö velvollisuuksia, jotka hänen on täytettävä näiden henkilöstösääntöjen mukaan, häneen kohdistetaan kurinpitomenettely näiden henkilöstösääntöjen V jaksossa säädetyin edellytyksin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 97 ja 98 artiklan säännösten soveltamista.

III   OSASTO

SOPIMUSSUHTEISET TOIMIHENKILÖT

1   LUKU

Yleiset säännökset

100 artikla

Näissä henkilöstösäännöissä tarkoitetaan ’sopimussuhteisella toimihenkilöllä’ toimihenkilöä, joka ei hoida viraston talousarvion liitteenä olevassa henkilöstötaulukossa esitettyä toimea ja joka on palkattu hoitamaan tehtäviä osa- tai kokopäiväisesti.

101 artikla

1.   Sopimussuhteisten toimihenkilöiden palkka maksetaan viraston talousarvioon tätä tarkoitusta varten varatuista kokonaismäärärahoista.

2.   Johtokunta vahvistaa tarpeen mukaan sopimussuhteisten toimihenkilöiden käyttöä koskevat erityissäännökset yhteisen toiminnan 2004/551/YUTP puitteissa.

3.   Viraston on annettava budjettimenettelyn yhteydessä suuntaa-antava vuosittainen ennakkoarvio sopimussuhteisten toimihenkilöiden käytöstä kunkin tehtäväryhmän osalta.

102 artikla

1.   Sopimussuhteiset toimihenkilöt jaetaan neljään tehtäväryhmään, jotka vastaavat heidän hoitamiaan tehtäviä. Kukin tehtäväryhmä jaetaan palkkaluokkiin ja -tasoihin.

2.   Tehtävät ja niitä vastaavat tehtäväryhmät esitetään seuraavassa taulukossa:

| Tehtäväryhmä | Palkkaluokka | Tehtävät |
| --- | --- | --- |
| IV | 13–18 | Hallinnolliset, avustavat, kieleen liittyvät ja muut vastaavat tekniset tehtävät, jotka suoritetaan väliaikaisten toimihenkilöiden valvonnassa |
| III | 8–12 | Toimeenpanevat, valmistelevat, kirjanpidolliset ja muut vastaavat tekniset tehtävät, jotka suoritetaan väliaikaisten toimihenkilöiden valvonnassa |
| II | 4–7 | Avustavat ja sihteerin tehtävät, toimiston hoitoon liittyvät ja muut vastaavat tekniset tehtävät, jotka suoritetaan väliaikaisten toimihenkilöiden valvonnassa |
| I | 1–3 | Ruumiillisen työn ja hallinnollisen tuen yksikön tehtävät, jotka suoritetaan väliaikaisten toimihenkilöiden valvonnassa |

Tehtäväryhmä

Palkkaluokka

Tehtävät

IV

13–18

Hallinnolliset, avustavat, kieleen liittyvät ja muut vastaavat tekniset tehtävät, jotka suoritetaan väliaikaisten toimihenkilöiden valvonnassa

III

8–12

Toimeenpanevat, valmistelevat, kirjanpidolliset ja muut vastaavat tekniset tehtävät, jotka suoritetaan väliaikaisten toimihenkilöiden valvonnassa

II

4–7

Avustavat ja sihteerin tehtävät, toimiston hoitoon liittyvät ja muut vastaavat tekniset tehtävät, jotka suoritetaan väliaikaisten toimihenkilöiden valvonnassa

I

1–3

Ruumiillisen työn ja hallinnollisen tuen yksikön tehtävät, jotka suoritetaan väliaikaisten toimihenkilöiden valvonnassa

3.   Virasto päättää edellä olevan taulukon perusteella kuhunkin tehtävään sisältyvistä toimivaltuuksista.

4.   Sovelletaan soveltuvin osin 6 artiklaa.

2   LUKU

Oikeudet ja velvollisuudet

103 artikla

Sovelletaan 10–34 artiklaa soveltuvin osin.

3   LUKU

Palvelukseen ottamisen edellytykset

104 artikla

1.   Sopimussuhteiset toimihenkilöt otetaan palvelukseen mahdollisimman laajalta maantieteelliseltä alueelta viraston toimintaan osallistuvien jäsenvaltioiden kansalaisten joukosta, ilman rotuun, poliittiseen, aatteelliseen tai uskonnolliseen vakaumukseen, ikään, vammaisuuteen, sukupuoleen tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvaa syrjintää sekä riippumatta heidän siviilisäädystään tai perhetilanteestaan.

2.   Jotta henkilö voidaan ottaa palvelukseen sopimussuhteiseksi toimihenkilöksi, hänellä on oltava vähintään:

| a) | tehtäväryhmässä I, suoritettu oppivelvollisuus |
| --- | --- |

a)

tehtäväryhmässä I, suoritettu oppivelvollisuus

| b) | tehtäväryhmissä II ja III:






  i) | keskiasteen jälkeisen koulutuksen suorittamisesta annettu tutkintotodistus, tai |
| --- | --- | --- |

b)

tehtäväryhmissä II ja III:

i)

keskiasteen jälkeisen koulutuksen suorittamisesta annettu tutkintotodistus, tai

| ii) | ylemmän perusasteen ja keskiasteen koulutuksen suorittamisesta annettu tutkintotodistus, joka antaa oikeuden keskiasteen jälkeiseen koulutukseen, sekä vähintään kolmen vuoden pituinen soveltuva työkokemus tai |
| --- | --- |

ii)

ylemmän perusasteen ja keskiasteen koulutuksen suorittamisesta annettu tutkintotodistus, joka antaa oikeuden keskiasteen jälkeiseen koulutukseen, sekä vähintään kolmen vuoden pituinen soveltuva työkokemus tai

| iii) | yksikön edun mukaisissa perustelluissa tapauksissa vastaavan tasoinen ammatillinen koulutus tai työkokemus; |
| --- | --- |

iii)

yksikön edun mukaisissa perustelluissa tapauksissa vastaavan tasoinen ammatillinen koulutus tai työkokemus;

| c) | tehtäväryhmän IV osalta:






  i) | vähintään kolmevuotisia yliopisto-opintoja vastaavan koulutustason suorittamisesta annettu tutkintotodistus tai |
| --- | --- | --- |

c)

tehtäväryhmän IV osalta:

i)

vähintään kolmevuotisia yliopisto-opintoja vastaavan koulutustason suorittamisesta annettu tutkintotodistus tai

| ii) | yksikön edun mukaisissa perustelluissa tapauksissa vastaavantasoinen ammatillinen koulutus. |
| --- | --- |

ii)

yksikön edun mukaisissa perustelluissa tapauksissa vastaavantasoinen ammatillinen koulutus.

3.   Sopimussuhteiseksi toimihenkilöksi voidaan ottaa ainoastaan henkilö:

| a) | joka on jonkin viraston toimintaan osallistuvan jäsenvaltion kansalainen ja jolla on täydet kansalaisoikeudet, |
| --- | --- |

a)

joka on jonkin viraston toimintaan osallistuvan jäsenvaltion kansalainen ja jolla on täydet kansalaisoikeudet,

| b) | joka on täyttänyt asevelvollisuutta koskevan lainsäädännön mukaiset velvollisuutensa, |
| --- | --- |

b)

joka on täyttänyt asevelvollisuutta koskevan lainsäädännön mukaiset velvollisuutensa,

| c) | joka täyttää tehtäviensä hoitamisen edellyttämät hyvää mainetta koskevat vaatimukset, |
| --- | --- |

c)

joka täyttää tehtäviensä hoitamisen edellyttämät hyvää mainetta koskevat vaatimukset,

| d) | jolla on terveydelliset edellytykset tehtäviensä hoitamiseen, ja |
| --- | --- |

d)

jolla on terveydelliset edellytykset tehtäviensä hoitamiseen, ja

| e) | jolla on perusteellinen kielitaito yhdessä Euroopan unionin kielessä ja tehtäviensä hoitamiseen riittävä kielitaito toisessa Euroopan unionin kielessä. |
| --- | --- |

e)

jolla on perusteellinen kielitaito yhdessä Euroopan unionin kielessä ja tehtäviensä hoitamiseen riittävä kielitaito toisessa Euroopan unionin kielessä.

4.   Kun kyseessä on ensimmäinen sopimus, sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen voi luopua vaatimasta asianomaista esittämään asiakirjoja, jotka todistavat hänen täyttävän 2 kohdan ja 3 kohdan a, b ja c alakohdassa tarkoitetut edellytykset, jos asianomaisen palvelussuhteen on määrä kestää alle kolme kuukautta.

5.   Johtokunta vahvistaa tarpeen mukaan väliaikaisten toimihenkilöiden palvelukseenottoa koskevat erityissäännökset yhteisen toiminnan 2004/551/YUTP puitteissa.

105 artikla

Ennen palvelukseen ottamista viraston valtuuttama asiantuntijalääkäri suorittaa sopimussuhteiselle toimihenkilölle lääkärintarkastuksen sen varmistamiseksi, että tämä täyttää 104 artiklan 3 kohdan d alakohdan edellytykset.

Sovelletaan 37 artiklaa soveltuvin osin.

106 artikla

1.   Sopimussuhteisen toimihenkilön, jonka työsopimus on tehty vähintään vuodeksi, on oltava koeajalla tehtäväryhmässä I ensimmäiset kuusi palveluskuukautta ja muissa tehtäväryhmissä ensimmäiset yhdeksän palveluskuukautta.

2.   Jos sopimussuhteinen toimihenkilö on koeaikana estynyt hoitamasta tehtäviään sairauden tai tapaturman vuoksi vähintään kuukauden ajan, sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen voi pidentää koeaikaa vastaavasti.

3.   Viimeistään kuukausi ennen koeajan päättymistä laaditaan arviointi sopimussuhteisen toimihenkilön kyvystä hoitaa tehtäviään sekä hänen tehokkuudestaan ja käytöksestään tehtäviensä hoidossa. Arviointi annetaan tiedoksi asianomaiselle, joka voi tehdä sitä koskevat huomautuksensa kirjallisesti. Jos sopimussuhteisen toimihenkilön työskentely ei täytä viran hoidolle asetettavia vaatimuksia, hänet irtisanotaan koeajan päättyessä. Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen voi kuitenkin poikkeuksellisesti pidentää koeaikaa enintään kuudella kuukaudella ja mahdollisesti määrätä kyseisen sopimussuhteisen toimihenkilön toisiin tehtäviin.

4.   Jos sopimussuhteisen toimihenkilön työskentely osoittautuu ilmeisen riittämättömäksi, arviointi voidaan laatia milloin tahansa koeajan kuluessa. Arviointi annetaan tiedoksi asianomaiselle, joka voi tehdä sitä koskevat huomautuksensa kirjallisesti. Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen voi tämän arvioinnin perusteella päättää väliaikaisen toimihenkilön irtisanomisesta ennen koeajan päättymistä kuukauden irtisanomisajan jälkeen.

5.   Irtisanotulle sopimussuhteiselle toimihenkilölle maksetaan korvauksena kolmannes hänen peruspalkastaan kultakin hänen suorittamaltaan koeajan kuukaudelta.

107 artikla

Sopimussuhteisen toimihenkilön työsopimus voidaan tehdä määräajaksi, jonka pituus voi olla kolmesta kuukaudesta neljään vuoteen. Sopimus voidaan uusia vain kerran enintään viiden vuoden määräajaksi. Ensimmäinen sopimus ja ensimmäinen uusiminen on tehtävä yhteensä vähintään kuudeksi kuukaudeksi tehtäväryhmässä I tai vähintään yhdeksäksi kuukaudeksi muissa tehtäväryhmissä.

108 artikla

1.   Sopimussuhteisia toimihenkilöitä voidaan palkata vain:

| i) | palkkaluokkiin 13, 14 ja 16 tehtäväryhmän IV osalta |
| --- | --- |

i)

palkkaluokkiin 13, 14 ja 16 tehtäväryhmän IV osalta

| ii) | palkkaluokkiin 8, 9 ja 10 tehtäväryhmän III osalta |
| --- | --- |

ii)

palkkaluokkiin 8, 9 ja 10 tehtäväryhmän III osalta

| iii) | palkkaluokkiin 4 ja 5 tehtäväryhmän II osalta |
| --- | --- |

iii)

palkkaluokkiin 4 ja 5 tehtäväryhmän II osalta

| iv) | palkkaluokkaan 1 tehtäväryhmän I osalta. |
| --- | --- |

iv)

palkkaluokkaan 1 tehtäväryhmän I osalta.

Sopimussuhteisten toimihenkilöiden luokittelu kuhunkin tehtäväryhmään perustuu asianomaisten pätevyyteen ja työkokemukseen. Viraston erityistarpeiden huomioon ottamiseksi voidaan myös ottaa huomioon Euroopan unionissa vallitsevat työmarkkinaolosuhteet. Palvelukseen otettu sopimussuhteinen toimihenkilö luokitellaan palkkaluokkansa ensimmäiselle palkkatasolle.

2.   Kun sopimussuhteinen toimihenkilö siirtyy toiseen toimeen saman tehtäväryhmän sisällä, häntä ei voida luokitella alempaan palkkaluokkaan tai alemmalle palkkatasolle kuin aiempaa toimea varten on vahvistettu.

Kun sopimussuhteinen toimihenkilö siirtyy ylempään tehtäväryhmään, hänet luokitellaan sellaiseen palkkaluokkaan ja sellaiselle palkkatasolle, jossa hän saa vähintään aiemman sopimuksen mukaisesti saamansa palkan suuruista palkkaa.

109 artikla

1.   Edellä 40 artiklan ensimmäistä kohtaa sovelletaan soveltuvin osin vähintään vuodeksi palkattuihin sopimussuhteisiin toimihenkilöihin.

2.   Sopimussuhteinen toimihenkilö, joka on ollut kaksi vuotta palkkaluokkansa tietyllä palkkatasolla, siirretään ilman eri toimenpiteitä kyseisen palkkaluokan seuraavalle palkkatasolle.

3.   Sopimussuhteisen toimihenkilön osalta päätöksen siirtämisestä samassa tehtäväryhmässä ylempään palkkaluokkaan tekee virasto. Se tapahtuu luokittelemalla sopimussuhteinen toimihenkilö ylemmän palkkaluokan ensimmäiselle palkkatasolle. Ylennys voidaan suorittaa ainoastaan valitsemalla ylennettävät niiden sopimussuhteisten toimihenkilöiden joukosta, jotka on otettu palvelukseen vähintään kolmeksi vuodeksi ja jotka ovat palvelleet vähintään kaksi vuotta palkkaluokassaan, kyseisten sopimussuhteisten toimihenkilöiden, jotka voidaan luokitella ylempään palkkaluokkaan, ansioiden vertailun sekä heistä laadittujen arviointien perusteella. Ansioita verratessaan sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen ottaa erityisesti huomioon väliaikaisista toimihenkilöistä tehdyt arvioinnit, väliaikaisten toimihenkilöiden tehtäviensä hoitamisessa käyttämät muut kielet kuin ne, joiden perusteellinen taito on osoitettu 104 artiklan 3 kohdan e alakohdan mukaisesti, sekä soveltuvin osin väliaikaisten toimihenkilöiden hoitamien tehtävien tason.

4.   Sopimussuhteinen toimihenkilö voidaan siirtää ylempään tehtäväryhmään vain yleisen valintamenettelyn kautta.

4   LUKU

Työehdot

110 artikla

Sovelletaan 41–57 artiklan säännöksiä soveltuvin osin.

5   LUKU

Palkka ja kulujen korvaaminen

111 artikla

Sovelletaan 58–66 artiklaa soveltuvin osin, jollei 112 ja 113 artiklassa säädetyistä muutoksista muuta johdu.

112 artikla

Peruspalkka-asteikko määräytyy saman asteikon mukaan kuin se, mikä on määritelty Euroopan yhteisöjen muuhun henkilöstöön sovellettavat palvelussuhteen ehtojen 93 artiklassa.

113 artikla

Poiketen siitä, mitä 63 artiklan 3 kohdassa säädetään, kyseisen artiklan 1 kohdassa tarkoitetun asettautumiskorvauksen ja 2 kohdassa tarkoitetun uudelleenasettautumiskorvauksen on kuitenkin oltava vähintään:

| — | 734,76 euroa sellaisen sopimussuhteisen toimihenkilön osalta, jolla on oikeus kotitalouslisään, ja |
| --- | --- |

—

734,76 euroa sellaisen sopimussuhteisen toimihenkilön osalta, jolla on oikeus kotitalouslisään, ja

| — | 435,62 euroa sellaisen sopimussuhteisen toimihenkilön osalta, jolla ei ole oikeutta kotitalouslisään. |
| --- | --- |

—

435,62 euroa sellaisen sopimussuhteisen toimihenkilön osalta, jolla ei ole oikeutta kotitalouslisään.

6   LUKU

A   jakso

Sosiaaliturva

114 artikla

Sovelletaan 67–69 artiklaa soveltuvin osin. Edellä olevan 67 artiklan 4 ja 5 kohtaa ei kuitenkaan sovelleta sopimussuhteiseen toimihenkilöön, joka on ollut viraston palveluksessa 63 ikävuoteen asti, jollei hänen palvelussuhteensa sopimussuhteisena toimihenkilönä ole jatkunut yli kolmea vuotta.

115 artikla

1.   Entiselle sopimussuhteiselle toimihenkilölle, joka jää työttömäksi sen jälkeen kun hänen palvelussuhteensa virastossa on päättynyt ja

| a) | joka ei saa viraston maksamaa työkyvyttömyyskorvausta, |
| --- | --- |

a)

joka ei saa viraston maksamaa työkyvyttömyyskorvausta,

| b) | jonka palvelussuhteen päättyminen ei johdu irtisanoutumisesta tai sopimuksen purkamisesta kurinpitosyistä, |
| --- | --- |

b)

jonka palvelussuhteen päättyminen ei johdu irtisanoutumisesta tai sopimuksen purkamisesta kurinpitosyistä,

| c) | joka on ollut palveluksessa vähintään kuusi kuukautta ja |
| --- | --- |

c)

joka on ollut palveluksessa vähintään kuusi kuukautta ja

| d) | jonka asuinpaikka on jossakin Euroopan unionin jäsenvaltiossa, |
| --- | --- |

d)

jonka asuinpaikka on jossakin Euroopan unionin jäsenvaltiossa,

maksetaan kuukausittain työttömyyskorvausta jäljempänä määriteltävin edellytyksin.

Kun toimihenkilö voi saada kansallista työttömyyskorvausta, hänen on ilmoitettava siitä virastolle. Tässä tapauksessa tämä korvaus vähennetään 3 kohdan perusteella maksettavasta korvauksesta.

2.   Työttömyyskorvausta saadakseen entisen sopimussuhteisen toimihenkilön on

| a) | ilmoittauduttava työnhakijaksi Euroopan unionin sen jäsenvaltion työvoimaviranomaisille, jossa hänen asuinpaikkansa on, |
| --- | --- |

a)

ilmoittauduttava työnhakijaksi Euroopan unionin sen jäsenvaltion työvoimaviranomaisille, jossa hänen asuinpaikkansa on,

| b) | täytettävä ne velvollisuudet, jotka kyseisen Euroopan unionin jäsenvaltion lainsäädännössä on asetettu sen mukaisen työttömyyskorvauksen saajalle, |
| --- | --- |

b)

täytettävä ne velvollisuudet, jotka kyseisen Euroopan unionin jäsenvaltion lainsäädännössä on asetettu sen mukaisen työttömyyskorvauksen saajalle,

| c) | toimitettava virastolle kuukausittain toimivaltaisen kansallisen viranomaisen antama todistus, josta käy ilmi, onko hän täyttänyt a ja b alakohdassa vahvistetut velvollisuudet. |
| --- | --- |

c)

toimitettava virastolle kuukausittain toimivaltaisen kansallisen viranomaisen antama todistus, josta käy ilmi, onko hän täyttänyt a ja b alakohdassa vahvistetut velvollisuudet.

Virasto voi myöntää korvauksen tai säilyttää sen ennallaan, vaikka b alakohdassa mainittuja kansallisia velvollisuuksia ei olisi täytetty sairauden, tapaturman, raskauden, työkyvyttömyyden tai muun vastaavan syyn vuoksi tai jos toimivaltainen kansallinen viranomainen on myöntänyt niistä vapautuksen.

Johtokunta vahvistaa tämän artiklan soveltamiseksi tarpeelliseksi katsomansa määräykset.

3.   Työttömyyskorvauksen määrä vahvistetaan sen peruspalkan perusteella, jota entinen sopimussuhteinen toimihenkilö sai palvelussuhteensa päättyessä. Työttömyyskorvauksen määräksi vahvistetaan:

| a) | 60 prosenttia peruspalkasta ensimmäisten kahdentoista kuukauden ajalta, |
| --- | --- |

a)

60 prosenttia peruspalkasta ensimmäisten kahdentoista kuukauden ajalta,

| b) | 45 prosenttia peruspalkasta kolmannestatoista kuukaudesta kahdenteenkymmenenteenneljänteen kuukauteen |
| --- | --- |

b)

45 prosenttia peruspalkasta kolmannestatoista kuukaudesta kahdenteenkymmenenteenneljänteen kuukauteen

| c) | 30 prosenttia peruspalkasta kahdennestakymmenennestäviidennestä kuukaudesta kolmanteenkymmenenteenkuudenteen kuukauteen. |
| --- | --- |

c)

30 prosenttia peruspalkasta kahdennestakymmenennestäviidennestä kuukaudesta kolmanteenkymmenenteenkuudenteen kuukauteen.

Näin määritellyt määrät eivät voi olla alle 878,64 euroa eivätkä yli 1 757,28 euroa sen jälkeen, kun on kulunut ensimmäisten kuuden kuukauden jakso, jonka aikana sovelletaan edellä määritettyä alarajaa mutta ei ylärajaa. Näitä määriä mukautetaan EY:n henkilöstösääntöjen 65 artiklassa olevien sääntöjen mukaisesti samalla tavalla kuin mainittujen sääntöjen 66 artiklassa olevia taulukkopalkkoja.

4.   Entiselle sopimussuhteiselle toimihenkilölle maksetaan työttömyyskorvausta hänen palvelussuhteensa päättymisen jälkeen enintään 36 kuukauden ajalta eikä missään tapauksessa ajalta, joka on pidempi kuin kolmannes todellisesta palvelusajasta. Jos entinen sopimussuhteinen toimihenkilö kuitenkin tänä aikana lakkaa täyttämästä 1 ja 2 kohdassa säädetyt edellytykset, korvauksen maksaminen keskeytetään. Korvausta aletaan maksaa uudelleen, jos entinen sopimussuhteinen toimihenkilö ennen tämän määräajan päättymistä täyttää jälleen mainitut edellytykset eikä hänelle ole myönnetty kansallista työttömyyskorvausta.

5.   Työttömyyskorvausta saavalla entisellä sopimussuhteisella toimihenkilöllä on oikeus perhelisiin EY:n henkilöstösääntöjen 67 artiklassa säädettyjen säännösten mukaisesti. Kotitalouslisä lasketaan työttömyyskorvauksen perusteella näiden henkilöstösääntöjen liitteessä V olevassa 1 artiklassa säädetyin edellytyksin.

Asianomaisen on ilmoitettava muista vastaavista korvauksista, joita joko hän tai hänen puolisonsa saa, sillä nämä korvaukset vähennetään tämän artiklan nojalla maksettavista korvauksista.

Työttömyyskorvausta saavalla entisellä sopimussuhteisella toimihenkilöllä on soveltuvin osin sovellettavan 67 artiklan mukaisesti oikeus sairausvakuutukseen ilman että hänen tarvitsee maksaa siihen liittyviä maksuja.

6.   Työkyvyttömyyskorvaus ja perhelisät maksetaan euroissa erityisestä työttömyysrahastosta. Korjauskerrointa ei sovelleta.

7.   Kukin sopimussuhteinen toimihenkilö maksaa itse kolmanneksen työttömyysvakuutusjärjestelmän rahoittamiseksi tarvittavasta määrästä. Maksun määräksi vahvistetaan 0,81 prosenttia asianomaisen peruspalkasta, jota laskettaessa otetaan huomioon 798,77 euron kiinteämääräinen vähennys mutta ei EY:n henkilöstösääntöjen 64 artiklassa säädettyjä tai muita korjauskertoimia. Maksu vähennetään kuukausittain asianomaisen palkasta ja maksetaan yhdessä viraston suorittaman kahden kolmasosan kanssa EY:n muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen 28 a artiklan mukaisesti perustettuun erityiseen työttömyysrahastoon. Virasto tarkistaa ja mukauttaa maksua tarpeen mukaan kuuden vuoden kuluttua viraston sopimussuhteisten toimihenkilöiden työttömyysriskin perusteella.

8.   Työttömäksi jääneelle entiselle sopimussuhteiselle toimihenkilölle maksettavaan työttömyyskorvaukseen sovelletaan asetuksen (ETY, Euratom, EHTY) N:o 260/68 sääntöjä.

9.   Työllisyyttä ja työttömyyttä koskevissa asioissa toimivaltaiset kansalliset viranomaiset, jotka toimivat kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti, toimivat tehokkaassa yhteistyössä viraston kanssa tämän artiklan soveltamiseksi asianmukaisesti.

10.   Yksityiskohtaisia järjestelyjä, jotka on hyväksytty 70 artiklan 10 kohdan nojalla, sovelletaan tähän artiklaan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan säännösten soveltamista.

116 artikla

Sovelletaan soveltuvin osin 71 artiklaa ja 72 artiklaa.

117 artikla

Sopimussuhteiselle toimihenkilölle voidaan antaa lahjoituksia ja lainoja ja myöntää ennakkoa hänen palvelussuhteensa aikana tai sen päätyttyä, kun sopimussuhteinen toimihenkilö on työkyvyttömänä vakavan tai pitkäaikaisen sairauden tai vamman tai palvelussuhteen aikana tapahtuneen tapaturman vuoksi ja kun hän voi osoittaa, ettei kuulu minkään muun sosiaaliturvajärjestelmän piiriin.

B   jakso

Työkyvyttömyys- ja henkivakuutus

118 artikla

Sopimussuhteinen toimihenkilö kuuluu palvelussuhteensa ajan henki- ja työkyvyttömyysvakuutuksen piiriin jäljempänä säädetyin edellytyksin.

Tässä jaksossa säädettyjen maksujen ja etuuksien suorittaminen keskeytetään, jos toimihenkilön palvelussuhteeseen liittyvän palkan maksaminen keskeytetään näiden henkilöstösääntöjen perusteella.

119 artikla

Jos ennen sopimussuhteisen toimihenkilön palvelukseen ottamista suoritettavassa lääkärintarkastuksessa käy ilmi, että asianomaisella on jokin sairaus tai vamma, sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen voi päättää, että hän saa työkyvyttömyys- tai henkivakuutuksen kattamat etuudet tämän sairauden tai vamman seurausten osalta vasta viiden vuoden kuluttua siitä, kun hän on tullut viraston palvelukseen.

Toimihenkilö voi tehdä tätä päätöstä koskevan valituksen näiden henkilöstösääntöjen 75 artiklassa säädetylle työkyvyttömyyslautakunnalle.

120 artikla

1.   Sopimussuhteiselle toimihenkilölle, joka menettää kokonaan työkykynsä ja joutuu sen vuoksi keskeyttämään työskentelynsä viraston palveluksessa, myönnetään työkyvyttömyyden koko keston ajaksi työkyvyttömyyskorvaus, jonka määrä lasketaan seuraavassa esitetyllä tavalla.

Jos työkyvyttömyyskorvausta saava väliaikainen toimihenkilö saavuttaa 65 vuoden iän, häneen sovelletaan erorahaa koskevia yleisiä sääntöjä. Myönnetty eroraha vahvistetaan sitä palkkaluokkaa ja -tasoa koskevan luokituksen mukaisen palkan perusteella, joka sopimussuhteisella toimihenkilöllä oli työkyvyttömäksi tullessaan.

2.   Työkyvyttömyyskorvauksen määrä on 70 prosenttia sopimussuhteisen toimihenkilön viimeisestä peruspalkasta. Se ei kuitenkaan voi olla pienempi kuin tehtäväryhmässä I palkkaluokan 1 palkkatasoon 1 kuuluvan sopimussuhteisen toimihenkilön kuukausittainen peruspalkka. Työkyvyttömyyskorvauksesta suoritetaan yhteisön eläkejärjestelmään maksuosuus, joka lasketaan tämän korvauksen perusteella.

3.   Kun sopimussuhteisen toimihenkilön työkyvyttömyys johtuu tehtäviä hoidettaessa sattuneesta tai niiden hoitoon liittyvästä tapaturmasta, ammattitaudista tai yleisen edun vuoksi suoritetusta uhrautuvasta teosta tai siitä, että toimihenkilö on vaarantanut henkensä ihmishengen pelastamiseksi, työkyvyttömyyskorvaus on vähintään 120 prosenttia tehtäväryhmässä I palkkaluokan 1 palkkatasoon 1 kuuluvan sopimussuhteisen toimihenkilön kuukausittaisesta peruspalkasta. Tällöin maksut eläkejärjestelmään maksetaan tällöin entisen työnantajan talousarviosta.

4.   Jos työkyvyttömyys on sopimussuhteisen toimihenkilön tahallisesti aiheuttama, sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen voi päättää, että asianomainen saa ainoastaan 128 artiklassa tarkoitetun erorahan.

5.   Työkyvyttömyyskorvauksen saajalla on oikeus 59 artiklan 3 kohdan mukaisesti vahvistettuihin perhelisiin. Kotitalouslisä määritellään liitteen V mukaisesti työkyvyttömyyskorvauksen saajalle maksettavan korvauksen mukaisesti.

121 artikla

1.   Työkyvyttömyyden määrittelee 75 artiklassa tarkoitettu työkyvyttömyyslautakunta.

2.   Oikeus työkyvyttömyyskorvaukseen alkaa sitä päivää seuraavana päivänä, jona sopimussuhteisen toimihenkilön palvelusaika päättyy soveltuvin osin sovellettavien 95 ja 96 artiklan mukaisesti.

3.   Virasto voi ajoittain tutkituttaa työkyvyttömyyskorvauksen saajan varmistaakseen, että tämä edelleen täyttää kyseisen korvauksen saamisen edellytykset. Jos työkyvyttömyyslautakunta toteaa, etteivät edellytykset enää täyty, sopimussuhteisen toimihenkilön on palattava toimeensa viraston palvelukseen, jollei hänen sopimuksensa voimassaolo ole päättynyt.

Jos asianomaista ei kuitenkaan voida ottaa takaisin viraston palvelukseen, hänen sopimuksensa voidaan sanoa irti siten, että hänelle maksetaan korvaus, jonka määrä vastaa palkkaa, jonka hän olisi saanut irtisanomisajalta, ja tapauksen mukaan 95 artiklassa säädettyä sopimuksen irtisanomisesta maksettavaa korvausta. Asianomaiseen sovelletaan myös 128 artiklaa.

122 artikla

1.   Liitteessä VI olevassa 3 luvussa olevien sääntöjen mukaisesti määritellyille kuolleen sopimussuhteisen toimihenkilön oikeudenomistajille maksetaan perhe-eläkettä 123–126 artiklassa säädetyin edellytyksin.

2.   Jos aiemmin työkyvyttömyyskorvausta saanut sopimussuhteinen toimihenkilö kuolee, liitteessä VI olevassa 3 luvussa määritellyt oikeudenomistajat saavat perhe-eläkettä tässä liitteessä säädetyin edellytyksin.

3.   Jos sopimussuhteinen toimihenkilö tai entinen sopimussuhteinen toimihenkilö, joka saa työkyvyttömyyskorvausta, on ollut kadoksissa yli vuoden ajan, tilapäiset eläkkeet kadonneen henkilön puolisolle ja niille henkilöille, joiden katsotaan olevan kadonneen henkilön huollettavina, vahvistetaan EY:n henkilöstösääntöjen liitteessä VIII olevissa 5 ja 6 luvussa olevien määräysten mukaisesti.

123 artikla

Oikeus eläkkeeseen alkaa sitä kuukautta seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä, jona kuolemantapaus on sattunut, tai tapauksen mukaan sitä ajanjaksoa seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä, jolta edesmenneen toimihenkilön eloon jäänyt puoliso, lapset tai huollettavina olevat henkilöt saavat 59 artiklan 8 kohdan mukaisesti suoritettavat maksut.

124 artikla

Sopimussuhteisen toimihenkilön eloonjääneellä puolisolla on oikeus perhe-eläkkeeseen liitteessä VI olevan 3 luvun mukaisesti. Eläke on vähintään 35 prosenttia sopimussuhteisen toimihenkilön kuukausittaisesta peruspalkasta eikä pienempi kuin tehtäväryhmässä I palkkaluokan 1 palkkatasoon 1 kuuluvan sopimussuhteisen toimihenkilön kuukausittainen peruspalkka.

Perhe-eläkettä saavalla henkilöllä on liitteessä V säädetyin edellytyksin oikeus 59 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuihin perhelisiin. Huollettavana olevasta lapsesta maksettavan lisän määrä on kuitenkin kaksi kertaa 59 artiklan 3 kohdan b alakohdassa säädetyn lisän määrä.

125 artikla

1.   Jos sopimussuhteinen toimihenkilö taikka aiemmin työkyvyttömyyskorvausta saanut sopimussuhteinen toimihenkilö kuolee jättämättä jälkeensä puolisoa, jolla olisi oikeus perhe-eläkkeeseen, asianomaisen huollettavina olevilla lapsilla on oikeus lapseneläkkeeseen soveltuvin osin sovellettavan 81 artiklan mukaisesti.

2.   Sama oikeus on lapsilla, jotka täyttävät nämä edellytykset perhe-eläkettä saavan puolison kuollessa tai avioituessa uudelleen.

3.   Jos työttymyyskorvausta saava sopimussuhteinen toimihenkilö taikka aiempi sopimussuhteinen toimihenkilö kuolee ilman että ensimmäisessä kohdassa säädetyt edellytykset ovat täyttyneet, sovelletaan 81 artiklan kolmannen kohdan säännöksiä soveltuvin osin.

4.   Jos kyseessä on liitteessä V olevan 2 artiklan 4 kohdassa tarkoitettu huollettavana olevaan lapseen rinnastettava henkilö, lapseneläkkeen määrä ei voi olla suurempi kuin huollettavana olevasta lapsesta maksettava lisä kaksinkertaisena. Oikeus eläkkeeseen päättyy kuitenkin, jos kolmas osapuoli on elatusvelvollinen sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaisesti.

5.   Kun on kysymys lapseksiottamisesta, luonnollisen vanhemman, joka on korvattu ottovanhemmalla, kuolema ei voi antaa oikeutta lapseneläkkeeseen.

6.   Orvoksi jääneellä lapsella on oikeus koulutuslisään liitteessä V olevassa 3 artiklassa säädetyin edellytyksin.

126 artikla

Jos toimihenkilö on eronnut tai kun on olemassa enemmän kuin yksi perhe-eläkkeeseen oikeutettu ryhmä, perhe-eläke jaetaan liitteessä VI olevassa 3 luvussa säädetyllä tavalla.

127 artikla

Edellä 83 ja 84 artiklaa sovelletaan soveltuvin osin.

C   jakso

Eroraha

128 artikla

Sopimussuhteisella toimihenkilöllä on palvelussuhteensa päättyessä oikeus erorahaan tai eläkeoikeuksiensa vakuutusmatemaattisen arvon siirtoon liitteessä VI olevan 1 artiklan mukaisesti.

129 artikla

1.   Kun sopimussuhteinen toimihenkilö on käyttänyt 131 artiklassa säädettyä mahdollisuutta, hänen erorahaansa pienennetään suhteellisesti näitä maksuja vastaavan ajanjakson osalta.

2.   Edellisen kohdan säännöstä ei sovelleta sopimussuhteiseen toimihenkilöön, joka pyytää kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun häneen on alettu soveltaa näitä henkilöstösääntöjä, saada maksaa takaisin nämä määrät lisättyinä 3,5 prosentin vuosikorolla, jota voidaan tarkistaa 87 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.

D   jakso

Työkyvyttömyys- ja henkivakuutusjärjestelmän sekä eläkejärjestelmän rahoitus

130 artikla

Edellä 88 ja 89 artiklaa sovelletaan soveltuvin osin.

131 artikla

Sopimussuhteisella toimihenkilöllä on viraston vahvistamin edellytyksin oikeus pyytää, että virasto suorittaa maksut, jotka hänen mahdollisesti olisi suoritettava eläkeoikeuksien sekä työttömyys-, työkyvyttömyys-, henki- ja sairausvakuutuksen perustamiseksi tai ylläpitämiseksi maassa, jossa hän on ollut viimeksi näiden järjestelmien kattamana. Virasto voi myös päättää suorittaa maksut, jotka sopimussuhteisen toimihenkilön mahdollisesti olisi suoritettava eläkeoikeuksien perustamiseksi tai ylläpitämiseksi lähtömaassaan, vaikka kyseinen henkilö ei olisi sitä pyytänyt. Viraston on tällöin perusteltava päätöksensä asianmukaisesti. Näiden suoritusten aikana sopimussuhteinen henkilöstö ei voi saada etuja viraston sairausvakuutusjärjestelmästä. Lisäksi näitä suorituksia vastaavalta ajalta sopimussuhteiseen henkilöstöön kuuluva ei ole viraston henki- ja tapaturmavakuutusjärjestelmien turvaama eikä hänelle kerry viraston työttömyysvakuutus- tai eläkevakuutusjärjestelmien mukaisia etuuksia.

Todellinen ajanjakso, jolta näitä maksuja suoritetaan sopimussuhteiselle toimihenkilölle, ei voi ylittää kuutta kuukautta. Virasto voi kuitenkin päättää tämän ajanjakson pidentämisestä yhteen vuoteen. Maksut maksetaan viraston talousarviosta. Maksut eläkeoikeuksien perustamiseksi tai ylläpitämiseksi eivät voi ylittää 89 artiklassa säädetyn prosenttiluvun kaksinkertaista määrää.

E   jakso

Sopimussuhteisten toimihenkilöiden eläkkeen laskeminen

132 artikla

Työkyvyttömyyseläkejärjestelmästä ja perhe-eläkejärjestelmästä säädetään liitteessä VI olevissa 19–23 artiklassa.

F   jakso

Etuuksien maksaminen

133 artikla

1.   Sovelletaan näiden henkilöstösääntöjen 83 ja 84 artiklaa soveltuvin osin ja liitteessä VI olevaa 29 artiklaa.

2.   Määrät, jotka sopimussuhteisen toimihenkilön on maksettava virastolle tämän vakuutusjärjestelmän mukaan sinä päivänä, jona etuudet ovat maksettavissa, vähennetään sopimussuhteiselle toimihenkilölle tai tämän oikeudenomistajille maksettavasta tämän etuuden määristä. Tämä vähentäminen voidaan suorittaa useamman kuukauden kuluessa.

G   jakso

Viraston sijaantulo

134 artikla

Sovelletaan 93 artiklan säännöksiä soveltuvin osin viraston hyväksi.

7   LUKU

Aiheettomasti suoritetun etuuden takaisinperiminen

135 artikla

Sovelletaan 94 artiklan säännöksiä soveltuvin osin.

8   LUKU

Palvelussuhteen päättyminen

136 artikla

Sopimussuhteisiin toimihenkilöihin sovelletaan soveltuvin osin 95–99 artiklaa.

Sopimussuhteista toimihenkilöä koskevassa kurinpitomenettelyssä 142 artiklassa tarkoitettua kurinpitolautakuntaa täydennetään kahdella jäsenellä, jotka edustavat samaa tehtäväryhmää ja palkkaluokkaa kuin kyseinen sopimussuhteinen toimihenkilö. Nämä kaksi jäsentä nimitetään sopimuksia tekemään valtuutetun viranomaisen ja henkilöstökomitean sopiman tapauskohtaisen menettelyn mukaisesti.

IV   OSASTO

HENKILÖSTÖN EDUSTUS

137 artikla

1.   Perustetaan henkilöstökomitea johtokunnan vahvistamien menettelyjen mukaisesti.

2.   Henkilöstökomitea edustaa henkilöstön etua virastossa ja huolehtii jatkuvasta yhteydenpidosta viraston ja sen henkilöstön välillä. Se pyrkii edistämään yksiköiden toimintaa antamalla henkilöstölle mahdollisuuden ilmaista mielipiteensä.

Komitea saattaa viraston toimivaltaisten elinten tietoon kaikki näiden henkilöstösääntöjen tulkintaan ja soveltamiseen liittyvät yleiset ongelmat. Sitä voidaan kuulla tällaisista ongelmista.

Henkilöstökomitea toimittaa viraston toimivaltaisille elimille ehdotukset, jotka koskevat yksiköiden organisaatiota ja toimintaa tai joilla pyritään parantamaan henkilöstön työoloja tai elinoloja yleensä.

Henkilöstökomitea osallistuu viraston henkilöstöään varten perustamien sosiaalisten elinten hallintoon ja valvontaan. Komitea voi viraston suostumuksella tarjota tämäntyyppisiä palveluja.

V   OSASTO

KURINPITOMENETTELY

A   jakso

Yleiset säännökset

138 artikla

1.   Toimihenkilölle tai entiselle toimihenkilölle, joka tahallisesti tai huolimattomuuttaan laiminlyö näiden henkilöstösääntöjen mukaiset velvollisuutensa, voidaan määrätä kurinpitoseuraamus.

2.   Kun sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen saa tietoonsa todisteita, jotka antavat aiheen olettaa, että on tapahtunut 1 kohdassa tarkoitettu velvollisuuksien täyttämättä jättäminen, ne voivat aloittaa hallinnollisen tutkimuksen tarkistaakseen, onko tällainen velvollisuuksien täyttämättä jättäminen tapahtunut.

139 artikla

1.   Kun viraston sisäisessä tutkimuksessa käy ilmi toimihenkilön tai entisen toimihenkilön mahdollinen osallisuus tutkittavana olevaan asiaan, hänelle on ilmoitettava asiasta, jollei tästä aiheudu haittaa tutkimukselle. Missään tapauksessa ei tutkimuksen päättymisen jälkeen saa tehdä päätelmiä, joissa mainittaisiin toimihenkilön nimi, ennen kuin hänelle on annettu mahdollisuus antaa lausuntonsa kaikista häntä itseään koskevista seikoista. Päätelmissä on viitattava tähän lausuntoon.

2.   Jos tutkimus edellyttää ehdotonta salassapitoa ja kansallisen oikeusviranomaisen toimivaltaan kuuluvien tutkimusmenettelyjen aloittamista, velvollisuutta pyytää lausuntoa toimihenkilöltä voidaan lykätä sopimuksia tekemään valtuutetun viranomaisen suostumuksella. Näissä tapauksissa minkäänlaista kurinpitomenettelyä ei voida aloittaa ennen kuin toimihenkilö on voinut antaa lausuntonsa.

3.   Jos syytösten kohteena olevaa toimihenkilöä vastaan ei viraston sisäisen tutkimuksen perusteella voida nostaa syytettä, kyseinen tutkimus päätetään ilman seurauksia viraston johtajan päätöksellä, ja tämä ilmoittaa asiasta toimihenkilölle ja virastolle. Toimihenkilö voi pyytää tämän päätöksen sisällyttämistä henkilökansioonsa.

4.   Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen ilmoittaa kyseiselle henkilölle tutkimuksen päättymisestä ja toimittaa hänelle tutkimusraportin päätelmät ja hänen pyynnöstään kaikki muut asiakirjat, jotka koskevat suoranaisesti häntä vastaan esitettyjä syytöksiä, jollei kolmansien osapuolten oikeutettujen etujen suojasta muuta johdu.

140 artikla

Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen voi tutkimusraportin perusteella, toimitettuaan asianomaiselle toimihenkilölle kaiken näytön asiassa ja kuultuaan toimihenkilöä:

| a) | päättää, että asianomaista toimihenkilöä vastaan ei voida nostaa syytettä; tällöin toimihenkilölle ilmoitetaan asiasta kirjallisesti; tai |
| --- | --- |

a)

päättää, että asianomaista toimihenkilöä vastaan ei voida nostaa syytettä; tällöin toimihenkilölle ilmoitetaan asiasta kirjallisesti; tai

| b) | päättää siinäkin tapauksessa, että velvollisuudet on tai on ilmeisesti jätetty täyttämättä, ettei kurinpitoseuraamuksia sovelleta, ja antaa toimihenkilölle tarvittaessa huomautuksen; tai |
| --- | --- |

b)

päättää siinäkin tapauksessa, että velvollisuudet on tai on ilmeisesti jätetty täyttämättä, ettei kurinpitoseuraamuksia sovelleta, ja antaa toimihenkilölle tarvittaessa huomautuksen; tai

| c) | kun velvollisuudet on jätetty täyttämättä, 138 artiklan mukaisesti






  i) | päättää aloittaa tämän osaston D jaksossa säädetyn kurinpitomenettelyn, tai |
| --- | --- | --- |

c)

kun velvollisuudet on jätetty täyttämättä, 138 artiklan mukaisesti

i)

päättää aloittaa tämän osaston D jaksossa säädetyn kurinpitomenettelyn, tai

| ii) | päättää aloittaa kurinpitomenettelyn kurinpitolautakunnassa. |
| --- | --- |

ii)

päättää aloittaa kurinpitomenettelyn kurinpitolautakunnassa.

141 artikla

Jos toimihenkilöä ei voida tämän osaston säännösten mukaisesti kuulla objektiivisista syistä johtuen, häntä voidaan pyytää esittämään huomautuksensa kirjallisesti tai valtuuttamaan valitsemansa henkilö edustamaan itseään.

B   jakso

Kurinpitolautakunta

142 artikla

1.   Virastoon perustetaan kurinpitolautakunta. Kurinpitolautakunnassa on vähintään yksi Euroopan unionin neuvoston henkilöstöstä valittu jäsen, joka voi toimia puheenjohtajana.

2.   Kurinpitolautakuntaan kuuluu puheenjohtaja ja neljä varsinaista jäsentä, jotka voidaan korvata varajäsenillä, joista ainakin yhden on kuuluttava samaan tehtäväryhmään kuin kurinpitomenettelyn alainen toimihenkilö.

143 artikla

1.   Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen ja 137 artiklassa tarkoitettu henkilöstökomitea nimittävät kumpikin samanaikaisesti kaksi varsinaista jäsentä ja kaksi varajäsentä.

2.   Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen valitsee puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan.

3.   Puheenjohtaja, jäsenet ja varajäsenet nimitetään kolmeksi vuodeksi. Virasto voi kuitenkin nimittää jäsenet ja varajäsenet lyhyemmäksi ajaksi, kuitenkin vähintään vuodeksi.

4.   Asianomainen toimihenkilö saa viiden päivän kuluessa kurinpitolautakunnan muodostamisesta jäävätä yhden kurinpitolautakunnan jäsenen. Virasto saa myös jäävätä yhden kurinpitolautakunnan jäsenen.

Kurinpitolautakunnan jäsenet voivat samassa määräajassa pyytää, että heidät vapautetaan tehtävästä perustellusta syystä, ja eturistiriitatilanteessa heidän on luovuttava jäsenyydestään.

144 artikla

Kurinpitolautakuntaa avustaa sopimuksia tekemään valtuutetun viranomaisen nimeämä sihteeri.

145 artikla

1.   Kurinpitolautakunnan puheenjohtaja ja jäsenet hoitavat tehtävänsä täysin riippumattomina.

2.   Kurinpitolautakunnan asioiden käsittely ja menettelyt ovat salaisia.

C   jakso

Kurinpitoseuraamukset

146 artikla

1.   Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen voi soveltaa jotakin seuraavista seuraamuksista:

| a) | kirjallinen huomautus, |
| --- | --- |

a)

kirjallinen huomautus,

| b) | varoitus, |
| --- | --- |

b)

varoitus,

| c) | palkkatason nousun keskeyttäminen vähintään yhden ja enintään 23 kuukauden ajaksi, |
| --- | --- |

c)

palkkatason nousun keskeyttäminen vähintään yhden ja enintään 23 kuukauden ajaksi,

| d) | palkkatason alentaminen, |
| --- | --- |

d)

palkkatason alentaminen,

| e) | palkkaluokan väliaikainen alentaminen vähintään 15 päivän ja enintään yhden vuoden ajaksi, |
| --- | --- |

e)

palkkaluokan väliaikainen alentaminen vähintään 15 päivän ja enintään yhden vuoden ajaksi,

| f) | palkkaluokan alentaminen saman tehtäväryhmän sisällä, |
| --- | --- |

f)

palkkaluokan alentaminen saman tehtäväryhmän sisällä,

| g) | siirtäminen alempaan tehtäväryhmään joko samaan tai alempaan palkkaluokkaan, |
| --- | --- |

g)

siirtäminen alempaan tehtäväryhmään joko samaan tai alempaan palkkaluokkaan,

| h) | toimesta erottaminen ja tarvittaessa työkyvyttömyyskorvauksen osan pidättäminen tietyksi ajaksi; tämän seuraamuksen vaikutukset eivät ulotu toimihenkilön huollettavina oleviin henkilöihin. Tällaisessa alentamistapauksessa entisen toimihenkilön tulot eivät voi olla pienemmät kuin ensimmäisen palkkaluokan ensimmäisellä palkkatasolla olevan väliaikaisen toimihenkilön peruspalkka, jota on tarvittaessa korotettu perhelisillä. |
| --- | --- |

h)

toimesta erottaminen ja tarvittaessa työkyvyttömyyskorvauksen osan pidättäminen tietyksi ajaksi; tämän seuraamuksen vaikutukset eivät ulotu toimihenkilön huollettavina oleviin henkilöihin. Tällaisessa alentamistapauksessa entisen toimihenkilön tulot eivät voi olla pienemmät kuin ensimmäisen palkkaluokan ensimmäisellä palkkatasolla olevan väliaikaisen toimihenkilön peruspalkka, jota on tarvittaessa korotettu perhelisillä.

2.   Kun toimihenkilö saa työkyvyttömyyskorvausta, sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen voi päättää pidättää osan työkyvyttömyyskorvauksesta tietyksi ajaksi; tämän seuraamuksen vaikutukset eivät ulotu toimihenkilön huollettavina oleviin henkilöihin. Kyseisen toimihenkilön tulot eivät kuitenkaan voi olla pienemmät kuin vähimmäistoimeentulo, joka vastaa palkkaluokan 1 palkkatasolla 1 olevan väliaikaisen toimihenkilön peruspalkkaa ja jota on tarvittaessa korotettu perhelisillä.

3.   Yksi virhe voi johtaa vain yhteen kurinpitoseuraamukseen.

147 artikla

Kurinpitoseuraamusten ankaruuden on oltava suhteessa tehdyn virheen vakavuuteen. Virheen vakavuutta määriteltäessä ja kurinpitoseuraamuksesta päätettäessä on otettava erityisesti huomioon:

| a) | virheen laatu ja olosuhteet, joissa se tapahtui, |
| --- | --- |

a)

virheen laatu ja olosuhteet, joissa se tapahtui,

| b) | viraston luotettavuudelle, maineelle ja eduille rikkomuksesta koituneen haitan suuruus, |
| --- | --- |

b)

viraston luotettavuudelle, maineelle ja eduille rikkomuksesta koituneen haitan suuruus,

| c) | missä määrin virhe johtui tahallisuudesta tai laiminlyönnistä, |
| --- | --- |

c)

missä määrin virhe johtui tahallisuudesta tai laiminlyönnistä,

| d) | syyt toimihenkilön tekemään virheeseen, |
| --- | --- |

d)

syyt toimihenkilön tekemään virheeseen,

| e) | toimihenkilön palkkaluokka ja virkaikä, |
| --- | --- |

e)

toimihenkilön palkkaluokka ja virkaikä,

| f) | toimihenkilön henkilökohtaisen vastuun määrä, |
| --- | --- |

f)

toimihenkilön henkilökohtaisen vastuun määrä,

| g) | toimihenkilön tehtävien ja vastuiden taso, |
| --- | --- |

g)

toimihenkilön tehtävien ja vastuiden taso,

| h) | virheen tai virheellisen käyttäytymisen toistuminen, |
| --- | --- |

h)

virheen tai virheellisen käyttäytymisen toistuminen,

| i) | toimihenkilön käytös koko hänen uransa aikana. |
| --- | --- |

i)

toimihenkilön käytös koko hänen uransa aikana.

D   jakso

Kurinpitomenettely ilman kurinpitolautakunnassa tapahtuvaa käsittelyä

148 artikla

Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen voi tehdä kirjallista huomautusta tai varoitusta koskevan päätöksen kuulematta kurinpitolautakuntaa. Asianomaista toimihenkilöä on kuultava ennen seuraamuksen määräämistä.

E   jakso

Kurinpitomenettelyn aloittaminen kurinpitolautakunnassa

149 artikla

1.   Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen antaa kurinpitolautakunnalle kertomuksen, jossa on esitettävä selkeästi teot, joista valitetaan, ja tarvittaessa olosuhteet, joissa ne on suoritettu, sekä raskauttavat tai lieventävät asianhaarat.

2.   Kertomus toimitetaan asianomaiselle toimihenkilölle ja kurinpitolautakunnan puheenjohtajalle, joka antaa sen tiedoksi kurinpitolautakunnan jäsenille.

150 artikla

1.   Kun toimihenkilö on saanut tämän kertomuksen, hänellä on oikeus nähdä itseään koskevat asiakirjat kokonaisuudessaan ja ottaa jäljennökset kaikista menettelyyn liittyvistä, myös vastuusta vapauttamista tukevista, asiakirjoista.

2.   Toimihenkilöllä on aikaa valmistella puolustustaan vähintään 15 päivän ajan sen jälkeen, kun kurinpitomenettelyn käynnistävä kertomus on annettu hänelle tiedoksi.

3.   Toimihenkilö voi valita avustajakseen haluamansa henkilön.

151 artikla

1.   Kun toimihenkilö myöntää kurinpitolautakunnan puheenjohtajan läsnäollessa syyllistyneensä virheelliseen tekoon ja hyväksyy varauksitta näiden henkilöstösääntöjen 148 artiklassa tarkoitetun kertomuksen oikeaksi, sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen voi peruuttaa asian käsittelyn kurinpitolautakunnassa, jotta virheen laadun ja määrättävän seuraamuksen välistä suhteellisuusperiaatetta noudatetaan. Kun asian käsittely kurinpitolautakunnassa peruutetaan, sen puheenjohtaja antaa lausuntonsa määrättävästä seuraamuksesta.

2.   Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen voi tämän menettelyn mukaisesti ja 148 artiklan säännöksistä poiketen soveltaa jotakin 146 artiklan 1 kohdan a–d alakohdassa mainituista seuraamuksista.

3.   Toimihenkilölle ilmoitetaan, ennen kuin hän myöntää tehneensä virheen, tunnustamisen mahdollisista seurauksista.

152 artikla

Ennen ensimmäistä lautakunnan kokousta puheenjohtaja antaa yhdelle lautakunnan jäsenistä tehtäväksi laatia asiasta yleiskertomuksen, ja hän ilmoittaa tästä muille lautakunnan jäsenille.

153 artikla

1.   Kurinpitolautakunta kuulee asianomaista toimihenkilöä. Tällöin hän voi esittää huomautuksensa kirjallisesti tai suullisesti joko henkilökohtaisesti tai valitsemansa edustajan välityksellä. Hän voi kutsua todistajia.

2.   Kurinpitolautakunnan käsittelyssä virastoa edustaa toimihenkilö, jonka sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen on määrännyt tähän tehtävään ja jolla on samat oikeudet kuin asianomaisella toimihenkilöllä.

154 artikla

1.   Jos lautakunta katsoo, ettei sillä ole riittävän selkeitä tietoja teoista, joista valitetaan, tai olosuhteista, joissa nämä teot on tehty, se määrää aloitettavaksi tutkimuksen, jossa kumpikin osapuoli voi esittää kantansa ja vastata toisen osapuolen kantaan.

2.   Lautakunnan puheenjohtaja tai joku sen jäsenistä tekee tutkimuksen lautakunnan nimissä. Lautakunta voi tutkinnallisista syistä pyytää, että sille toimitetaan kaikki käsiteltävään asiaan liittyvät asiakirjat. Viraston on täytettävä kaikki tällaiset pyynnöt lautakunnan mahdollisesti vahvistamassa määräajassa. Jos tällainen pyyntö esitetään toimihenkilölle, mahdollinen kieltäytyminen on kirjattava.

155 artikla

Kurinpitolautakunnalle esitettyjen asiakirjojen perusteella sekä mahdolliset kirjalliset tai suulliset ilmoitukset ja lautakunnan tekemän tutkimuksen tulokset huomioon ottaen kurinpitolautakunta antaa määräenemmistöllä perustellun lausunnon siitä, ovatko väitetyt teot todella tapahtuneet, ja tarvittaessa siitä, millaisia seuraamuksia ne aiheuttavat. Kaikki kurinpitolautakunnan jäsenet allekirjoittavat lausunnon. Jokainen kurinpitolautakunnan jäsen voi liittää lausuntoon eriävän mielipiteensä. Lausunto toimitetaan sopimuksia tekemään valtuutetulle viranomaiselle ja asianomaiselle toimihenkilölle kahden kuukauden kuluessa siitä, kun lautakunta on vastaanottanut sopimuksia tekemään valtuutetun viranomaisen kertomuksen, jollei määräaikaa ole muutettu käsiteltävän asian monimutkaisuuden vuoksi. Jos tutkimus on tehty lautakunnan aloitteesta, määräaika on neljä kuukautta, jollei sitä ole muutettu käsiteltävän asian monimutkaisuuden vuoksi.

156 artikla

1.   Kurinpitolautakunnan puheenjohtaja osallistuu lautakunnan päätöksentekoon vain kun on kyse menettelytapakysymyksistä tai kun äänet jakautuvat tasan.

2.   Puheenjohtaja varmistaa, että kurinpitolautakunnan tekemät päätökset pannaan täytäntöön, ja antaa kaikki asiaan liittyvät tiedot ja asiakirjat tiedoksi kullekin lautakunnan jäsenelle.

157 artikla

Sihteeri laatii pöytäkirjan kurinpitolautakunnan kokouksista. Todistajat allekirjoittavat pöytäkirjan, joka sisältää heidän todistajanlausuntonsa.

158 artikla

1.   Toimihenkilö vastaa kurinpitomenettelyn aikana itse omista kuluistaan, ja erityisesti hänelle valittujen avustajien tai puolustusasianajajien palkkioista, jos kurinpitomenettely johtaa johonkin 148 artiklassa säädettyyn seuraamukseen.

2.   Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen voi kuitenkin päättää toisin poikkeustapauksissa, joissa toimihenkilön vastattavat kulut olisivat kohtuuttomia.

159 artikla

1.   Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen tekee päätöksensä toimihenkilöä kuultuaan 146 ja 147 artiklan säännösten mukaisesti kahden kuukauden kuluessa siitä, kun se on vastaanottanut kurinpitolautakunnan lausunnon. Päätös on perusteltava.

2.   Jos sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen päättää asian käsittelyn määräämättä kurinpidollista seuraamusta, se ilmoittaa päätöksestään kyseiselle toimihenkilölle kirjallisesti ja viivytyksettä. Toimihenkilö voi pyytää päätöksen sisällyttämistä henkilökansioonsa.

F   jakso

Tehtävästä pidättäminen

160 artikla

1.   Jos sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen syyttää toimihenkilöä vakavasta virheestä, se voi pidättää tämän tehtävästään koska tahansa määräajaksi tai toistaiseksi riippumatta siitä, onko kyse virkavelvollisuuksien laiminlyömisestä vai lain rikkomisesta.

2.   Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen tekee päätöksen kuultuaan kyseistä toimihenkilöä, paitsi jos kyseessä ovat poikkeukselliset olosuhteet.

161 artikla

1.   Toimihenkilön tehtävästään pidättämistä koskevassa päätöksessä on mainittava, saako hän täyden palkan tehtävästä pidättämisen aikana vai pidätetäänkö siitä kyseisessä päätöksessä vahvistettava määrä. Toimihenkilölle maksettava määrä ei kuitenkaan voi missään tapauksessa olla pienempi kuin vähimmäistoimeentulo, joka vastaa palkkaluokan 1 palkkatasolla 1 olevan väliaikaisen toimihenkilön peruspalkkaa ja jota on tarvittaessa korotettu perhelisillä.

2.   Tehtävästä pidätettyä toimihenkilöä koskeva lopullinen päätös on tehtävä kuuden kuukauden kuluessa tehtävästä pidättämistä koskevan päätöksen voimaantulosta. Jos päätöstä ei ole tehty kuuden kuukauden määräajan päätyttyä, toimihenkilö saa jälleen palkkansa kokonaisuudessaan, jollei 3 kohdan säännöksistä muuta johdu.

3.   Palkan pidätystä voidaan jatkaa yli 2 kohdassa tarkoitetun kuuden kuukauden määräajan, jos toimihenkilö joutuu syytteeseen samoista teoista ja hänet on pidätetty tämän syytteen vuoksi. Tässä tapauksessa toimihenkilölle voidaan maksaa täysi palkka vasta kun toimivaltainen tuomioistuin päättää vapauttaa hänet.

4.   Edellä 1 kohdan nojalla pidätetyt summat maksetaan takaisin toimihenkilölle, jos lopullisella päätöksellä määrätty kurinpitoseuraamus ei ole kirjallista huomautusta, varoitusta, palkkatason nousun keskeyttämistä tai palkkatason alentamista ankarampi tai jos mitään kurinpitoseuraamusta ei ole määrätty; jälkimmäisessä tapauksessa takaisinmaksuun lisätään 87 artiklassa määritellyn kannan mukaan laskettu koronkorko.

G   jakso

Rinnakkainen syytteeseenpano

162 artikla

Jos toimihenkilö asetetaan syytteeseen samasta teosta, lopullinen päätös tehdään vasta, kun asiaa käsittelevä tuomioistuin on antanut lopullisen tuomionsa.

H   jakso

Loppusäännökset

163 artikla

Toimihenkilö, jolle on määrätty kurinpitoseuraamuksena muu kuin toimesta erottaminen, voi kolmen vuoden kuluttua kirjallisesta huomautuksesta tai varoituksesta ja kuuden vuoden kuluttua muista seuraamuksista tehdä hakemuksen seuraamuksia koskevien merkintöjen poistamiseksi henkilökansiostaan. Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen päättää, suostutaanko hakijan pyyntöön.

164 artikla

Jos asiassa saadaan uusia tietoja ja niitä koskevia todisteita, sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen voi aloittaa kurinpitomenettelyn uudelleen omasta aloitteestaan tai asianomaisen toimihenkilön hakemuksesta.

165 artikla

Jos toimihenkilöä vastaan ei 159 artiklan mukaisesti ole nostettu syytettä, hänellä on oikeus pyytää vahingon korjaamista siten, että sopimuksia tekemään valtuutetun viranomaisen päätös julkistetaan sopivalla tavalla.

166 artikla

Johtokunta vahvistaa näiden menettelyjen soveltamista koskevat yksityiskohtaiset määräykset.

VI   OSASTO

MUUTOKSENHAKU

167 artikla

1.   Jokainen näissä henkilöstösäännöissä tarkoitettu henkilö voi pyytää sopimuksia tekemään valtuutettua viranomaista tekemään häntä koskevan päätöksen. Sopimuksia tekemään valtuutetun viranomaisen on ilmoitettava kyseiselle henkilölle perustellusta päätöksestään neljän kuukauden kuluessa pyynnön esittämispäivästä. Jos pyyntöön ei tämän määräajan kuluessa ole vastattu, pyynnön katsotaan tulleen hylätyksi hiljaisella päätöksellä, ja pyynnön tehnyt työntekijä voi tehdä hylkäämisestä valituksen seuraavan kohdan mukaisesti.

2.   Jokainen näissä henkilöstösäännöissä tarkoitettu henkilö voi tehdä pyytää sopimuksia tekemään valtuutetulle viranomaiselle valituksen itseään vastaan kohdistetusta toimenpiteestä, joko kyseisen viranomaisen tekemästä päätöksestä tai siitä, että tämä on jättänyt toteuttamatta henkilöstösäännöissä säädetyn toimenpiteen. Valitus on tehtävä kolmen kuukauden kuluessa. Tämä määräaika alkaa

| — | päivänä, jona toimenpide julkaistaan, jos kyse on yleisestä toimenpiteestä; |
| --- | --- |

—

päivänä, jona toimenpide julkaistaan, jos kyse on yleisestä toimenpiteestä;

| — | päivänä, jona päätös annetaan asianomaiselle tiedoksi, ja joka tapauksessa viimeistään sinä päivänä, jolloin asianomainen sai tiedon asiasta, jos on kyse määrättyyn henkilöön kohdistuvasta toimenpiteestä; jos toimenpide kuitenkin kohdistuu myös toista henkilöä vastaan, määräaika tämän toisen henkilön osalta alkaa siitä päivästä, jolloin hän sai tiedon asiasta, ja joka tapauksessa viimeistään päivänä, jona päätös julkaistaan, tai |
| --- | --- |

—

päivänä, jona päätös annetaan asianomaiselle tiedoksi, ja joka tapauksessa viimeistään sinä päivänä, jolloin asianomainen sai tiedon asiasta, jos on kyse määrättyyn henkilöön kohdistuvasta toimenpiteestä; jos toimenpide kuitenkin kohdistuu myös toista henkilöä vastaan, määräaika tämän toisen henkilön osalta alkaa siitä päivästä, jolloin hän sai tiedon asiasta, ja joka tapauksessa viimeistään päivänä, jona päätös julkaistaan, tai

| — | vastauksen antamiselle asetetun määräajan päättymispäivänä, jos valitus koskee 1 kohdassa säädettyä hiljaista päätöstä, jolla pyyntö katsotaan tulleen hylätyksi. |
| --- | --- |

—

vastauksen antamiselle asetetun määräajan päättymispäivänä, jos valitus koskee 1 kohdassa säädettyä hiljaista päätöstä, jolla pyyntö katsotaan tulleen hylätyksi.

Sopimuksia tekemään valtuutetun viranomaisen on annettava asianomaiselle tiedoksi perusteltu päätöksensä neljän kuukauden kuluessa valituksen esittämispäivästä. Jos valitukseen ei ole vastattu tämän määräajan kuluessa, sen katsotaan tulleen hylätyksi hiljaisella päätöksellä, johon voi hakea muutosta 169 artiklan mukaisesti.

VII   OSASTO

VALITUSLAUTAKUNTA

168 artikla

1.   Perustetaan valituslautakunta, jolla on toimivalta ratkaista viraston ja sellaisen henkilön, johon näitä henkilöstösääntöjä sovelletaan, väliset riidat.

2.   Valituslautakunta koostuu neljästä tuomarista, jotka Euroopan unionin neuvosto nimittää kuudeksi vuodeksi osallistuvien jäsenvaltioiden nimeämistä ehdokkaista Euroopan yhteisöjen tuomioistuinta kuultuaan. Kuitenkin ensimmäistä valituslautakuntaa varten kaksi tuomaria nimitetään kolmeksi vuodeksi ja kaksi tuomaria kuudeksi vuodeksi. Kun valituslautakunta ei onnistu tekemään enemmistöpäätöstä, puheenjohtajan ääni ratkaisee.

3.   Tuomarit valitsevat valituslautakunnan puheenjohtajan keskuudestaan kolmeksi vuodeksi. Hänet voidaan valita uudeksi toimikaudeksi.

4.   Osa tuomareista vaihtuu joka kolmas vuosi. Tuomari, jonka toimikausi päättyy, voidaan nimittää uudeksi toimikaudeksi.

5.   Valituslautakunnan tuomarit ovat riippumattomia. Hei eivät saa ottaa vastaan mitään ohjeita.

6.   Tuomarit eivät voi hoitaa virastossa muita tehtäviä toimikautensa aikana.

7.   Valituslautakunta nimittää kirjaajansa ja vahvistaa hänen tehtäväänsä koskevat säännöt.

169 artikla

1.   Muutoksenhaku otetaan valituslautakunnan käsiteltäväksi ainoastaan, jos:

| — | sopimuksia tekemään valtuutetulle viranomaiselle on ennen muutoksen hakemista tehty valitus 167 artiklan 2 kohdan mukaisesti kyseisessä kohdassa säädetyssä määräajassa, ja |
| --- | --- |

—

sopimuksia tekemään valtuutetulle viranomaiselle on ennen muutoksen hakemista tehty valitus 167 artiklan 2 kohdan mukaisesti kyseisessä kohdassa säädetyssä määräajassa, ja

| — | tämä valitus on hylätty nimenomaisella tai hiljaisella päätöksellä. |
| --- | --- |

—

tämä valitus on hylätty nimenomaisella tai hiljaisella päätöksellä.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettu muutoksenhaku on pantava vireille kolmen kuukauden kuluessa. Tämä määräaika alkaa:

| — | päivänä, jona valituksen johdosta tehty päätös annetaan tiedoksi, |
| --- | --- |

—

päivänä, jona valituksen johdosta tehty päätös annetaan tiedoksi,

| — | vastauksen antamiselle asetetun määräajan päättymispäivästä, jos kanne koskee hiljaista päätöstä, jolla 167 artiklan 2 kohdan mukaisesti tehty valitus katsotaan hylätyksi; jos valitus on kuitenkin hylätty nimenomaisella hylkäävällä päätöksellä sen jälkeen, kun se on hylätty hylkääväksi katsottavalla hiljaisella päätöksellä mutta ennen kuin muutoksenhaulle asetettu määräaika on kulunut umpeen, muutoksen hakemiselle asetettu määräaika alkaa uudelleen. |
| --- | --- |

—

vastauksen antamiselle asetetun määräajan päättymispäivästä, jos kanne koskee hiljaista päätöstä, jolla 167 artiklan 2 kohdan mukaisesti tehty valitus katsotaan hylätyksi; jos valitus on kuitenkin hylätty nimenomaisella hylkäävällä päätöksellä sen jälkeen, kun se on hylätty hylkääväksi katsottavalla hiljaisella päätöksellä mutta ennen kuin muutoksenhaulle asetettu määräaika on kulunut umpeen, muutoksen hakemiselle asetettu määräaika alkaa uudelleen.

3.   Poiketen siitä, mitä tämän artiklan 1 kohdassa säädetään, asianomainen voi, toimitettuaan sopimuksia tekemään valtuutetulle viranomaiselle 167 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun valituksen, saattaa muutoksenhaun välittömästi valituslautakunnan käsiteltäväksi sillä edellytyksellä, että tähän muutoksenhakuun on liitetty hakemus joko sen kohteena olevan toimenpiteen täytäntöönpanon keskeyttämiseksi tai väliaikaisten toimenpiteiden toteuttamiseksi. Tällöin pääasian käsittely valituslautakunnassa keskeytetään, kunnes valitus on hylätty joko nimenomaisella tai hiljaisella päätöksellä.

4.   Työjärjestyksessä määritettyjen rajoitusten ja ehtojen mukaisesti osapuolia voi avustaa heidän valitsemansa henkilö.

5.   Valituslautakunta vahvistaa työjärjestyksensä, jonka Euroopan unionin neuvoston on vahvistettava yhteisymmärryksessä Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen kanssa. Valituslautakunta voi muuttaa työjärjestystään. Neuvoston on yhteisymmärryksessä yhteisöjen tuomioistuimen kanssa hyväksyttävä muutokset.

6.   Valituslautakunnan työjärjestyksen voimaantuloon saakka sovelletaan soveltuvin osin Euroopan yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen työjärjestystä.

7.   Valituslautakunta päättää asian käsittelyyn liittyvistä kuluista. Ellei työjärjestyksessä toisin määrätä, hävinnyt osapuoli velvoitetaan korvaamaan kulut, jos valituslautakunta niin päättää.

VIII   OSASTO

LOPPUSÄÄNNÖKSET

170 artikla

1.   Viraston johtokunta voi yhteisen toiminnan 2004/551/YUTP 9 artiklan 1.10 kohtaa ja 11 artiklan 3.1 kohtaa noudattaen tarvittavassa määrin muuttaa näiden henkilöstösääntöjen oikeuksia ja velvoitteita (10–34 artikla ja 103 artikla), palvelukseen ottamisen edellytyksiä (36–40 artikla, paitsi 36 artiklan 2 kohdan a alakohta sekä 104–109 artikla, paitsi 104 artiklan 3 kohdan a alakohta), työoloja (41–57 artikla ja 110 artikla), palvelussuhteen päättymistä (95–99 artikla ja 136 artikla) ja kurinpitomenettelyä (138–166 artikla) koskevia säännöksiä. Nämä muutosehdotukset on toimitettava neuvostolle. Muutokset katsotaan hyväksytyiksi, jollei neuvosto kahden kuukauden kuluessa ja määräenemmistöllä päätä niiden muuttamisesta.

2.   Näiden henkilöstösääntöjen muita säännöksiä, erityisesti palkkaa, korvauksia ja lisiä sekä sosiaaliturvaetuuksia, koskevat muutokset hyväksyy neuvosto yksimielisesti johtokunnan ehdotuksesta.

171 artikla

Kolmen vuoden kuluessa näiden henkilöstösääntöjen voimaantulosta tai Euroopan perustuslaista tehdyn sopimuksen tullessa voimaan riippuen siitä, kumpi ajankohta on aikaisempi, Euroopan unionin neuvosto tarpeen mukaan arvioi ja muuttaa näitä henkilöstösääntöjä tai tekee päätöksen niiden voimassaolon päättämisestä.

172 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 24 päivänä syyskuuta 2004.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

L. J. BRINKHORST

---

(1)  EUVL L 245, 17.7.2004, s. 17.

1

(2)  EYVL L 56, 4.3.1968, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY, Euratom) N:o 723/2004 (EUVL L 124, 27.4.2004, s. 1).

2

(3)  EYVL L 56, 4.3.1968, s. 8, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY, Euratom) N:o 1750/2002 (EYVL L 264, 2.10.2002, s. 15).

3

---

LIITE I

VALITUSLAUTAKUNNAN PERUSSÄÄNTÖ

1 artikla

Valituslautakunnan jäsenet valitaan henkilöistä, joiden riippumattomuus on kiistaton ja jotka ovat tunnetusti päteviä oikeusoppineita erityisesti virkamieskunnan oikeuksien ja velvollisuuksien alalla. Tuomarien valinnassa on kunnioitettava viraston toimintaan osallistuvien jäsenvaltioiden maantieteellistä ja väestöllistä moninaisuutta, samoin kuin niiden oikeusjärjestelmien moninaisuutta.

2 artikla

Lukuun ottamatta kuolemantapauksia ja niitä tapauksia, joissa valituslautakunnan jäsenen tilalle nimitetään toinen valituslautakunnan jäsen tavallisessa järjestyksessä, valituslautakunnan jäsenen tehtävä päättyy, kun hän eroaa. Valituslautakunnan jäsenen erotessa erokirje osoitetaan lautakunnan puheenjohtajalle toimitettavaksi edelleen viraston johtajalle. Valituslautakunnan paikka tulee avoimeksi viimeksi mainitusta ilmoituksesta.

3 artikla

Jos valituslautakunnan jäsenen tehtävä päättyy kesken hänen toimikautensa, jäljellä olevaksi toimikaudeksi nimitetään toinen jäsen.

4 artikla

Tehtäväänsä ryhtyessään valituslautakunnan jäsenet antavat julkisesti juhlallisen vakuutuksen siitä, että he hoitavat tehtävänsä puolueettomasti ja tunnollisesti eivätkä ilmaise kenellekään mitään neuvotteluista.

5 artikla

Valituslautakunnan jäsenillä on lainkäytöllinen koskemattomuus heidän virassaan suorittamiensa toimien osalta. Heidän koskemattomuutensa jatkuu heidän tehtävänsä päätyttyä.

6 artikla

Valituslautakunnan jäsenten palkkajärjestelyistä päättää Euroopan unionin neuvosto määräenemmistöllä.

---

LIITE II

OSA-AIKATYÖ

1 artikla

Toimihenkilön on toimitettava osa-aikatyön tekemistä koskeva hakemuksensa lähimmälle esimiehelleen vähintään kaksi kuukautta ennen toivottua alkamisajankohtaa, asianmukaisesti perusteltuja kiireellisiä tapauksia lukuun ottamatta.

Lupa voidaan myöntää vähintään kuukauden ja enintään kolmen vuoden pituiseksi ajaksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 16 artiklassa ja 44 artiklan 2 kohdan e alakohdassa tarkoitettuja tapauksia.

Lupa voidaan uusia samoin edellytyksin. Asianomaisen toimihenkilön on esitettävä luvan uusimista koskeva hakemus vähintään kaksi kuukautta ennen sen kauden päättymistä, jonka ajaksi lupa on myönnetty. Osa-aikatyön on oltava vähintään puolet normaalista työajasta.

Osa-aikatyö alkaa kuukauden ensimmäisenä päivänä, asianmukaisesti perusteltuja tapauksia lukuun ottamatta.

2 artikla

Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen voi asianomaisen toimihenkilön hakemuksesta peruuttaa luvan ennen sen kauden päättymistä, jonka ajaksi lupa on myönnetty. Peruuttamisajankohta ei saa olla yli kahta kuukautta toimihenkilön ehdottamaa myöhempi, tai yli neljää kuukautta myöhempi, jos osa-aikatyö on myönnetty yli vuoden pituiseksi ajaksi.

Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen voi poikkeuksellisissa tilanteissa ja yksikön edun nimissä peruuttaa luvan ennen sen kauden päättymistä, jonka ajaksi lupa on myönnetty, ilmoittamalla siitä toimihenkilölle kaksi kuukautta etukäteen.

3 artikla

Toimihenkilöllä on oikeus saada tekemänsä työajan osuutta normaalista työajasta vastaava prosenttiosuus palkastaan siltä ajalta, jolloin hänellä on lupa tehdä osa-aikatyötä. Tätä prosenttiosuutta ei kuitenkaan sovelleta huollettavana olevasta lapsesta maksettavaan lisään, kotitalouslisän perusosaan eikä koulutuslisään.

Sairausvakuutusmaksut lasketaan kokoaikaisesti työskentelevän toimihenkilön peruspalkan perusteella. Eläkemaksut lasketaan osa-aikaisesti työskentelevän toimihenkilön peruspalkan perusteella. Toimihenkilö voi myös pyytää, että eläkemaksut laskettaisiin kokoaikaisesti työskentelevän toimihenkilön peruspalkan perusteella henkilöstösääntöjen 89 artiklan säännösten mukaisesti. Liitteessä VI olevan 1 artiklan tarkoituksissa saadut oikeudet lasketaan suhteessa suoritettujen maksujen prosenttiosuuteen.

Toimihenkilö ei osa-aikatyötä tehdessään saa tehdä ylitöitä eikä harjoittaa mitään muuta ansiotoimintaa kuin henkilöstösääntöjen 16 artiklassa tarkoitettua toimintaa.

4 artikla

Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen voi vahvistaa näiden säännösten soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt.

---

LIITE III

LOMAT

1   jakso

Vuosiloma

1 artikla

Sinä vuonna, jolloin toimihenkilö aloittaa palveluksensa tai jolloin hänen palvelussuhteensa päättyy, hänellä on oikeus kahden arkipäivän lomaan täyttä palveluskuukautta kohti; vajaasta palveluskuukaudesta saa lomaa kaksi arkipäivää, jos palvelusaika on pidempi kuin viisitoista päivää, ja yhden arkipäivän, jos palvelusaika on enintään viisitoista päivää.

2 artikla

Toimihenkilö voi pitää vuosilomansa yhtenä tai useampana jaksona toivomuksensa mukaan ja yksikön tarpeet huomioon ottaen. Lomaan on kuitenkin sisällyttävä vähintään yksi yhtäjaksoinen kahden viikon jakso. Lomaa myönnetään palveluksensa aloittaville toimihenkilöille vasta kolmen palveluskuukauden jälkeen; asianmukaisesti perustelluissa poikkeustapauksissa lomaa voidaan myöntää jo ennen tämän määräajan päättymistä.

3 artikla

Jos toimihenkilö sairastuu vuosilomansa aikana niin, että se olisi estänyt häntä hoitamasta tehtäviään, jos hän ei olisi ollut lomalla, vuosilomaa pidennetään tämän työkyvyttömyysjakson verran edellyttäen, että tästä esitetään asianmukainen lääkärintodistus.

4 artikla

Jos toimihenkilö ei ole pitänyt koko vuosilomaansa ennen kuluvan kalenterivuoden loppua muista kuin yksikön tarpeista johtuvista syistä, vuosilomasta voidaan siirtää seuraavaan vuoteen enintään kaksitoista päivää.

Jos toimihenkilö ei ole palvelussuhteensa päättyessä pitänyt koko vuosilomaansa, hänelle maksetaan kustakin pitämättömästä lomapäivästä korvaus, joka on kolmaskymmenesosa hänen kuukausipalkastaan palvelussuhteen päättymishetkellä.

Jos toimihenkilö on palvelussuhteensa päättyessä pitänyt vuosilomaa enemmän kuin mihin hänellä on sillä hetkellä oikeus, häneltä peritään toisessa kohdassa kuvatulla tavalla laskettu määrä.

5 artikla

Jos toimihenkilö kutsutaan takaisin vuosilomaltaan tai jos hänen lomansa peruutetaan yksikön tarpeiden vuoksi, hänelle korvataan tästä aiheutuneet asianmukaisesti perustellut kulut, ja hänelle myönnetään uudet matkapäivät.

2   jakso

Erityislomat

6 artikla

Vuosiloman lisäksi toimihenkilölle voidaan myöntää hakemuksesta erityislomaa. Tällaista lomaa myönnetään varsinkin jäljempänä luetelluissa tapauksissa seuraavin rajoituksin:

| — | toimihenkilön avioituminen: neljä päivää |
| --- | --- |

—

toimihenkilön avioituminen: neljä päivää

| — | toimihenkilön muutto: enintään kaksi päivää |
| --- | --- |

—

toimihenkilön muutto: enintään kaksi päivää

| — | puolison vakava sairaus: enintään kolme päivää |
| --- | --- |

—

puolison vakava sairaus: enintään kolme päivää

| — | puolison kuolema: neljä päivää |
| --- | --- |

—

puolison kuolema: neljä päivää

| — | ylenevää polvea olevan sukulaisen vakava sairaus: enintään kaksi päivää |
| --- | --- |

—

ylenevää polvea olevan sukulaisen vakava sairaus: enintään kaksi päivää

| — | ylenevää polvea olevan sukulaisen kuolema: kaksi päivää |
| --- | --- |

—

ylenevää polvea olevan sukulaisen kuolema: kaksi päivää

| — | lapsen avioituminen: kaksi päivää |
| --- | --- |

—

lapsen avioituminen: kaksi päivää

| — | lapsen syntymä: 10 päivää, jotka on pidettävä syntymää seuraavien 14 viikon aikana |
| --- | --- |

—

lapsen syntymä: 10 päivää, jotka on pidettävä syntymää seuraavien 14 viikon aikana

| — | vaimon kuolema äitiysloman aikana: äitiyslomasta jäljellä olevien päivien lukumäärää vastaava määrä päiviä; jos vaimo ei ole toimihenkilö, äitiysloman jäljellä oleva kesto määritellään soveltamalla soveltuvin osin henkilöstösääntöjen 51 artiklaa |
| --- | --- |

—

vaimon kuolema äitiysloman aikana: äitiyslomasta jäljellä olevien päivien lukumäärää vastaava määrä päiviä; jos vaimo ei ole toimihenkilö, äitiysloman jäljellä oleva kesto määritellään soveltamalla soveltuvin osin henkilöstösääntöjen 51 artiklaa

| — | lapsen vakava sairaus: enintään kaksi päivää |
| --- | --- |

—

lapsen vakava sairaus: enintään kaksi päivää

| — | lääkärintodistuksella osoitettu lapsen erittäin vakava sairaus tai enintään 12-vuotiaan lapsen sairaalahoito: enintään 5 päivää |
| --- | --- |

—

lääkärintodistuksella osoitettu lapsen erittäin vakava sairaus tai enintään 12-vuotiaan lapsen sairaalahoito: enintään 5 päivää

| — | lapsen kuolema: neljä päivää |
| --- | --- |

—

lapsen kuolema: neljä päivää

| — | lapseksiottaminen: 20 viikkoa, ja 24 viikkoa vammaisen ottolapsen tapauksessa: |
| --- | --- |

—

lapseksiottaminen: 20 viikkoa, ja 24 viikkoa vammaisen ottolapsen tapauksessa:

Kutakin ottolasta kohden voi saada vain yhden erityisloman, jonka ottovanhemmat voivat jakaa keskenään, jos molemmat ovat toimihenkilöitä. Loma myönnetään ainoastaan, jos toimihenkilön puoliso harjoittaa vähintään puolipäiväistä ansiotoimintaa. Jos puoliso työskentelee muualla kuin virastossa ja saa vastaavanlaista lomaa, toimihenkilön oikeuksista vähennetään vastaava määrä päiviä.

Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen voi tarvittaessa myöntää ylimääräistä erityislomaa, jos sen maan kansallinen lainsäädäntö, jossa lapseksiottamismenettely tapahtuu ja joka ei ole se maa, jossa ottolapsen ottava toimihenkilö työskentelee, vaatii jommankumman tai molempien ottovanhempien läsnäoloa.

Toimihenkilölle myönnetään 10 päivän erityisloma, jos hänellä ei ole oikeutta tämän luetelmakohdan ensimmäisen virkkeen nojalla myönnettävään kokonaiskestoltaan 20 viikon tai 24 viikon pituiseen erityislomaan; tällaisen ylimääräisen erityisloman voi saada ainoastaan yhden kerran kutakin ottolasta kohti.

Lisäksi virasto voi myöntää opintovapaata ammatillista täydennyskoulutusta varten henkilöstösääntöjen 29 artiklan mukaisesti vahvistamassaan täydennyskoulutusohjelmassa säädetyin rajoituksin.

Tätä artiklaa sovellettaessa toimihenkilön avopuoliso rinnastetaan aviopuolisoon, jos liitteessä V olevan 1 artiklan 2 kohdan c alakohdan kolme ensimmäistä ehtoa täyttyvät.

3   jakso

Matkapäivät

7 artikla

Edellä 1 jaksossa säädettyyn lomaan lisätään matkapäivät, joiden määrä lasketaan asemapaikan ja lomanviettopaikan välisen rautatiematkan mukaan seuraavasti:

| — | 50–250 kilometriä: yksi vuorokausi edestakaiseen matkaan, |
| --- | --- |

—

50–250 kilometriä: yksi vuorokausi edestakaiseen matkaan,

| — | 251–600 kilometriä: kaksi vuorokautta edestakaiseen matkaan, |
| --- | --- |

—

251–600 kilometriä: kaksi vuorokautta edestakaiseen matkaan,

| — | 601–900 kilometriä: kolme vuorokautta edestakaiseen matkaan, |
| --- | --- |

—

601–900 kilometriä: kolme vuorokautta edestakaiseen matkaan,

| — | 901–1 400 kilometriä: neljä vuorokautta edestakaiseen matkaan, |
| --- | --- |

—

901–1 400 kilometriä: neljä vuorokautta edestakaiseen matkaan,

| — | 1 401–2 000 kilometriä: viisi vuorokautta edestakaiseen matkaan, |
| --- | --- |

—

1 401–2 000 kilometriä: viisi vuorokautta edestakaiseen matkaan,

| — | yli 2 000 kilometriä: kuusi vuorokautta edestakaiseen matkaan. |
| --- | --- |

—

yli 2 000 kilometriä: kuusi vuorokautta edestakaiseen matkaan.

Vuosiloman yhteydessä lomanviettopaikalla tarkoitetaan tässä artiklassa lähtöpaikkakuntaa.

Edellä olevia säännöksiä sovelletaan toimihenkilöihin, joiden asemapaikka sijaitsee Euroopan unionin jäsenvaltioiden alueella. Jos asemapaikka sijaitsee tämän alueen ulkopuolella, matkapäivien määrä vahvistetaan erityisellä päätöksellä tarvittavat seikat huomioon ottaen.

Kun kyseessä on 2 jaksossa tarkoitettu erityisloma, mahdollisten matkapäivien määrä vahvistetaan erityisellä päätöksellä tarvittavat seikat huomioon ottaen.

---

LIITE IV

YLITYÖTUNTIEN KORVAAMISTA VAPAANA TAI RAHALLISELLA KORVAUKSELLA

1 artikla

Palkkaluokkien AST 1–4 toimihenkilöillä on henkilöstösääntöjen 47 artiklassa vahvistetuin rajoituksin oikeus saada tekemistään ylitöistä korvaus vapaana tai palkkana seuraavasti:

| a) | Hän on kustakin ylityötunnista oikeutettu saamaan korvauksena puolitoista tuntia vapaata; jos ylityötunti on kuitenkin tehty klo 22.00–7.00 taikka sunnuntaina tai yleisenä vapaapäivänä, siitä saa korvauksena kaksi tuntia vapaata; korvauksena saatavaa vapaata myönnettäessä otetaan huomioon yksikön tarpeet ja asianomaisen toimihenkilön toivomukset. |
| --- | --- |

a)

Hän on kustakin ylityötunnista oikeutettu saamaan korvauksena puolitoista tuntia vapaata; jos ylityötunti on kuitenkin tehty klo 22.00–7.00 taikka sunnuntaina tai yleisenä vapaapäivänä, siitä saa korvauksena kaksi tuntia vapaata; korvauksena saatavaa vapaata myönnettäessä otetaan huomioon yksikön tarpeet ja asianomaisen toimihenkilön toivomukset.

| b) | Jos tätä korvausta ei yksikön tarpeiden vuoksi ole voitu antaa sitä kuukautta seuraavan kuukauden aikana, jona ylityötunnit on tehty, sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen antaa luvan hyvittämättömien ylityötuntien korvaamiseen a alakohdassa vahvistetuin perustein palkkana, joka on 0,56 prosenttia peruskuukausipalkasta kultakin ylityötunnilta. |
| --- | --- |

b)

Jos tätä korvausta ei yksikön tarpeiden vuoksi ole voitu antaa sitä kuukautta seuraavan kuukauden aikana, jona ylityötunnit on tehty, sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen antaa luvan hyvittämättömien ylityötuntien korvaamiseen a alakohdassa vahvistetuin perustein palkkana, joka on 0,56 prosenttia peruskuukausipalkasta kultakin ylityötunnilta.

| c) | Jotta ylityötunnista saisi korvauksen tai palkan, sen on täytynyt kestää yli 30 minuuttia. |
| --- | --- |

c)

Jotta ylityötunnista saisi korvauksen tai palkan, sen on täytynyt kestää yli 30 minuuttia.

2 artikla

Virkamatkapaikalle matkustamiseen tarvittavaa aikaa ei katsota tässä liitteessä tarkoitetuiksi ylityötunneiksi. Virkamatkapaikalla tehdyistä tavanomaisen työtuntimäärän ylittävistä työtunneista voi saada korvauksen vapaana tai mahdollisesti palkkana sopimuksia tekemään valtuutetun viranomaisen päätöksellä.

3 artikla

Edellä 1 ja 2 artiklan säännöksistä poiketen tietyt erityisolosuhteissa työskentelevät palkkaluokkien AST 1–4 toimihenkilöiden ryhmät voivat saada ylityötunneista kiinteämääräisen korvauksen, jonka määrän ja myöntämisedellytykset sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen vahvistaa henkilöstökomitean lausunnon saatuaan.

---

LIITE V

PALKKAA JA KULUJEN KORVAAMISTA KOSKEVAT SÄÄNNÖT

1   jakso

Perhelisät

1 artikla

1.   Vahvistetaan kotitalouslisän määräksi perusosa 149,39 euroa lisättynä 2 prosentilla toimihenkilön peruspalkasta.

2.   Kotitalouslisään on oikeutettu:

| a) | naimisissa oleva toimihenkilö, |
| --- | --- |

a)

naimisissa oleva toimihenkilö,

| b) | toimihenkilö, joka on jäänyt leskeksi tai eronnut tai elää virallisessa asumuserossa tai on naimaton ja jolla on huollettavanaan yksi tai useampi lapsi 2 artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitetussa merkityksessä, |
| --- | --- |

b)

toimihenkilö, joka on jäänyt leskeksi tai eronnut tai elää virallisessa asumuserossa tai on naimaton ja jolla on huollettavanaan yksi tai useampi lapsi 2 artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitetussa merkityksessä,

| c) | toimihenkilö, joka on rekisteröity muun vakiintuneen parisuhteen kuin avioliiton osapuoleksi edellyttäen, että:






  i) | pari toimittaa jonkin Euroopan unionin jäsenvaltion tai Euroopan unionin jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen viralliseksi tunnustaman asiakirjan, jossa todistetaan heidän asemansa muun parisuhteen kuin avioliiton osapuolina, |
| --- | --- | --- |

c)

toimihenkilö, joka on rekisteröity muun vakiintuneen parisuhteen kuin avioliiton osapuoleksi edellyttäen, että:

i)

pari toimittaa jonkin Euroopan unionin jäsenvaltion tai Euroopan unionin jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen viralliseksi tunnustaman asiakirjan, jossa todistetaan heidän asemansa muun parisuhteen kuin avioliiton osapuolina,

| ii) | kumpikaan osapuolista ei ole naimisissa eikä ennestään muussa parisuhteessa kuin avioliitossa, |
| --- | --- |

ii)

kumpikaan osapuolista ei ole naimisissa eikä ennestään muussa parisuhteessa kuin avioliitossa,

| iii) | osapuolten välillä ei ole mitään seuraavista sukulaisuussuhteista: vanhempi, lapsi, isovanhempi, lapsenlapsi, veli, sisar, täti, setä, eno, veljen- tai sisarenpoika, veljen- tai sisarentytär, vävy tai miniä, |
| --- | --- |

iii)

osapuolten välillä ei ole mitään seuraavista sukulaisuussuhteista: vanhempi, lapsi, isovanhempi, lapsenlapsi, veli, sisar, täti, setä, eno, veljen- tai sisarenpoika, veljen- tai sisarentytär, vävy tai miniä,

| iv) | pari ei voi solmia laillista avioliittoa Euroopan unionin jäsenvaltiossa; tätä luetelmakohtaa sovellettaessa parilla katsotaan olevan mahdollisuus solmia laillinen avioliitto ainoastaan sellaisissa tapauksissa, joissa osapuolet täyttävät kaikki tällaisen parin avioliiton hyväksymiselle jäsenvaltion lainsäädännössä asetetut edellytykset, |
| --- | --- |

iv)

pari ei voi solmia laillista avioliittoa Euroopan unionin jäsenvaltiossa; tätä luetelmakohtaa sovellettaessa parilla katsotaan olevan mahdollisuus solmia laillinen avioliitto ainoastaan sellaisissa tapauksissa, joissa osapuolet täyttävät kaikki tällaisen parin avioliiton hyväksymiselle jäsenvaltion lainsäädännössä asetetut edellytykset,

| d) | erityisellä ja perustellulla päätöksellä, jonka sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen tekee todistusvoimaisten asiakirjojen perusteella, toimihenkilö, joka a, b ja c alakohdassa säädettyjä edellytyksiä täyttämättä tosiasiallisesti huolehtii perheen elatuksesta. |
| --- | --- |

d)

erityisellä ja perustellulla päätöksellä, jonka sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen tekee todistusvoimaisten asiakirjojen perusteella, toimihenkilö, joka a, b ja c alakohdassa säädettyjä edellytyksiä täyttämättä tosiasiallisesti huolehtii perheen elatuksesta.

3.   Jos toimihenkilön puoliso harjoittaa ansiotoimintaa, josta saatavat tulot ennen verojen vähentämistä ovat korkeammat kuin palkkaluokan 3 toisella palkkatasolla olevan toimihenkilön vuotuinen peruspalkka kerrottuna sen valtion osalta vahvistetulla korjauskertoimella, jossa puoliso harjoittaa ansiotoimintaansa, kotitalouslisään oikeutettu toimihenkilö ei saa tätä lisää, paitsi jos sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen tekee asiasta erityisen päätöksen. Lisä maksetaan kuitenkin aina, kun puolisoilla on huollettavanaan yksi tai useampia lapsia.

4.   Jos viraston palveluksessa olevista puolisoista kumpikin on 1, 2 ja 3 kohdan perusteella oikeutettu kotitalouslisään, lisä maksetaan ainoastaan sille puolisolle, jonka peruspalkka on suurempi.

5.   Jos toimihenkilöllä on oikeus kotitalouslisään ainoastaan 2 kohdan b alakohdan mukaan ja jos kaikki hänen huollettavanaan 2 artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitetussa merkityksessä olevat lapset on annettu toisen henkilön huollettavaksi lain säännösten perusteella tai oikeuden tai toimivaltaisen hallintoviranomaisen päätöksellä, kotitalouslisä maksetaan tälle henkilölle toimihenkilön lukuun ja hänen nimissään. Täysi-ikäisten huollettavana olevien lasten osalta tämän edellytyksen katsotaan täyttyvän siinä tapauksessa, että he asuvat pääsääntöisesti toisen vanhemman luona.

Jos toimihenkilön lapset ovat usean eri henkilön huollettavina, kotitalouslisä jaetaan näiden henkilöiden kesken heidän huollettavanaan olevien lasten lukumäärän mukaan.

Jos henkilöllä, jolle maksetaan toimihenkilölle kuuluva kotitalouslisä edellä olevien säännösten perusteella, on itsellään oikeus tähän lisään sillä perusteella, että hän on toimihenkilö, hänelle maksetaan ainoastaan se kotitalouslisä, joka on näistä suurempi.

2 artikla

1.   Toimihenkilö, jolla on huollettavanaan yksi tai useampia lapsia, saa 2 ja 3 kohdassa mainituin edellytyksin lisän, joka on 326,44 euroa kuukaudessa kustakin huollettavana olevasta lapsesta.

2.   Huollettavana olevana lapsena pidetään toimihenkilön tai hänen puolisonsa avioliitossa tai avioliiton ulkopuolella syntynyttä lasta tai ottolasta, jos toimihenkilö tosiasiallisesti huolehtii hänen elatuksestaan.

Huollettavana olevana lapsena pidetään myös lasta, josta on tehty lapseksiottamista koskeva hakemus ja jonka osalta lapseksiottamista koskeva menettely on aloitettu.

Lapsi, jonka elatusvastuu kuuluu toimihenkilölle alaikäisten suojelua koskevaan Euroopan unionin jäsenvaltion lainsäädäntöön perustuvan päätöksen nojalla, rinnastetaan huollettavana olevaan lapseen.

3.   Lisä myönnetään

| a) | ilman eri toimenpiteitä jokaisesta alle 18-vuotiaasta lapsesta, |
| --- | --- |

a)

ilman eri toimenpiteitä jokaisesta alle 18-vuotiaasta lapsesta,

| b) | asianomaisen toimihenkilön perustellusta hakemuksesta jokaisesta 18–26-vuotiaasta lapsesta, joka käy koulua tai opiskelee. |
| --- | --- |

b)

asianomaisen toimihenkilön perustellusta hakemuksesta jokaisesta 18–26-vuotiaasta lapsesta, joka käy koulua tai opiskelee.

4.   Poikkeustapauksessa huollettavana olevaan lapseen voidaan rinnastaa todistusvoimaisiin asiakirjoihin perustuvalla sopimuksia tekemään valtuutetun viranomaisen erityisellä, perustellulla päätöksellä sellainen henkilö, jonka suhteen toimihenkilöllä on lakisääteinen elatusvelvollisuus ja jonka elatus aiheuttaa hänelle huomattavia kustannuksia.

5.   Jos lapsella on vakava sairaus tai vamma, jonka vuoksi hän ei pysty elättämään itseään, lisän maksamista jatketaan ilman mitään ikärajoitusta sairauden tai vamman koko keston ajan.

6.   Kustakin tässä artiklassa tarkoitetusta huollettavana olevasta lapsesta maksetaan ainoastaan yksi huollettavana olevasta lapsesta maksettava lisä.

7.   Kun 2 ja 3 kohdassa tarkoitettu huollettavana oleva lapsi annetaan toisen henkilön huollettavaksi lain säännösten perusteella tai oikeuden tai toimivaltaisen hallintoviranomaisen päätöksellä, lisä maksetaan tälle henkilölle toimihenkilön lukuun ja hänen nimissään.

3 artikla

1.   Toimihenkilö saa yleisissä täytäntöönpanosäännöksissä vahvistetuin edellytyksin kustakin tämän liitteen 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetusta huollettavanaan olevasta vähintään 5-vuotiaasta lapsesta, joka saa säännöllisesti ja täysipäiväisesti opetusta maksullisessa peruskoulussa tai keskiasteen oppilaitoksessa taikka korkeakoulussa, koulutuslisän, joka on tarkoitettu kattamaan toimihenkilölle koulutuksesta aiheutuvat kulut, kuitenkin enintään 221,50 euroa kuukaudessa. Maksullisen koulun käyntiä koskevaa edellytystä ei kuitenkaan sovelleta koulumatkakulujen korvaamiseen.

Oikeus lisään alkaa sen kuukauden ensimmäisenä päivänä, jonka kuluessa lapsi aloittaa peruskoulun, ja päättyy sen kuukauden viimeisenä päivänä, jonka kuluessa lapsi täyttää 26 vuotta.

Lisä maksetaan enintään kaksinkertaisena ensimmäisessä alakohdassa säädettyyn enimmäismäärään verrattuna:

| — | toimihenkilölle, jonka asemapaikka on vähintään 50 kilometrin päässä






  — | joko Eurooppa-koulusta |
| --- | --- | --- |

—

toimihenkilölle, jonka asemapaikka on vähintään 50 kilometrin päässä

—

joko Eurooppa-koulusta

| — | tai oppilaitoksesta, jossa opetusta annetaan hänen äidinkielellään ja jota lapsi käy asianmukaisesti perustelluista pakottavista pedagogisista syistä, |
| --- | --- |

—

tai oppilaitoksesta, jossa opetusta annetaan hänen äidinkielellään ja jota lapsi käy asianmukaisesti perustelluista pakottavista pedagogisista syistä,

| — | toimihenkilölle, jonka asemapaikka on vähintään 50 kilometrin päässä sen maan, jonka kansalainen hän on, korkea-asteen oppilaitoksesta, jossa opetusta annetaan hänen äidinkielellään, jos lapsi todella opiskelee vähintään 50 kilometrin etäisyydellä asemapaikasta sijaitsevassa korkea-asteen oppilaitoksessa, ja jos toimihenkilöllä on oikeus maastamuuttokorvaukseen; viimeksi mainittua edellytystä ei vaadita, jos tällaista korkea-asteen oppilaitosta ei ole siinä maassa, jonka kansalainen toimihenkilö on tai jos lapsi opiskelee korkea-asteen oppilaitoksessa jossakin muussa maassa kuin siinä, jossa toimihenkilön asemapaikka sijaitsee, |
| --- | --- |

—

toimihenkilölle, jonka asemapaikka on vähintään 50 kilometrin päässä sen maan, jonka kansalainen hän on, korkea-asteen oppilaitoksesta, jossa opetusta annetaan hänen äidinkielellään, jos lapsi todella opiskelee vähintään 50 kilometrin etäisyydellä asemapaikasta sijaitsevassa korkea-asteen oppilaitoksessa, ja jos toimihenkilöllä on oikeus maastamuuttokorvaukseen; viimeksi mainittua edellytystä ei vaadita, jos tällaista korkea-asteen oppilaitosta ei ole siinä maassa, jonka kansalainen toimihenkilö on tai jos lapsi opiskelee korkea-asteen oppilaitoksessa jossakin muussa maassa kuin siinä, jossa toimihenkilön asemapaikka sijaitsee,

| — | lisään oikeutetuille, jotka eivät toimi työtehtävissä, samoilla edellytyksillä kuin ensimmäisessä ja toisessa luetelmakohdassa, ottaen asemapaikan sijasta huomioon asuinpaikan. |
| --- | --- |

—

lisään oikeutetuille, jotka eivät toimi työtehtävissä, samoilla edellytyksillä kuin ensimmäisessä ja toisessa luetelmakohdassa, ottaen asemapaikan sijasta huomioon asuinpaikan.

Maksullisen koulun käyntiä koskevaa edellytystä ei sovelleta kolmannen alakohdan mukaisiin maksuihin.

Jos lapsi, josta toimihenkilölle maksetaan koulutuslisää, annetaan toisen henkilön huollettavaksi lain säännösten perusteella tai oikeuden tai toimivaltaisen hallintoviranomaisen päätöksellä, koulutuslisä maksetaan tälle henkilölle toimihenkilön lukuun ja hänen nimissään. Tässä tapauksessa kolmannessa alakohdassa säädetty vähintään 50 kilometrin välimatka lasketaan sen henkilön asuinpaikasta, jolla on lapsen huoltajuus.

2.   Tämän lisän määräksi vahvistetaan 79,74 euroa kuukaudessa kutakin tämän liitteen 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua huollettavana olevaa lasta kohti, joka on alle viiden vuoden ikäinen tai joka ei saa vielä säännöllistä ja kokopäiväistä perus- tai keskiasteen opetusta. Tällöin sovelletaan 1 kohdan viimeisen alakohdan ensimmäistä virkettä.

2   jakso

Ulkomaankorvaus

4 artikla

1.   Ulkomaankorvaus, joka on 16 prosenttia toimihenkilölle maksettavan peruspalkan, kotitalouslisän ja huollettavana olevasta lapsesta maksettavan lisän kokonaismäärästä, myönnetään

| a) | toimihenkilölle






  — | joka ei ole eikä ole koskaan ollut sen valtion kansalainen, jonka alueella hänen asemapaikkansa sijaitsee, ja |
| --- | --- | --- |

a)

toimihenkilölle

—

joka ei ole eikä ole koskaan ollut sen valtion kansalainen, jonka alueella hänen asemapaikkansa sijaitsee, ja

| — | joka ei ole kuusi kuukautta ennen tehtäviensä aloittamista päättyvän viiden vuoden jakson aikana asunut vakituisesti tai harjoittanut pääasiallista ansiotoimintaansa kyseisen valtion Euroopan-puoleisella alueella. Tätä säännöstä sovellettaessa ei oteta huomioon olosuhteita, jotka aiheutuvat toiselle valtiolle tai kansainväliselle organisaatiolle suoritetuista palveluksista, |
| --- | --- |

—

joka ei ole kuusi kuukautta ennen tehtäviensä aloittamista päättyvän viiden vuoden jakson aikana asunut vakituisesti tai harjoittanut pääasiallista ansiotoimintaansa kyseisen valtion Euroopan-puoleisella alueella. Tätä säännöstä sovellettaessa ei oteta huomioon olosuhteita, jotka aiheutuvat toiselle valtiolle tai kansainväliselle organisaatiolle suoritetuista palveluksista,

| b) | toimihenkilölle, joka on tai on ollut sen valtion kansalainen, jonka alueella hänen asemapaikkansa sijaitsee, ja joka on ennen palvelukseen tuloaan asunut vakituisesti kymmenen vuotta kyseisen valtion Euroopan-puoleisen alueen ulkopuolella muusta syystä kuin hoitaakseen tehtäviään jonkin valtion tai kansainvälisen organisaation palveluksessa. |
| --- | --- |

b)

toimihenkilölle, joka on tai on ollut sen valtion kansalainen, jonka alueella hänen asemapaikkansa sijaitsee, ja joka on ennen palvelukseen tuloaan asunut vakituisesti kymmenen vuotta kyseisen valtion Euroopan-puoleisen alueen ulkopuolella muusta syystä kuin hoitaakseen tehtäviään jonkin valtion tai kansainvälisen organisaation palveluksessa.

Ulkomaankorvaus on vähintään 442,78 euroa kuukaudessa.

2.   Toimihenkilöllä, joka ei ole eikä ole koskaan ollut sen valtion kansalainen, jonka alueella hänen asemapaikkansa sijaitsee, ja joka ei täytä 1 kohdassa säädettyjä edellytyksiä, on oikeus maastamuuttokorvaukseen, jonka määrä on neljäsosa ulkomaankorvauksesta.

3.   Sovellettaessa 1 ja 2 kohtaa toimihenkilö, joka on avioliiton kautta saanut automaattisesti ja ilman mahdollisuutta kieltäytyä siitä sen valtion kansalaisuuden, jonka alueella hänen asemapaikkansa sijaitsee, rinnastetaan 1 kohdan a alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitettuun toimihenkilöön.

3   jakso

Kulukorvaukset

A.   ASETTAUTUMISKORVAUS

5 artikla

1.   Vakinaisella toimihenkilöllä, joka osoittaa, että hänen on ollut vaihdettava asuinpaikkaa täyttääkseen henkilöstösääntöjen 22 artiklan mukaiset edellytykset, on oikeus asettautumiskorvaukseen, joka on kotitalouslisään oikeutetun toimihenkilön osalta kahden kuukauden peruspalkan suuruinen ja sellaisen toimihenkilön osalta, jolla ei ole oikeutta tähän lisään, yhden kuukauden peruspalkan suuruinen.

Kun molemmilla toimihenkilöinä olevilla puolisoilla on oikeus asettautumiskorvaukseen, se maksetaan ainoastaan sille puolisolle, jonka peruspalkka on suurempi.

Asettautumiskorvaukseen sovelletaan toimihenkilön asemapaikalle vahvistettua korjauskerrointa.

2.   Samansuuruinen asettautumiskorvaus maksetaan uuden asemapaikan osoittamisen yhteydessä toimihenkilölle, jonka on vaihdettava asuinpaikkaansa täyttääkseen henkilöstösääntöjen 22 artiklan velvoitteet.

3.   Asettautumiskorvaus lasketaan sen siviilisäädyn ja palkan mukaan, joka toimihenkilöllä on joko vakinaistamispäivänä tai päivänä, jolloin uusi asemapaikka osoitetaan.

Asettautumiskorvaus maksetaan esitettäessä todisteet siitä, että toimihenkilö – ja jos toimihenkilöllä on oikeus kotitalouslisään, myös hänen perheensä – on asettautunut asemapaikkaan.

4.   Jos toimihenkilö, jolla on oikeus kotitalouslisään, ei asettaudu asemapaikkaansa perheensä kanssa, hän saa ainoastaan puolet siitä korvauksesta, johon hänellä muuten olisi oikeus; toinen puoli maksetaan, kun hänen perheensä asettautuu asemapaikkaan, jos se tapahtuu 9 artiklan 3 kohdassa tarkoitetussa määräajassa. Jos asettautumista ei tapahdu ja jos toimihenkilö siirretään paikkaan, jossa hänen perheensä asuu, se ei anna hänelle oikeutta asettautumiskorvaukseen.

5.   Kun vakinainen toimihenkilö, joka on saanut asettautumiskorvauksen, irtisanoutuu viraston palveluksesta omasta tahdostaan ennen kuin hänen palvelukseen tulostaan on kulunut kaksi vuotta, hänen on palveluksesta lähtiessään palautettava saamastaan korvauksesta osa, joka lasketaan sen mukaan, paljonko kahden vuoden jaksosta on jäljellä.

6.   Asettautumiskorvaukseen oikeutetun toimihenkilön on ilmoitettava mahdolliset muualta saamansa samanluontoiset korvaukset; nämä korvaukset vähennetään tässä artiklassa säädetystä korvauksesta.

B.   UUDELLEENASETTAUTUMISKORVAUS

6 artikla

1.   Vakinaisella toimihenkilöllä, joka osoittaa vaihtaneensa asuinpaikkaa, on palvelussuhteensa päättyessä oikeus uudelleenasettautumiskorvaukseen, joka on kotitalouslisään oikeutetun toimihenkilön osalta kahden kuukauden peruspalkan suuruinen ja sellaisen toimihenkilön osalta, jolla ei ole oikeutta tähän lisään, kuukauden peruspalkan suuruinen, jos hän on ollut palveluksessa neljä vuotta eikä saa samanluontoista korvausta uudessa työssään. Kun molemmilla toimihenkilöinä olevilla puolisoilla on oikeus uudelleenasettautumiskorvaukseen, se maksetaan ainoastaan sille puolisolle, jonka peruspalkka on suurempi.

Tämän ajanjakson laskemisessa otetaan huomioon vuodet, jolloin asianomainen henkilö on toiminut työtehtävissä, ollut virkavapaalla asepalveluksen suorittamista varten sekä ollut vanhempainlomalla tai perhelomalla.

Uudelleenasettautumiskorvaukseen sovelletaan toimihenkilön viimeiselle asemapaikalle vahvistettua korjauskerrointa.

2.   Jos vakinainen toimihenkilö kuolee, uudelleenasettautumiskorvaus maksetaan eloon jääneelle puolisolle, tai jos tällaista henkilöä ei ole, 2 artiklassa tarkoitetuille huollettavana oleville henkilöille, vaikka tämän artiklan 1 kohdassa säädetty palvelusaikaa koskeva edellytys ei täyttyisikään.

3.   Uudelleenasettautumiskorvaus lasketaan sen siviilisäädyn ja palkan mukaan, joka toimihenkilöllä on palvelussuhteen lopullisesti päättyessä.

4.   Uudelleenasettautumiskorvaus maksetaan esitettäessä todisteet siitä, että toimihenkilö ja hänen perheensä ovat asettautuneet uudelleen vähintään 70 kilometrin päähän asemapaikasta, tai jos toimihenkilö on kuollut, että hänen perheensä on asettautunut uudelleen vähintään saman etäisyyden päähän.

Toimihenkilön tai edesmenneen toimihenkilön perheen uudelleenasettautumisen on tapahduttava kolmen vuoden kuluessa palvelussuhteen päättymisestä.

Oikeudenomistajat eivät menetä tätä oikeutta tämän määräajan umpeutumisen vuoksi, jos he voivat todistaa, etteivät olleet tietoisia edeltävistä säännöksistä.

C.   MATKAKULUT

7 artikla

1.   Toimihenkilöllä on oikeus saada korvaus matkakuluista sekä omalta osaltaan että puolisonsa ja talouteensa kuuluvien huollettavana olevien henkilöiden osalta

| a) | palvelukseen tulemisen yhteydessä matkakuluista palvelukseenottopaikkakunnalta asemapaikkaan, |
| --- | --- |

a)

palvelukseen tulemisen yhteydessä matkakuluista palvelukseenottopaikkakunnalta asemapaikkaan,

| b) | palvelussuhteen päättyessä lopullisesti henkilöstösääntöjen 95 artiklan mukaisesti asemapaikalta tämän artiklan 3 kohdassa määritellylle lähtöpaikkakunnalle, |
| --- | --- |

b)

palvelussuhteen päättyessä lopullisesti henkilöstösääntöjen 95 artiklan mukaisesti asemapaikalta tämän artiklan 3 kohdassa määritellylle lähtöpaikkakunnalle,

| c) | kaikkien siirtojen yhteydessä, joiden vuoksi hänen asemapaikkansa muuttuu. |
| --- | --- |

c)

kaikkien siirtojen yhteydessä, joiden vuoksi hänen asemapaikkansa muuttuu.

Toimihenkilön kuoltua on eloon jääneellä puolisolla ja huollettavana olevilla henkilöillä oikeus saada korvaus matkakuluista samoin edellytyksin.

Matkakuluihin sisältyvät myös kulut mahdollisista paikkavarauksista ja matkatavaroiden kuljetuksesta sekä tarvittaessa välttämättömät hotellikulut.

2.   Korvaus suoritetaan käyttäen perusteena tavanomaista lyhintä ja edullisinta reittiä rautateitse ensimmäisessä luokassa asemapaikan ja palvelukseenotto- tai lähtöpaikkakunnan välillä.

Kun ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettu matka on pidempi kuin 500 kilometriä ja kun tavanomaiseen reittiin sisältyy merimatka, asianomaisella toimihenkilöllä on matkaliput esittämällä oikeus saada korvaus lentomatkakuluista liikemiesluokan tai sitä vastaavan luokan mukaisesti. Jos matkaan käytetään jotakin muuta kuin edellä tarkoitettua kulkuneuvoa, korvaus suoritetaan junalipun hinnan perusteella, lukuun ottamatta makuuvaunupaikkaa. Jos korvausta ei voida laskea tällä perusteella, korvauksen laskutapa vahvistetaan sopimuksia tekemään valtuutetun viranomaisen tekemällä erityisellä päätöksellä.

3.   Toimihenkilön lähtöpaikkakunta määritetään hänen tullessaan palvelukseen ottaen huomioon hänen palvelukseenottopaikkakuntansa tai se paikka, johon hänellä on luontaiset siteet. Tätä määritystä voidaan myöhemmin tarkistaa sopimuksia tekemään valtuutetun viranomaisen erityisellä päätöksellä sinä aikana, jolloin toimihenkilö on palveluksessa, tai hänen lähtiessään palveluksesta. Asianomaisen ollessa palveluksessa tämä päätös voidaan tehdä ainoastaan poikkeuksellisesti ja sen jälkeen kun kyseinen henkilö on esittänyt asianmukaiset todisteet hakemuksensa perusteeksi.

Tässä tarkistuksessa ei kuitenkaan voida hyväksyä paikaksi, johon kyseisellä toimihenkilöllä on luontaiset siteet, Euroopan unionin jäsenvaltioiden alueiden ulkopuolella tai Euroopan yhteisön perustamissopimuksen liitteessä II mainittujen valtioiden ja alueiden ulkopuolella sijaitsevaa paikkaa.

8 artikla

1.   Toimihenkilöllä on oikeus saada vuosittain omalta osaltaan, ja jos hänellä on oikeus kotitalouslisään, puolisonsa ja 2 artiklassa tarkoitettujen huollettavinaan olevien henkilöiden osalta kiinteämääräinen korvaus matkakuluista asemapaikasta 7 artiklassa määritellylle lähtöpaikkakunnalle.

Jos molemmat puolisot ovat viraston toimihenkilöitä, kummallakin on oikeus saada omalta ja huollettavinaan olevien henkilöiden osalta kiinteämääräinen korvaus matkakuluista edellä olevien säännösten mukaisesti; kukin huollettavana oleva henkilö oikeuttaa ainoastaan yhteen korvaukseen. Huollettavana olevien lasten osalta tämä korvaus määritetään puolisoiden hakemuksesta jommankumman puolison lähtöpaikkakunnan perusteella.

Jos toimihenkilö avioituu keskellä vuotta ja on sen jälkeen oikeutettu kotitalouslisään, puolison osalta korvattavat matkakulut lasketaan sen jakson mukaan, joka alkaa avioitumispäivästä ja päättyy avioitumisvuoden lopussa.

Mahdolliset laskentaperusteiden muutokset, jotka aiheutuvat kyseisten korvausten maksamisen jälkeen tapahtuneesta perhesuhteiden muutoksesta, eivät velvoita toimihenkilöä maksamaan korvausta takaisin.

2–10-vuotiaan lapsen matkakulujen laskentaperusteena on puolet kilometrikorvauksesta ja puolet kiinteämääräisestä lisäkorvauksesta; tätä laskettaessa lapsen katsotaan täyttäneen kaksi tai kymmenen vuotta 1 päivänä tammikuuta kyseisenä vuonna.

2.   Kiinteämääräinen korvaus suoritetaan toimihenkilön asemapaikan ja hänen palvelukseenottopaikkakuntansa tai lähtöpaikkakuntansa välisen matkan mukaan laskettavan kilometrikorvauksen perusteella; etäisyys lasketaan 7 artiklan 2 kohdan ensimmäisessä alakohdassa vahvistetun menetelmän mukaisesti.

Korvaus on:

| | 0 euroa kilometriltä matkaosuudelta 0–200 km |
| --- | --- |

0 euroa kilometriltä matkaosuudelta 0–200 km

| | 0,3320 euroa kilometriltä matkaosuudelta 201–1 000 km |
| --- | --- |

0,3320 euroa kilometriltä matkaosuudelta 201–1 000 km

| | 0,5533 euroa kilometriltä matkaosuudelta 1 001–2 000 km |
| --- | --- |

0,5533 euroa kilometriltä matkaosuudelta 1 001–2 000 km

| | 0,3320 euroa kilometriltä matkaosuudelta 2 001–3 000 km |
| --- | --- |

0,3320 euroa kilometriltä matkaosuudelta 2 001–3 000 km

| | 0,1106 euroa kilometriltä matkaosuudelta 3 001–4 000 km |
| --- | --- |

0,1106 euroa kilometriltä matkaosuudelta 3 001–4 000 km

| | 0,0532 euroa kilometriltä matkaosuudelta 4 001–10 000 km |
| --- | --- |

0,0532 euroa kilometriltä matkaosuudelta 4 001–10 000 km

| | 0 euroa kilometriltä 10 000 kilometrin ylittävältä matkaosuudelta. |
| --- | --- |

0 euroa kilometriltä 10 000 kilometrin ylittävältä matkaosuudelta.

Edellä oleviin kilometrikorvauksiin lisätään kiinteämääräinen lisäkorvaus seuraavasti:

| | 166 euroa, jos asemapaikan ja lähtöpaikkakunnan välinen etäisyys rautateitse on 725–1 450 kilometriä, |
| --- | --- |

166 euroa, jos asemapaikan ja lähtöpaikkakunnan välinen etäisyys rautateitse on 725–1 450 kilometriä,

| | 331,99 euroa, jos asemapaikan ja lähtöpaikkakunnan välinen etäisyys rautateitse on yli 1 450 kilometriä. |
| --- | --- |

331,99 euroa, jos asemapaikan ja lähtöpaikkakunnan välinen etäisyys rautateitse on yli 1 450 kilometriä.

Edellä olevia kilometrikorvauksia ja kiinteämääräisiä korvauksia mukautetaan vuosittain palkkojen vuosittaista mukautusta vastaavasti.

3.   Kun toimihenkilö on ollut kalenterivuoden aikana viraston palveluksessa alle yhdeksän kuukautta siksi, että hänen palvelussuhteensa on päättynyt muusta syystä kuin kuoleman takia tai siksi, että hän on ollut kyseisen vuoden aikana virkavapaalla henkilökohtaisista syistä, hänellä on oikeus ainoastaan osaan edellä 1 kohdassa tarkoitetusta korvauksesta; korvauksen määrä lasketaan sen jakson mukaan, jonka aikana toimihenkilö on toiminut työtehtävissä.

4.   Edellä olevia säännöksiä sovelletaan toimihenkilöihin, joiden asemapaikka sijaitsee Euroopan unionin jäsenvaltioiden alueella. Toimihenkilöllä, jonka asemapaikka sijaitsee Euroopan unionin jäsenvaltioiden alueen ulkopuolella, on oikeus omalta osaltaan, ja jos hänellä on oikeus kotitalouslisään, puolisonsa ja 2 artiklassa tarkoitettujen huollettavinaan olevien henkilöiden osalta, saada kalenterivuosittain korvaus matkakuluista lähtöpaikkakunnalleen tai johonkin toiseen paikkaan, kuitenkin siten, että korvauksen enimmäismäärä on yhtä suuri kuin matkakulut lähtöpaikkakunnalle. Jos puoliso ja 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut huollettavina olevat henkilöt eivät asu toimihenkilön kanssa tämän asemapaikassa, heillä on kuitenkin oikeus saada kalenterivuosittain korvaus matkakuluista lähtöpaikkakunnalta asemapaikkaan tai johonkin toiseen paikkaan, kuitenkin siten, että korvauksen enimmäismäärä on yhtä suuri kuin matkakulut lähtöpaikkakunnalta asemapaikkaan.

Nämä matkakulut korvataan kiinteämääräisenä maksuna, joka perustuu turistiluokkaa välittömästi ylemmän luokan lentomatkan kustannuksiin.

D.   MUUTTOKULUT

9 artikla

1.   Henkilökohtaisen irtaimiston siirtämisestä aiheutuvat kulut, mukaan lukien vakuutukset tavanomaisten riskien (rikkoutuminen, varkaus, tulipalo) varalta korvataan toimihenkilölle, jonka on vaihdettava asuinpaikkaa täyttääkseen henkilöstösääntöjen 22 artiklan velvoitteet ja joka ei ole saanut muualta korvausta samoista kuluista. Tämä korvaus maksetaan ennalta hyväksytetyn kustannusarvion rajoissa. Viraston toimivaltaisille yksiköille on esitettävä vähintään kaksi kustannusarviota. Jos esitetyt kustannusarviot eivät näiden yksiköiden mielestä ole kohtuullisia, ne voivat valita muun muuttoyrityksen. Tällöin voidaan päättää, että toimihenkilön saama korvaus perustuu viimeksi mainitun muuttoyrityksen kustannusarvioon.

2.   Palvelussuhteen päättyessä tai toimihenkilön kuollessa korvataan muuttokulut asemapaikasta lähtöpaikkakunnalle.

Jos kuollut toimihenkilö oli naimaton, nämä kulut korvataan oikeudenomistajille.

3.   Vakinaisen toimihenkilön muuton on tapahduttava vuoden kuluessa koeajan päättymisestä.

Tehtävien päättyessä lopullisesti muuton on tapahduttava 6 artiklan 4 kohdan toisessa alakohdassa säädetyssä kolmen vuoden määräajassa.

Edellä tarkoitettujen määräaikojen jälkeen aiheutuvat muuttokulut voidaan korvata ainoastaan poikkeustapauksissa sopimuksia tekemään valtuutetun viranomaisen erityisellä päätöksellä.

E.   PÄIVÄRAHA

10 artikla

1.   Toimihenkilöllä, joka voi osoittaa, että hänen on vaihdettava asuinpaikkaa täyttääkseen henkilöstösääntöjen 22 artiklan edellytykset, on oikeus tämän artiklan 2 kohdassa määriteltynä aikana kalenteripäiväkohtaiseen päivärahaan, jonka määrä vahvistetaan seuraavasti:

| | Toimihenkilö, jolla on oikeus kotitalouslisään: 34,31 euroa. |
| --- | --- |

Toimihenkilö, jolla on oikeus kotitalouslisään: 34,31 euroa.

| | Toimihenkilö, jolla ei ole oikeutta kotitalouslisään: 27,67 euroa. |
| --- | --- |

Toimihenkilö, jolla ei ole oikeutta kotitalouslisään: 27,67 euroa.

Edellä olevaa taulukkoa tarkistetaan aina, kun palkkoja tarkistetaan henkilöstösääntöjen 59 artiklan mukaisesti.

2.   Kausi, jolle päivärahaa myönnetään, määritetään seuraavasti:

| a) | toimihenkilö, jolla ei ole oikeutta kotitalouslisään: 120 päivää |
| --- | --- |

a)

toimihenkilö, jolla ei ole oikeutta kotitalouslisään: 120 päivää

| b) | toimihenkilö, jolla on oikeus kotitalouslisään: 180 päivää tai, jos asianomainen toimihenkilö on koeajalla, koeajan kesto ja yksi kuukausi. |
| --- | --- |

b)

toimihenkilö, jolla on oikeus kotitalouslisään: 180 päivää tai, jos asianomainen toimihenkilö on koeajalla, koeajan kesto ja yksi kuukausi.

Kun molemmilla toimihenkilöinä olevilla puolisoilla on oikeus päivärahaan, b alakohdassa säädettyä päivärahakautta sovelletaan siihen puolisoon, jonka palkka on suurempi. Toiseen puolisoon sovelletaan a alakohdassa säädettyä päivärahakautta.

Päivärahaa ei missään tapauksessa myönnetä sen päivän jälkeen, jona toimihenkilö on muuttanut täyttääkseen henkilöstösääntöjen 22 artiklan velvoitteet.

F.   VIRKAMATKAKULUT

11 artikla

1.   Toimihenkilöllä, jolla on matkamääräys, on oikeus matkustuskulujen korvaukseen ja päivärahaan jäljempänä säädettävin edellytyksin.

2.   Matkamääräyksessä vahvistetaan virkamatkan todennäköinen kesto, jonka perusteella lasketaan säädetystä päivärahasta virkamatkan tekijälle mahdollisesti maksettava ennakko. Ellei asiasta ole tehty erityistä päätöstä, päivärahaa ei kuitenkaan makseta ennakkoon, jos työmatkan on määrä kestää enintään 24 tuntia ja jos se suuntautuu maahan, jossa käytetään samaa valuuttaa kuin toimihenkilön asemapaikassa.

3.   Lukuun ottamatta erityistapauksia, joista on tehtävä erityispäätös, ja erityisesti silloin kun loma keskeytyy tai lomalta kutsutaan takaisin, virkamatkakulut korvataan siihen määrään asti, joka vastaa edullisimman käytettävissä olevan vaihtoehdon matkakustannuksia asemapaikan ja virkamatkapaikan välillä niin, ettei virkamatkan tekijän tarvitse merkittävästi pidentää oleskeluaan paikalla.

12 artikla

1.   Juna

Junalla tehdyn virkamatkan matkakulut korvataan tositteiden perusteella käyttäen perusteena ensimmäisen luokan junalipun hintaa asemapaikan ja virkamatkapaikan välisen lyhimmän reitin mukaan.

2.   Lentokone

Toimihenkilöt saavat käyttää lentokonetta, jos edestakaisen matkan pituus on junamatkan perusteella laskettuna vähintään 800 kilometriä.

3.   Laiva

Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen tekee päätökset sovellettavista laivamatkojen matkustusluokista ja korvattavista hyttimaksuista tapauskohtaisesti matkan kestosta ja kustannuksista riippuen.

4.   Henkilöauto

Matkakustannukset korvataan kiinteämääräisesti junalipun hinnan perusteella 1 kohdan säännösten mukaisesti; muita lisäkuluja ei korvata.

Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen voi kuitenkin päättää myöntää toimihenkilölle kilometrikorvauksen edellä säädetyn matkakulukorvauksen asemesta, jos tämä tekee virkamatkansa erityisolosuhteissa ja jos julkisten liikennevälineiden käyttäminen tuottaa ilmeisiä hankaluuksia.

13 artikla

1.   Virkamatkapäiväraha kattaa kiinteämääräisesti kaikki virkamatkan tekijälle aiheutuvat menot: aamiaisen, kaksi pääateriaa ja muut juoksevat menot paikallisliikenne mukaan luettuna. Majoituskulut paikallisine veroineen korvataan tositteita vastaan kullekin maalle vahvistetun enimmäismäärän rajoissa.

| 2. | a) | Euroopan unionin jäsenvaltioita koskeva taulukko:







  (euroa) |
| --- | --- | --- |
| Matkakohde | Päiväraha | Yläraja hotellin osalta |
| Belgia | 84,06 | 117,08 |
| Tšekki | 55,00 | 175,00 |
| Tanska | 91,70 | 148,07 |
| Saksa | 74,14 | 97,03 |
| Viro | 70,00 | 120,00 |
| Kreikka | 66,04 | 99,63 |
| Espanja | 68,89 | 126,57 |
| Ranska | 72,58 | 97,27 |
| Irlanti | 80,94 | 139,32 |
| Italia | 60,34 | 114,33 |
| Kypros | 50,00 | 110,00 |
| Latvia | 85,00 | 165,00 |
| Liettua | 80,00 | 170,00 |
| Luxemburg | 82,00 | 106,92 |
| Unkari | 50,00 | 165,00 |
| Malta | 60,00 | 115,00 |
| Alankomaat | 78,26 | 131,76 |
| Itävalta | 74,47 | 128,58 |
| Puola | 60,00 | 210,00 |
| Portugali | 68,91 | 124,89 |
| Slovenia | 60,00 | 110,00 |
| Slovakia | 50,00 | 125,00 |
| Suomi | 92,34 | 140,98 |
| Ruotsi | 92,91 | 141,77 |
| Yhdistynyt kuningaskunta | 86,89 | 149,03 |

2.

a)

Euroopan unionin jäsenvaltioita koskeva taulukko:

(euroa)

Matkakohde

Päiväraha

Yläraja hotellin osalta

Belgia

84,06

117,08

Tšekki

55,00

175,00

Tanska

91,70

148,07

Saksa

74,14

97,03

Viro

70,00

120,00

Kreikka

66,04

99,63

Espanja

68,89

126,57

Ranska

72,58

97,27

Irlanti

80,94

139,32

Italia

60,34

114,33

Kypros

50,00

110,00

Latvia

85,00

165,00

Liettua

80,00

170,00

Luxemburg

82,00

106,92

Unkari

50,00

165,00

Malta

60,00

115,00

Alankomaat

78,26

131,76

Itävalta

74,47

128,58

Puola

60,00

210,00

Portugali

68,91

124,89

Slovenia

60,00

110,00

Slovakia

50,00

125,00

Suomi

92,34

140,98

Ruotsi

92,91

141,77

Yhdistynyt kuningaskunta

86,89

149,03

Kun jokin yhteisöjen toimielimistä tai yhteisöjen ulkopuolinen hallintoelin tai organisaatio tarjoaa tai korvaa virkamatkalla olevan toimihenkilön aterian tai majoituksen, hänen on tehtävä siitä ilmoitus. Tällöin sovelletaan vastaavia vähennyksiä.

b)

Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen vahvistaa ja mukauttaa määräajoin Euroopan unionin jäsenvaltioiden Euroopassa sijaitsevan alueen ulkopuolelle suuntautuvia virkamatkoja koskevat korvaukset.

3.   Edellä 2 kohdan a alakohdassa mainitut määrät tarkistetaan joka toinen vuosi EY:n henkilöstösääntöjen liitteessä VII olevan 13 artiklan 3 kohdan mukaisesti suoritettavan tarkistuksen perusteella.

14 a artikla

Virasto vahvistaa tämän liitteen 11, 12 ja 13 artiklan soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt.

G.   KIINTEÄMÄÄRÄINEN KULUKORVAUS

15 artikla

1.   Jos tietyille toimihenkilöille aiheutuu heille annettujen tehtävien luonteen vuoksi säännöllisesti edustuskuluja, sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen voi myöntää heille kiinteämääräisen korvauksen, jonka määrästä se päättää.

Erityistapauksissa sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen voi lisäksi päättää, että virasto maksaa osan asianomaisten toimihenkilöiden majoituskuluista.

2.   Jos toimihenkilöille aiheutuu heille annettujen erityisohjeiden perusteella satunnaisia työtehtävistä johtuvia edustuskuluja, edustuskorvauksen määrä vahvistetaan tapauskohtaisesti todistusvoimaisten asiakirjojen nojalla ja sopimuksia tekemään valtuutetun viranomaisen vahvistamin edellytyksin.

16 artikla

Sopimuksia tekemään valtuutetun viranomaisen päätöksellä voivat johtavassa asemassa olevat toimihenkilöt (pääjohtajat tai vastaavat palkkaluokkiin AD 16 tai AD 15 kuuluvat toimihenkilöt taikka johtajat tai vastaavat palkkaluokkiin AD 15 tai AD 14 kuuluvat toimihenkilöt), joilla ei ole käytössään virka-autoa, saada kiinteämääräisen korvauksen, jonka määrä voi olla enintään 892,42 euroa vuodessa, kattamaan heidän matkakulunsa sen kaupungin alueella, jossa heidän asemapaikkansa on.

Oikeus tähän korvaukseen voidaan myöntää sopimuksia tekemään valtuutetun viranomaisen perustellulla päätöksellä toimihenkilölle, jonka on tehtäviensä vuoksi tehtävä jatkuvasti sellaisia matkoja, joilla hänellä on oikeus käyttää omaa autoaan.

4   jakso

Maksaminen

17 artikla

1.   Palkka maksetaan toimihenkilölle jokaisen kuukauden 15 päivänä kuluvan kuukauden osalta. Palkan määrä pyöristetään ylöspäin seuraavaan senttiin.

2.   Kun palkkasaatava ei koske koko kuukausipalkkaa, kuukausipalkka jaetaan kolmaskymmenesosiin:

| a) | jos maksettavien päivien todellinen lukumäärä on enintään viisitoista, maksettavien kolmaskymmenesosien lukumäärä on sama kuin maksettavien päivien todellinen lukumäärä, |
| --- | --- |

a)

jos maksettavien päivien todellinen lukumäärä on enintään viisitoista, maksettavien kolmaskymmenesosien lukumäärä on sama kuin maksettavien päivien todellinen lukumäärä,

| b) | jos maksettavien päivien todellinen lukumäärä on yli viisitoista, maksettavien kolmaskymmenesosien lukumäärä on kolmenkymmenen ja muiden kuin maksettavien päivien todellisen lukumäärän välinen erotus. |
| --- | --- |

b)

jos maksettavien päivien todellinen lukumäärä on yli viisitoista, maksettavien kolmaskymmenesosien lukumäärä on kolmenkymmenen ja muiden kuin maksettavien päivien todellisen lukumäärän välinen erotus.

3.   Kun toimihenkilö saa oikeuden perhelisiin ja ulkomaankorvaukseen sen jälkeen kun hän on aloittanut palveluksensa, ne maksetaan hänelle sen kuukauden ensimmäisestä päivästä, jonka kuluessa kyseinen peruste muodostuu. Kun oikeus näihin lisiin ja tähän korvaukseen päättyy, ne maksetaan toimihenkilölle sen kuukauden viimeiseen päivään asti, jonka kuluessa kyseinen peruste lakkaa olemasta voimassa.

18 artikla

1.   Toimihenkilön saatavat maksetaan siihen paikkaan ja sen maan valuuttana, jossa toimihenkilö hoitaa tehtäviään.

2.   Yhteisöjen toimielinten EY:n henkilöstösääntöjen liitteessä VII olevan 17 artiklan 2 kohdan nojalla laatimien säännösten mukaisesti vahvistetuilla edellytyksillä toimihenkilö voi siirrättää säännöllisesti osan palkastaan johonkin toiseen Euroopan unionin jäsenvaltioon viraston välityksellä.

Tällainen siirto voi koskea jompaakumpaa tai molempia seuraavista:

| a) | toisessa Euroopan unionin jäsenvaltiossa olevassa oppilaitoksessa opiskelevaa huollettavana olevaa lasta kohti enintään määrä, joka vastaa kyseisestä lapsesta tosiasiallisesti saadun koulutuslisän määrää; |
| --- | --- |

a)

toisessa Euroopan unionin jäsenvaltiossa olevassa oppilaitoksessa opiskelevaa huollettavana olevaa lasta kohti enintään määrä, joka vastaa kyseisestä lapsesta tosiasiallisesti saadun koulutuslisän määrää;

| b) | kenelle tahansa kyseisessä Euroopan unionin jäsenvaltiossa asuvalle henkilölle, johon nähden toimihenkilöllä on todistettavasti velvoitteita oikeuden päätöksen tai toimivaltaisen hallintoviranomaisen päätöksen nojalla, suoritettavat säännölliset maksut, joista on esitettävä pätevät todistusasiakirjat. |
| --- | --- |

b)

kenelle tahansa kyseisessä Euroopan unionin jäsenvaltiossa asuvalle henkilölle, johon nähden toimihenkilöllä on todistettavasti velvoitteita oikeuden päätöksen tai toimivaltaisen hallintoviranomaisen päätöksen nojalla, suoritettavat säännölliset maksut, joista on esitettävä pätevät todistusasiakirjat.

Edellä b alakohdassa tarkoitetut siirrot eivät voi olla enempää kuin 5 prosenttia toimihenkilön peruspalkasta.

3.   Tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa siirroissa käytetään EY:n henkilöstösääntöjen 63 artiklan toisessa kohdassa tarkoitettua valuuttakurssia. Siirrettyihin määriin sovelletaan kerrointa, joka edustaa sille maalle, johon siirto tehdään, EY:n henkilöstösääntöjen liitteessä XI olevan 3 artiklan 5 kohdan b alakohdan mukaan vahvistetun korjauskertoimen ja toimihenkilön palkanmaksuun sovelletun, EY:n henkilöstösääntöjen liitteessä XI olevan 3 artiklan 5 kohdan a alakohdassa tarkoitetun korjauskertoimen välistä eroa.

4.   Edellä 1–3 kohdassa tarkoitettujen siirtojen lisäksi toimihenkilö voi pyytää säännöllistä siirtoa toiseen Euroopan unionin jäsenvaltioon kuukausittaisella valuuttakurssilla, johon ei sovelleta korjauskerrointa. Tällainen siirto voi olla enintään 25 prosenttia toimihenkilön peruspalkasta.

---

LIITE VI

ERORAHA JA ELÄKE

1   LUKU

Eroraha

1 artikla

1.   Toimihenkilöllä, jonka palvelussuhde päättyy lopullisesti muun syyn kuin kuoleman tai työkyvyttömyyden vuoksi, on oikeus saada palveluksesta erotessaan:

| a) | jos hän on ollut palveluksessa alle vuoden ajan, eroraha, joka on kolme kertaa peruspalkasta vanhuuseläkemaksuina pidätetty määrä vähennettynä määrillä, jotka on mahdollisesti maksettu henkilöstösääntöjen 90 ja 131 artiklan nojalla; |
| --- | --- |

a)

jos hän on ollut palveluksessa alle vuoden ajan, eroraha, joka on kolme kertaa peruspalkasta vanhuuseläkemaksuina pidätetty määrä vähennettynä määrillä, jotka on mahdollisesti maksettu henkilöstösääntöjen 90 ja 131 artiklan nojalla;

| b) | muissa tapauksissa hänellä on oikeus:






  — | siirrättää yhteisöiltä saamiaan vanhuuseläkeoikeuksia varsinaisena siirtopäivänä vastaava vakuutusmatemaattinen arvo sen hallintoelimen tai organisaation eläkekassaan tai siihen eläkekassaan, josta virkamies saa vanhuuseläkeoikeuksia palkattuna työntekijänä tai itsenäisenä ammatinharjoittajana, tai |
| --- | --- | --- |

b)

muissa tapauksissa hänellä on oikeus:

—

siirrättää yhteisöiltä saamiaan vanhuuseläkeoikeuksia varsinaisena siirtopäivänä vastaava vakuutusmatemaattinen arvo sen hallintoelimen tai organisaation eläkekassaan tai siihen eläkekassaan, josta virkamies saa vanhuuseläkeoikeuksia palkattuna työntekijänä tai itsenäisenä ammatinharjoittajana, tai

| — | saada kyseistä etua vastaavan vakuutusmatemaattisen arvon suuruinen suoritus valitsemaansa yksityiseen vakuutusjärjestelmään tai eläkerahastoon, joka takaa, että






  i) | pääomaa ei palauteta; |
| --- | --- | --- |

—

saada kyseistä etua vastaavan vakuutusmatemaattisen arvon suuruinen suoritus valitsemaansa yksityiseen vakuutusjärjestelmään tai eläkerahastoon, joka takaa, että

i)

pääomaa ei palauteta;

| ii) | kuukausieläke maksetaan aikaisintaan 60 vuoden iän täyttämisestä ja viimeistään 65 vuoden iän täyttämisestä lukien; |
| --- | --- |

ii)

kuukausieläke maksetaan aikaisintaan 60 vuoden iän täyttämisestä ja viimeistään 65 vuoden iän täyttämisestä lukien;

| iii) | perhe-eläkkeenä tai eloon jääneille maksettavat korvaukset suoritetaan; |
| --- | --- |

iii)

perhe-eläkkeenä tai eloon jääneille maksettavat korvaukset suoritetaan;

| iv) | siirto toiseen vakuutusjärjestelmään tai rahastoon hyväksytään ainoastaan i), ii) ja iii) alakohdassa kuvatuin ehdoin. |
| --- | --- |

iv)

siirto toiseen vakuutusjärjestelmään tai rahastoon hyväksytään ainoastaan i), ii) ja iii) alakohdassa kuvatuin ehdoin.

2.   Kun toimihenkilö eroaa lopullisesti tehtävistään erottamisen johdosta, eroraha tai tapauksen mukaan siirrettävää määrää vastaava vakuutusmatemaattinen arvo vahvistetaan kuitenkin henkilöstösääntöjen 146 artiklan mukaan tehtävällä päätöksellä.

2   LUKU

Työkyvyttömyyskorvaus

2 artikla

1.   Ellei henkilöstösääntöjen 76 artiklan säännöksistä muuta johdu, alle 65-vuotias toimihenkilö, jonka työkyvyttömyyslautakunta toteaa kärsivän eläkeoikeuksien karttumisaikana pysyvästä ja täydellisestä työkyvyttömyydestä niin, ettei hän voi suorittaa mihinkään palkkaryhmänsä toimeen kuuluvia tehtäviä, vaan joutuu tämän vuoksi keskeyttämään työskentelyn viraston palveluksessa, on oikeutettu tämän työkyvyttömyyden ajan henkilöstösääntöjen 76 artiklassa tarkoitettuun työkyvyttömyyskorvaukseen.

2.   Työkyvyttömyyskorvauksen saaja ei saa harjoittaa ansiotoimintaa, ellei hän ole saanut sopimuksia tekemään valtuutetulta viranomaiselta siihen ennakkolupaa. Siinä tapauksessa korvauksesta vähennetään palkan osa, joka yhdessä työkyvyttömyyskorvauksen kanssa ylittää viimeisen palveluksessaoloajan kokonaispalkan, joka määritetään sen kuukauden ensimmäisenä päivänä voimassaolleen palkkataulukon mukaan, jolta korvaus suoritetaan.

Asianomaisen on toimitettava vaadittavat kirjalliset todisteet ja ilmoitettava virastolle kaikki seikat, jotka saattavat muuttaa oikeuksia korvaukseen.

3 artikla

Jos työkyvyttömyyskorvausta saava entinen toimihenkilö ei ole vielä täyttänyt 63 vuotta, virasto voi vaatia häntä käymään säännöllisissä tarkastuksissa varmistaakseen, että hän yhä täyttää kyseisen korvauksen saamisen edellytykset.

3   LUKU

Perhe-eläke

4 artikla

Jos työtehtävissä toimiva tai virkavapaalla henkilökohtaisista syistä, virkavapaalla asepalveluksen suorittamista varten, vanhempainlomalla tai perhelomalla oleva toimihenkilö kuolee, on hänen eloon jääneellä puolisollaan, jos tämä on ollut hänen puolisonaan vähintään vuoden ajan ja jollei henkilöstösääntöjen 75 ja tämän liitteen 11 artiklan säännöksistä muuta johdu, oikeus perhe-eläkkeeseen, jonka määrä on 60 prosenttia siitä vanhuuseläkkeestä, johon toimihenkilöllä olisi kuollessaan ollut oikeus.

Edellä säädettyä avioliiton kestoa koskevaa vaatimusta ei sovelleta, jos avioliitosta tai toimihenkilön aiemmasta avioliitosta on syntynyt yksi tai useampia lapsia, joiden elatuksesta eloon jäänyt puoliso huolehtii tai on huolehtinut, tai jos toimihenkilön kuoleman on aiheuttanut hänen tehtäviensä hoidosta tai tapaturmasta johtuva vamma tai sairaus.

5 artikla

Työkyvyttömyyskorvausta saaneen entisen toimihenkilön eloon jääneellä puolisolla, joka oli ollut kyseisen toimihenkilön puolisona hänen saadessaan oikeuden kyseiseen korvaukseen, ja jos ei 8 artiklasta muuta johdu, on oikeus eloon jääneen eläkkeeseen, jonka määrä on 60 prosenttia siitä työkyvyttömyyskorvauksesta, jota hänen puolisonsa sai ennen kuolemaa.

Perhe-eläkkeen vähimmäismäärä on 35 prosenttia viimeisestä peruspalkasta; perhe-eläke ei voi kuitenkaan missään tapauksessa olla suurempi kuin se työkyvyttömyyskorvaus, jota eloon jääneen puolison puoliso sai ennen kuolemaansa.

6 artikla

Edellä 4 ja 5 artiklassa säädettyä avioliiton kestoa koskevaa vaatimusta ei sovelleta, jos avioliitto on kestänyt vähintään viisi vuotta, vaikka se olisi solmittu toimihenkilön palvelussuhteen päättymisen jälkeen.

7 artikla

1.   Henkilöstösääntöjen 80 artiklan ensimmäisessä, toisessa ja kolmannessa kohdassa säädetty lapseneläke on ensimmäisen lapsen osalta kahdeksan kymmenesosaa siitä perhe-eläkkeestä, johon toimihenkilön tai työkyvyttömyyskorvausta saaneen entisen toimihenkilön eloon jääneellä puolisolla olisi oikeus, ilman tämän liitteen 10 artiklassa säädettyjä vähennyksiä.

Lapseneläkkeen on oltava vähintään vähimmäistoimeentulon suuruinen, jollei 8 artiklan säännöksistä muuta johdu.

2.   Tällä tavoin laskettua eläkettä korotetaan kultakin ensimmäistä huollettavana olevaa lasta seuraavalta lapselta määrällä, joka vastaa huollettavana olevasta lapsesta maksettavan lisän kaksinkertaista määrää.

Orvolla on oikeus koulutuslisään liitteessä V olevassa 3 artiklassa säädetyin edellytyksin.

3.   Tällä tavoin laskettu eläkkeen ja lisien kokonaismäärä jaetaan yhtä suuriin osiin siihen oikeutettujen orpojen kesken.

8 artikla

Jos on olemassa sekä toimihenkilön eloon jäänyt puoliso että hänen edellisestä avioliitostaan syntyneitä lapsia tai muita oikeudenomistajia, kokonaiseläke lasketaan kuten näiden henkilöiden huoltajana olevan eloon jääneen puolison eläke ja jaetaan oikeudenomistajien kesken suhteessa eläkkeisiin, joita kullekin oikeudenomistajaryhmälle olisi maksettu erikseen.

Jos on olemassa toimihenkilön eri avioliitoista syntyneitä lapsia, kokonaiseläke lasketaan kuin he olisivat kaikki samasta avioliitosta ja jaetaan oikeudenomistajien kesken suhteessa eläkkeisiin, joita kullekin oikeudenomistajaryhmälle olisi maksettu erikseen.

Edellä tarkoitettuja osuuksia laskettaessa katsotaan jommankumman puolison edellisestä avioliitosta syntyneiden lasten, jotka on tunnustettu huollettavana oleviksi lapsiksi liitteessä V olevassa 2 artiklassa tarkoitetussa merkityksessä, kuuluvan samaan ryhmään kuin toimihenkilön tai työkyvyttömyyskorvausta saavan entisen toimihenkilön avioliitosta syntyneet lapset.

Sellaiset ylenevää polvea olevat sukulaiset, jotka on liitteessä V olevassa 2 artiklassa vahvistetuin edellytyksin tunnustettu huollettavana oleviksi henkilöiksi, rinnastetaan tämän artiklan toisessa kohdassa tarkoitetussa tapauksessa huollettavana oleviin lapsiin; osuuksia laskettaessa heidän katsotaan kuuluvan samaan ryhmään kuin toimihenkilön jälkeläiset.

9 artikla

Oikeus perhe-eläkkeeseen alkaa toimihenkilön tai työkyvyttömyyskorvausta saaneen entisen toimihenkilön kuolemaa seuraavan kalenterikuukauden ensimmäisenä päivänä. Jos toimihenkilön tai eläkkeensaajan kuollessa suoritetaan henkilöstösääntöjen 59 artiklan 8 kohdassa tarkoitettu maksu, kyseistä oikeutta sovelletaan vasta toimihenkilön kuolemaa seuraavan neljännen kuukauden ensimmäisestä päivästä.

Oikeus perhe-eläkkeeseen lakkaa sen kalenterikuukauden lopussa, jolloin sen saaja kuolee tai jolloin tämä ei enää täytä tällaisen eläkkeen saamisen edellytyksiä. Myös oikeus lapseneläkkeeseen lakkaa, jos sen saajaa ei voida enää pitää liitteessä V olevassa 2 artiklassa tarkoitettuna huollettavana olevana lapsena.

10 artikla

Jos edesmenneen toimihenkilön tai työkyvyttömyyskorvausta saaneen entisen toimihenkilön ja tämän puolison ikäero, josta on vähennetty heidän avioliittonsa kesto, on yli kymmenen vuotta, edellä olevien säännösten mukaisesti lasketusta perhe-eläkkeestä vähennetään ikäeron jokaista täyttä vuotta kohti:

| — | 1 %, jos ikäero on 10–20 vuotta, |
| --- | --- |

—

1 %, jos ikäero on 10–20 vuotta,

| — | 2 %, jos ikäero on 20 vuotta tai enemmän mutta alle 25 vuotta, |
| --- | --- |

—

2 %, jos ikäero on 20 vuotta tai enemmän mutta alle 25 vuotta,

| — | 3 %, jos ikäero on 25 vuotta tai enemmän mutta alle 30 vuotta, |
| --- | --- |

—

3 %, jos ikäero on 25 vuotta tai enemmän mutta alle 30 vuotta,

| — | 4 %, jos ikäero on 30 vuotta tai enemmän mutta alle 35 vuotta, |
| --- | --- |

—

4 %, jos ikäero on 30 vuotta tai enemmän mutta alle 35 vuotta,

| — | 5 %, jos ikäero on 35 vuotta tai enemmän. |
| --- | --- |

—

5 %, jos ikäero on 35 vuotta tai enemmän.

11 artikla

Eloon jäänyt puoliso menettää uudelleen avioituessaan oikeutensa perhe-eläkkeeseen. Hänellä on oikeus välittömästi maksettavaan kertakorvaukseen, joka on kaksi kertaa hänen vuotuisen perhe-eläkkeensä määrä, ellei henkilöstösääntöjen 81 artiklan toisen kohdan säännöksiä sovelleta.

12 artikla

Toimihenkilön tai entisen toimihenkilön eronneella puolisolla on oikeus tässä luvussa määriteltyyn perhe-eläkkeeseen, jos hän voi osoittaa, että hänellä on entisen puolisonsa kuollessa oikeus tämän maksamaan elatusapuun, joka on vahvistettu joko oikeuden päätöksellä tai entisten puolisoiden välisellä virallisesti rekisteröidyllä ja täytäntöönpannulla sopimuksella.

Perhe-eläke ei kuitenkaan voi olla suurempi kuin elatusapu, jota maksettiin hänen entisen puolisonsa kuollessa, mukautettuna henkilöstösääntöjen 84 artiklan mukaisesti.

Eronnut puoliso menettää oikeutensa, jos hän menee uudelleen naimisiin ennen kuin hänen entinen puolisonsa kuolee. Jos hän menee uudelleen naimisiin entisen puolisonsa kuoleman jälkeen, häneen sovelletaan 11 artiklan säännöksiä.

13 artikla

Jos on olemassa useita eronneita puolisoita, joilla on oikeus perhe-eläkkeeseen, tai yksi tai useampi eronnut puoliso ja eloon jäänyt puoliso, joilla on oikeus perhe-eläkkeeseen, tämä eläke jaetaan näiden henkilöiden kesken suhteessa kunkin avioliiton pituuteen.

Edellä 12 artiklan toisessa ja kolmannessa kohdassa olevia edellytyksiä sovelletaan.

Jos joku eläkkeensaajista luopuu oikeuksistaan tai kuolee, hänen osuutensa lisätään muiden osuuksiin, paitsi jos oikeus eläkkeeseen siirtyy orvoille henkilöstösääntöjen 81 artiklan toisessa kohdassa säädetyin edellytyksin.

Edellä 10 artiklassa säädettyjä ikäeroa koskevia vähennyksiä sovelletaan tässä artiklassa säädetyn jaon mukaisesti laskettuihin eläkkeisiin kuhunkin erikseen.

14 artikla

Jos eronnut puoliso menettää oikeutensa eläkkeeseen tämän liitteen 17 artiklan säännösten mukaisesti, kokonaiseläke maksetaan eloon jääneelle puolisolle, ellei henkilöstösääntöjen 80 artiklan toisen kohdan säännöksiä sovelleta.

4   LUKU

Väliaikaiset eläkkeet

15 artikla

Jos työtehtävissä toimiva tai virkavapaalla henkilökohtaisista syistä, virkavapaalla asepalveluksen suorittamista varten, vanhempainlomalla tai perhelomalla oleva toimihenkilö katoaa, hänen puolisonsa tai hänen huollettavanaan olevat henkilöt voivat saada väliaikaisesti perhe-eläkettä, johon heillä olisi oikeus tämän liitteen säännösten mukaan, kun toimihenkilön katoamisesta on kulunut yli vuosi.

16 artikla

Jos työkyvyttömyyskorvausta saava entinen toimihenkilö katoaa, hänen puolisonsa tai hänen huollettavanaan olevat henkilöt voivat saada väliaikaisesti perhe-eläkettä, johon heillä olisi oikeus tämän liitteen säännösten mukaan, kun työkyvyttömyyskorvauksen saajan katoamisesta on kulunut yli vuosi.

17 artikla

Edellä 16 artiklan säännöksiä sovelletaan henkilöihin, joiden katsotaan olevan yli vuoden kadoksissa olleen perhe-eläkkeen saajan tai perhe-eläkeoikeuksien haltijan huollettavana.

18 artikla

Edellä 15, 16 ja 17 artiklassa tarkoitetut väliaikaiset eläkkeet muunnetaan varsinaisiksi eläkkeiksi, kun toimihenkilö tai entinen toimihenkilö on todettu virallisesti kuolleeksi tai kun hänet on lainvoimaisella päätöksellä julistettu kadonneeksi.

5   LUKU

Eläkkeen korotus huollettavien lasten osalta

19 artikla

Väliaikaisen eläkkeen saajiin sovelletaan henkilöstösääntöjen 80 artiklan toisen kohdan säännöksiä.

Henkilöstösääntöjen 80 ja 81 artiklan säännöksiä sovelletaan myös lapsiin, jotka ovat syntyneet ennen kuin toimihenkilön tai työkyvyttömyyskorvausta saaneen entisen toimihenkilön kuolemasta on kulunut 300 päivää.

20 artikla

Perhe-eläkkeen tai työkyvyttömyyskorvauksen taikka väliaikaisen eläkkeen myöntäminen ei luo oikeutta ulkomaankorvaukseen.

6   LUKU

Eläkejärjestelmän rahoitus

21 artikla

Palkasta tai työkyvyttömyyskorvauksesta vähennetään jokaisen maksukerran yhteydessä henkilöstösääntöjen 74–87 artiklassa säädetty eläkevakuutusmaksu.

22 artikla

Toimihenkilö, joka on virkavapaalla henkilökohtaisista syistä ja jolle kertyy uusia eläkeoikeuksia henkilöstösääntöjen 56 artiklan 3 kohdassa säädetyin edellytyksin, maksaa edelleen korkeintaan viiden vuoden ajan tämän liitteen 21 artiklassa tarkoitetun eläkemaksun palkkaluokkansa ja -tasonsa mukaan.

Kaikki etuudet, joihin kyseisellä toimihenkilöllä tai hänen oikeudenomistajillaan on oikeus tämän eläkejärjestelmän nojalla, lasketaan tämän palkan perusteella.

23 artikla

Asianmukaisesti perittyjä vakuutusmaksuja ei voida palauttaa. Virheellisesti perityt vakuutusmaksut eivät luo oikeutta eläkkeeseen; ne palautetaan ilman korkoa asianomaisen tai hänen oikeudenomistajiensa pyynnöstä.

7   LUKU

Eläkkeen laskeminen

24 artikla

Perhe-eläkkeen tai väliaikaisen eläkkeen taikka työkyvyttömyyskorvauksen määrän laskemisesta vastaa virasto. Tämän eläkkeen myöntämistä koskevan päätöksen kanssa samanaikaisesti toimihenkilölle tai hänen oikeudenomistajilleen annetaan tiedoksi tätä laskemista koskeva yksityiskohtainen erittely. Työkyvyttömyyskorvausta ei voida maksaa samanaikaisesti viraston yleisestä talousarviosta maksetun palkan kanssa. Työkyvyttömyyskorvausta ei voida myöskään maksaa yhdessä korvauksen kanssa, joka perustuu jollekin yhteisöjen toimielimelle tai virastolle suoritettuun toimeksiantoon.

25 artikla

Eläkkeen määrää voidaan tarkistaa milloin tahansa, jos siinä esiintyy virheitä tai puutteita.

Eläkeoikeutta voidaan muuttaa tai se voidaan peruuttaa, jos se on myönnetty henkilöstösäännöissä ja tässä liitteessä annettujen säännösten vastaisesti.

26 artikla

Edesmenneen toimihenkilön tai työkyvyttömyyskorvausta saaneen entisen toimihenkilön oikeudenomistajat, jotka eivät ole hakeneet heille kuuluvaa eläkettä tai korvausta vuoden kuluessa toimihenkilön tai työkyvyttömyyskorvausta saaneen entisen toimihenkilön kuolemasta, menettävänsä oikeutensa, paitsi jos kyseessä on asianmukaisesti osoitettu ylivoimainen este.

27 artikla

Entisen toimihenkilön tai hänen oikeudenomistajiensa, joilla on oikeus tässä eläkejärjestelmässä säädettyihin etuuksiin, on toimitettava mahdollisesti vaadittavat kirjalliset todisteet ja ilmoitettava virastolle kaikista heidän oikeuksiinsa mahdollisesti vaikuttavista seikoista.

28 artikla

Toimihenkilöllä, joka on menettänyt väliaikaisesti eläkeoikeutensa joko osittain tai kokonaan henkilöstösääntöjen 146 artiklan säännösten mukaisesti, on oikeus vaatia hänen eläkejärjestelmään maksamiensa vakuutusmaksujen palauttamista suhteessa hänen eläkkeeseensä tehtyyn vähennykseen.

8   LUKU

Etuuksien maksaminen

29 artikla

Tähän eläkejärjestelmään kuuluvat etuudet maksetaan kuukausittain maksukauden päättyessä.

Etuuksien maksamisesta vastaa virasto.

Euroopan unionin alueella asuvien eläkkeensaajien etuudet maksetaan euroina pankkiin siinä Europaan unionin jäsenvaltiossa, jossa he asuvat.

Unionin ulkopuolella asuvien eläkkeensaajien eläke maksetaan euroina asuinmaan pankkiin. Poikkeustapauksessa eläke voidaan maksaa euroina viraston toimipaikan pankkiin tai valuuttana eläkkeensaajan asuinmaahan käyttämällä viraston talousarvion toteuttamisessa käytettyjä viimeisimpiä muuntokursseja.

Tämän artiklan säännöksiä sovelletaan vastaavasti työkyvyttömyyskorvauksen saajiin.

---

LIITE VII

KUMMANKIN TEHTÄVÄRYHMÄN 7 ARTIKLAN 3 KOHDASSA TARKOITETUT VIRKATYYPIT

| Tehtäväryhmä AD | Tehtäväryhmä AST |
| --- | --- |
| Pääjohtaja | AD 16 | | |
| Pääjohtaja/johtaja | AD 15 | | |
| Hallintovirkamies esimerkiksi virkanimikkeellä:
  Johtaja/Yksikönpäällikkö/Neuvonantaja/kielten asiantuntija; talouden asiantuntija; oikeudellinen asiantuntija; lääketieteen asiantuntija; tieteellinen asiantuntija; tutkimusasiantuntija; rahoitusasiantuntija; tilintarkastuksen asiantuntija | AD 14 | | |
| Hallintovirkamies esimerkiksi virkanimikkeellä:
  Yksikönpäällikkö/Neuvonantaja/kielten asiantuntija; talouden asiantuntija; oikeudellinen asiantuntija; lääketieteen asiantuntija; tieteellinen asiantuntija; tutkimusasiantuntija; rahoitusasiantuntija | AD 13 | | |
| Hallintovirkamies esimerkiksi virkanimikkeellä:
  Yksikönpäällikkö/johtava kielenkääntäjä; johtava ekonomisti; johtava lakimies; johtava asiantuntijalääkäri; johtava tieteellinen toimihenkilö; johtava tutkija; johtava rahoitustoimihenkilö; johtava tilintarkastuksen toimihenkilö | AD 12 | | |
| Hallintovirkamies esimerkiksi virkanimikkeellä:
  Yksikönpäällikkö/johtava kielenkääntäjä; johtava ekonomisti; johtava lakimies; johtava asiantuntijalääkäri; johtava tieteellinen toimihenkilö; johtava tutkija; johtava rahoitustoimihenkilö; johtava tilintarkastuksen toimihenkilö | AD 11 | AST 11 | Hallintoavustaja esimerkiksi virkanimikkeellä:
  Henkilökohtainen hallintoavustaja; toimistovirkailija; tekninen toimihenkilö; tietotekniikan toimihenkilö |
| Hallintovirkamies esimerkiksi virkanimikkeellä:
  Yksikönpäällikkö/vanhempi kielenkääntäjä; vanhempi ekonomisti; vanhempi lakimies; vanhempi asiantuntijalääkäri; vanhempi tieteellinen toimihenkilö; vanhempi tutkija; vanhempi rahoitustoimihenkilö; vanhempi tilintarkastuksen toimihenkilö | AD 10 | AST 10 | Hallintoavustaja esimerkiksi virkanimikkeellä:
  Henkilökohtainen hallintoavustaja; toimistovirkailija; tekninen toimihenkilö; tietotekniikan toimihenkilö |
| Hallintovirkamies esimerkiksi virkanimikkeellä:
  Yksikönpäällikkö/vanhempi kielenkääntäjä; vanhempi ekonomisti; vanhempi lakimies; vanhempi asiantuntijalääkäri; vanhempi tieteellinen toimihenkilö; vanhempi tutkija; vanhempi rahoitustoimihenkilö; vanhempi tilintarkastuksen toimihenkilö | AD 9 | AST 9 | Hallintoavustaja esimerkiksi virkanimikkeellä:
  Henkilökohtainen hallintoavustaja; toimistovirkailija; tekninen toimihenkilö; tietotekniikan toimihenkilö |
| Hallintovirkamies esimerkiksi virkanimikkeellä:
  Kielenkääntäjä; ekonomisti; lakimies; asiantuntijalääkäri; tieteellinen toimihenkilö; tutkija; rahoitustoimihenkilö; tilintarkastaja | AD 8 | AST 8 | Hallintoavustaja esimerkiksi virkanimikkeellä:
  Vanhempi virkailija; vanhempi informaatikko; vanhempi teknikko; vanhempi tietotekniikan työntekijä |
| Hallintovirkamies esimerkiksi virkanimikkeellä:
  Kielenkääntäjä; ekonomisti; lakimies; asiantuntijalääkäri; tieteellinen toimihenkilö; tutkija; rahoitustoimihenkilö; tilintarkastaja | AD 7 | AST 7 | Hallintoavustaja esimerkiksi virkanimikkeellä:
  Vanhempi virkailija; vanhempi informaatikko; vanhempi teknikko; vanhempi tietotekniikan työntekijä |
| Hallintovirkamies esimerkiksi virkanimikkeellä:
  Nuorempi kääntäjä; nuorempi ekonomisti; nuorempi lakimies; nuorempi asiantuntijalääkäri; nuorempi tieteellinen toimihenkilö; nuorempi tutkija; nuorempi rahoitustoimihenkilö | AD 6 | AST 6 | Hallintoavustaja esimerkiksi virkanimikkeellä:
  Virkailija; informaatikko; teknikko; tietotekniikan työntekijä |
| Hallintovirkamies esimerkiksi virkanimikkeellä:
  Nuorempi kääntäjä; nuorempi ekonomisti; nuorempi lakimies; nuorempi asiantuntijalääkäri; nuorempi tieteellinen toimihenkilö; nuorempi tutkija; nuorempi rahoitustoimihenkilö | AD 5 | AST 5 | Hallintoavustaja esimerkiksi virkanimikkeellä:
  Virkailija; informaatikko; teknikko; tietotekniikan työntekijä |
| | | AST 4 | Hallintoavustaja esimerkiksi virkanimikkeellä:
  Nuorempi virkailija; nuorempi informaatikko; nuorempi teknikko; nuorempi tietotekniikan työntekijä |
| | | AST 3 | Hallintoavustaja esimerkiksi virkanimikkeellä:
  Nuorempi virkailija; nuorempi informaatikko; nuorempi teknikko; nuorempi tietotekniikan työntekijä |
| | | AST 2 | Hallintoavustaja esimerkiksi virkanimikkeellä:
  Arkistotyöntekijä; avustava tekninen työntekijä; avustava tietotekniikan työntekijä |
| | | AST 1 | Hallintoavustaja esimerkiksi virkanimikkeellä:
  Arkistotyöntekijä; avustava tekninen työntekijä; avustava tietotekniikan työntekijä |

Tehtäväryhmä AD

Tehtäväryhmä AST

Pääjohtaja

AD 16

Pääjohtaja/johtaja

AD 15

Hallintovirkamies esimerkiksi virkanimikkeellä:

Johtaja/Yksikönpäällikkö/Neuvonantaja/kielten asiantuntija; talouden asiantuntija; oikeudellinen asiantuntija; lääketieteen asiantuntija; tieteellinen asiantuntija; tutkimusasiantuntija; rahoitusasiantuntija; tilintarkastuksen asiantuntija

AD 14

Hallintovirkamies esimerkiksi virkanimikkeellä:

Yksikönpäällikkö/Neuvonantaja/kielten asiantuntija; talouden asiantuntija; oikeudellinen asiantuntija; lääketieteen asiantuntija; tieteellinen asiantuntija; tutkimusasiantuntija; rahoitusasiantuntija

AD 13

Hallintovirkamies esimerkiksi virkanimikkeellä:

Yksikönpäällikkö/johtava kielenkääntäjä; johtava ekonomisti; johtava lakimies; johtava asiantuntijalääkäri; johtava tieteellinen toimihenkilö; johtava tutkija; johtava rahoitustoimihenkilö; johtava tilintarkastuksen toimihenkilö

AD 12

Hallintovirkamies esimerkiksi virkanimikkeellä:

Yksikönpäällikkö/johtava kielenkääntäjä; johtava ekonomisti; johtava lakimies; johtava asiantuntijalääkäri; johtava tieteellinen toimihenkilö; johtava tutkija; johtava rahoitustoimihenkilö; johtava tilintarkastuksen toimihenkilö

AD 11

AST 11

Hallintoavustaja esimerkiksi virkanimikkeellä:

Henkilökohtainen hallintoavustaja; toimistovirkailija; tekninen toimihenkilö; tietotekniikan toimihenkilö

Hallintovirkamies esimerkiksi virkanimikkeellä:

Yksikönpäällikkö/vanhempi kielenkääntäjä; vanhempi ekonomisti; vanhempi lakimies; vanhempi asiantuntijalääkäri; vanhempi tieteellinen toimihenkilö; vanhempi tutkija; vanhempi rahoitustoimihenkilö; vanhempi tilintarkastuksen toimihenkilö

AD 10

AST 10

Hallintoavustaja esimerkiksi virkanimikkeellä:

Henkilökohtainen hallintoavustaja; toimistovirkailija; tekninen toimihenkilö; tietotekniikan toimihenkilö

Hallintovirkamies esimerkiksi virkanimikkeellä:

Yksikönpäällikkö/vanhempi kielenkääntäjä; vanhempi ekonomisti; vanhempi lakimies; vanhempi asiantuntijalääkäri; vanhempi tieteellinen toimihenkilö; vanhempi tutkija; vanhempi rahoitustoimihenkilö; vanhempi tilintarkastuksen toimihenkilö

AD 9

AST 9

Hallintoavustaja esimerkiksi virkanimikkeellä:

Henkilökohtainen hallintoavustaja; toimistovirkailija; tekninen toimihenkilö; tietotekniikan toimihenkilö

Hallintovirkamies esimerkiksi virkanimikkeellä:

Kielenkääntäjä; ekonomisti; lakimies; asiantuntijalääkäri; tieteellinen toimihenkilö; tutkija; rahoitustoimihenkilö; tilintarkastaja

AD 8

AST 8

Hallintoavustaja esimerkiksi virkanimikkeellä:

Vanhempi virkailija; vanhempi informaatikko; vanhempi teknikko; vanhempi tietotekniikan työntekijä

Hallintovirkamies esimerkiksi virkanimikkeellä:

Kielenkääntäjä; ekonomisti; lakimies; asiantuntijalääkäri; tieteellinen toimihenkilö; tutkija; rahoitustoimihenkilö; tilintarkastaja

AD 7

AST 7

Hallintoavustaja esimerkiksi virkanimikkeellä:

Vanhempi virkailija; vanhempi informaatikko; vanhempi teknikko; vanhempi tietotekniikan työntekijä

Hallintovirkamies esimerkiksi virkanimikkeellä:

Nuorempi kääntäjä; nuorempi ekonomisti; nuorempi lakimies; nuorempi asiantuntijalääkäri; nuorempi tieteellinen toimihenkilö; nuorempi tutkija; nuorempi rahoitustoimihenkilö

AD 6

AST 6

Hallintoavustaja esimerkiksi virkanimikkeellä:

Virkailija; informaatikko; teknikko; tietotekniikan työntekijä

Hallintovirkamies esimerkiksi virkanimikkeellä:

Nuorempi kääntäjä; nuorempi ekonomisti; nuorempi lakimies; nuorempi asiantuntijalääkäri; nuorempi tieteellinen toimihenkilö; nuorempi tutkija; nuorempi rahoitustoimihenkilö

AD 5

AST 5

Hallintoavustaja esimerkiksi virkanimikkeellä:

Virkailija; informaatikko; teknikko; tietotekniikan työntekijä

AST 4

Hallintoavustaja esimerkiksi virkanimikkeellä:

Nuorempi virkailija; nuorempi informaatikko; nuorempi teknikko; nuorempi tietotekniikan työntekijä

AST 3

Hallintoavustaja esimerkiksi virkanimikkeellä:

Nuorempi virkailija; nuorempi informaatikko; nuorempi teknikko; nuorempi tietotekniikan työntekijä

AST 2

Hallintoavustaja esimerkiksi virkanimikkeellä:

Arkistotyöntekijä; avustava tekninen työntekijä; avustava tietotekniikan työntekijä

AST 1

Hallintoavustaja esimerkiksi virkanimikkeellä:

Arkistotyöntekijä; avustava tekninen työntekijä; avustava tietotekniikan työntekijä

---

| 7.10.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 310/64 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 310/64

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS

tehty 24 päivänä syyskuuta 2004,

Euroopan puolustusviraston palvelukseen määräaikaisesti siirrettäviin kansallisiin asiantuntijoihin ja sotilashenkilöihin sovellettavista säännöistä

(2004/677/EY)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan puolustusviraston perustamisesta 12 päivänä heinäkuuta 2004 hyväksytyn neuvoston yhteisen toiminnan 2004/551/YUTP (1) ja erityisesti sen 11 artiklan 3 kohdan 3.2 alakohdan,

katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan puolustusviraston, jäljempänä ”virasto”, olisi voitava hyödyntää viraston palvelukseen määräaikaisesti siirrettävien kansallisten asiantuntijoiden, jäljempänä ”kansalliset asiantuntijat”, ja sotilashenkilöiden korkeatasoista ammattitaitoa ja kokemusta erityisesti aloilla, joilla tällaista asiantuntemusta ei ole välittömästi saatavilla. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan puolustusviraston, jäljempänä ”virasto”, olisi voitava hyödyntää viraston palvelukseen määräaikaisesti siirrettävien kansallisten asiantuntijoiden, jäljempänä ”kansalliset asiantuntijat”, ja sotilashenkilöiden korkeatasoista ammattitaitoa ja kokemusta erityisesti aloilla, joilla tällaista asiantuntemusta ei ole välittömästi saatavilla.

| (2) | Viraston palvelukseen määräaikaisesti siirrettävien kansallisten asiantuntijoiden olisi edistettävä puolustusvoimavarojen kehittämisen, tutkimuksen, hankintojen ja puolustusmateriaalien alan ammatillisen kokemuksen sekä tietämyksen vaihtoa, |
| --- | --- |

(2)

Viraston palvelukseen määräaikaisesti siirrettävien kansallisten asiantuntijoiden olisi edistettävä puolustusvoimavarojen kehittämisen, tutkimuksen, hankintojen ja puolustusmateriaalien alan ammatillisen kokemuksen sekä tietämyksen vaihtoa,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

I   LUKU

YLEISET SÄÄNNÖKSET

1 artikla

Soveltamisala

1.   Näitä sääntöjä sovelletaan viraston toimintaan osallistuvan jäsenvaltion viraston palvelukseen määräaikaisesti siirtämiin kansallisiin asiantuntijoihin.

2.   Henkilöt, joihin näitä sääntöjä sovelletaan, pysyvät työnantajansa palveluksessa koko määräaikaisen palvelukseen siirron ajan, ja tämä työnantaja maksaa edelleen heidän palkkansa.

3.   Virasto päättää tarpeen mukaan ja talousarvion asettamissa puitteissa kansallisten asiantuntijoiden palvelukseen ottamisesta. Viraston toimitusjohtaja laatii tätä palvelukseen ottamista koskevat järjestelyt, jotka viraston johtokunta hyväksyy.

4.   Kansallisten asiantuntijoiden on oltava Euroopan unionin jäsenvaltion kansalaisia, ja heidät otetaan palvelukseen viraston toimintaan osallistuvien jäsenvaltioiden kansalaisten keskuudesta maantieteellisesti mahdollisimman laajapohjaisesti. Jäsenvaltiot ja virasto toimivat yhteistyössä varmistaakseen mahdollisuuksien mukaan miesten ja naisten välisen tasapainon ja yhtäläisten mahdollisuuksien periaatteen noudattamisen.

5.   Määräaikaisesta palvelukseen siirrosta sovitaan viraston toimitusjohtajan ja asianomaisen jäsenvaltion pysyvän edustuston välisellä kirjeenvaihdolla. Kirjeenvaihtoon liitetään viraston palvelukseen siirrettäviin kansallisiin asiantuntijoihin sovellettavat säännöt.

6.   Kansalliset asiantuntijat olisi siirrettävä jäsenvaltioiden hallinnosta, ministeriöistä tai valtion virastoista.

2 artikla

Määräaikaisen palvelukseen siirron kesto

1.   Määräaikaisen palvelukseen siirron keston on oltava vähintään kuusi kuukautta ja enintään kolme vuotta. Palvelukseen siirtoa voidaan jatkaa siten, että sen kokonaiskesto on enintään neljä vuotta.

2.   Määräaikaisen palvelukseen siirron aiottu kesto vahvistetaan alkuvaiheessa 1 artiklan 5 kohdassa tarkoitetulla kirjeenvaihdolla. Samaa menettelyä sovelletaan määräaikaisen palvelukseen siirron kestoa pidennettäessä.

3.   Jos kansallinen asiantuntija on jo ollut määräaikaisesti viraston palveluksessa, hänet voidaan siirtää uudelleen määräaikaiseen palvelukseen tällaisten henkilöiden viraston yksiköissä tapahtuvan työskentelyn enimmäisaikoja koskevien sisäisten sääntöjen mukaisesti ja seuraavin ehdoin:

| a) | kansallinen asiantuntija täyttää edelleen määräaikaista palvelukseen siirtoa koskevat ehdot; |
| --- | --- |

a)

kansallinen asiantuntija täyttää edelleen määräaikaista palvelukseen siirtoa koskevat ehdot;

| b) | uusi määräaikainen palvelukseen siirto voi alkaa vasta, kun edellisen määräaikaisen palvelukseen siirron päättymisestä on kulunut vähintään kolme vuotta; tämä säännös ei estä virastoa hyväksymästä sellaisen kansallisen asiantuntijan määräaikaista palvelukseen siirtoa, jonka ensimmäinen määräaikainen palvelukseen siirto on kestänyt alle neljä vuotta, mutta tällöin uuden määräaikaisen palvelukseen siirron kesto ei voi ylittää aikaa, joka on jäänyt aiemmin käyttämättä neljän vuoden jaksosta. |
| --- | --- |

b)

uusi määräaikainen palvelukseen siirto voi alkaa vasta, kun edellisen määräaikaisen palvelukseen siirron päättymisestä on kulunut vähintään kolme vuotta; tämä säännös ei estä virastoa hyväksymästä sellaisen kansallisen asiantuntijan määräaikaista palvelukseen siirtoa, jonka ensimmäinen määräaikainen palvelukseen siirto on kestänyt alle neljä vuotta, mutta tällöin uuden määräaikaisen palvelukseen siirron kesto ei voi ylittää aikaa, joka on jäänyt aiemmin käyttämättä neljän vuoden jaksosta.

3 artikla

Asemapaikka

Asemapaikkana on viraston toimipaikka tai paikka, jossa se viraston osasto tai yksikkö sijaitsee, johon kansallinen asiantuntija on sijoitettu.

4 artikla

Tehtävät

1.   Kansalliset asiantuntijat suorittavat viraston toimitusjohtajan heille osoittamat tehtävät ja velvollisuudet.

Kansallisen asiantuntijan tehtävät määritellään viraston ja sen kansallisen hallinnon, josta hänet siirretään määräaikaiseen palvelukseen, välisellä sopimuksella viraston edun mukaisesti ja ottaen huomioon hakijan ammattitaito.

2.   Kansallinen asiantuntija osallistuu virkamatkoihin ja kokouksiin vain,

| a) | jos hän matkustaa yhdessä viraston johtajan tai väliaikaisen toimihenkilön kanssa; tai |
| --- | --- |

a)

jos hän matkustaa yhdessä viraston johtajan tai väliaikaisen toimihenkilön kanssa; tai

| b) | jos hän yksin matkustaessaan toimii tarkkailijana tai ainoastaan tietojen hankkimiseksi. |
| --- | --- |

b)

jos hän yksin matkustaessaan toimii tarkkailijana tai ainoastaan tietojen hankkimiseksi.

Viraston toimitusjohtaja voi myöntää poikkeuksen tästä säännöstä antamalla kansalliselle asiantuntijalle valtuutuksen ja varmistettuaan, että mitään eturistiriidan mahdollisuutta ei ole. Kansallinen asiantuntija ei voi tehdä viraston puolesta sitoumusta kolmanteen osapuoleen nähden, ellei viraston toimitusjohtaja ole antanut hänelle tähän erityisvaltuutusta viraston johtajan nimissä.

3.   Virasto on yksin vastuussa kansallisen asiantuntijan suorittamien tehtävien tulosten hyväksymisestä.

4.   Viraston, kansallisen asiantuntijan työnantajan ja kansallisen asiantuntijan on tehtävä kaikkensa, jotta tehtäviin, joita kansallinen asiantuntija suorittaa määräaikaisen palvelukseen siirtämisen aikana, ei liity eturistiriitoja ja ettei tällaisia eturistiriitoja synny. Tätä varten virasto ilmoittaa hyvissä ajoin kansalliselle asiantuntijalle ja hänen työnantajalleen kansallisen asiantuntijan aiotuista tehtävistä ja pyytää kansallista asiantuntijaa ja työnantajaa vahvistamaan kirjallisesti, että heillä ei ole tiedossaan mitään syitä, joiden vuoksi kansallinen asiantuntija ei voisi ottaa näitä tehtäviä hoitaakseen. Kansallista asiantuntijaa on erityisesti kehotettava ilmoittamaan kaikista eturistiriidoista, joita voi syntyä hänen perhetilanteensa (erityisesti hänen lähiomaistensa ammattitoiminnan taikka hänen tai lähiomaisten merkittävien taloudellisten kytkösten) ja niiden tehtävien välillä, joita hänen on tarkoitus hoitaa määräaikaisen palvelukseen siirron aikana.

Työnantajan ja kansallisen asiantuntijan on sitouduttava ilmoittamaan virastolle sellaisista määräaikaisen palvelukseen siirron aikana tapahtuvista muutoksista, jotka voivat aiheuttaa eturistiriidan.

5.   Kansallisesta asiantuntijasta on pyydettävä luotettavuusselvitys ennen hänen siirtämistään määräaikaiseen palvelukseen, jos virasto katsoo, että kansalliselle asiantuntijalle osoitettujen tehtävien luonne edellyttää erityisiä turvallisuuteen liittyviä varotoimia.

6.   Jollei tämän artiklan 2, 3 ja 4 kohdan säännöksiä noudateta, virastolla on oikeus päättää kansallisen asiantuntijan määräaikainen palvelukseen siirto 8 artiklan mukaisesti.

5 artikla

Oikeudet ja velvollisuudet

1.   Määräaikaisen palvelukseen siirron aikana kansallista asiantuntijaa koskee seuraava:

| a) | kansallisen asiantuntijan on suoritettava tehtävänsä ja toimittava ainoastaan viraston edun mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

kansallisen asiantuntijan on suoritettava tehtävänsä ja toimittava ainoastaan viraston edun mukaisesti;

| b) | kansallisen asiantuntijan on pidätyttävä sellaisista teoista ja erityisesti sellaisista julkisista mielipiteenilmauksista, jotka voivat heikentää hänen asemaansa virastossa kohdistuvaa arvonantoa; |
| --- | --- |

b)

kansallisen asiantuntijan on pidätyttävä sellaisista teoista ja erityisesti sellaisista julkisista mielipiteenilmauksista, jotka voivat heikentää hänen asemaansa virastossa kohdistuvaa arvonantoa;

| c) | jos kansallinen asiantuntija joutuu tehtäviään hoitaessaan ottamaan kantaa sellaiseen asiaan, jonka käsittelyssä tai ratkaisussa hänellä on hänen riippumattomuutensa mahdollisesti vaarantava henkilökohtainen etu, hänen on ilmoitettava tästä sen yksikön päällikölle, johon hänet on sijoitettu; |
| --- | --- |

c)

jos kansallinen asiantuntija joutuu tehtäviään hoitaessaan ottamaan kantaa sellaiseen asiaan, jonka käsittelyssä tai ratkaisussa hänellä on hänen riippumattomuutensa mahdollisesti vaarantava henkilökohtainen etu, hänen on ilmoitettava tästä sen yksikön päällikölle, johon hänet on sijoitettu;

| d) | kansallinen asiantuntija ei saa yksin eikä yhdessä muiden kanssa julkaista eikä antaa julkaistavaksi mitään viraston tai Euroopan unionin toimintaan liittyvää tekstiä ilman virastossa voimassa olevien vaatimusten ja sääntöjen mukaista lupaa. Lupa voidaan evätä vain siinä tapauksessa, että aiottu julkaiseminen on omiaan vaarantamaan viraston tai Euroopan unionin edut; |
| --- | --- |

d)

kansallinen asiantuntija ei saa yksin eikä yhdessä muiden kanssa julkaista eikä antaa julkaistavaksi mitään viraston tai Euroopan unionin toimintaan liittyvää tekstiä ilman virastossa voimassa olevien vaatimusten ja sääntöjen mukaista lupaa. Lupa voidaan evätä vain siinä tapauksessa, että aiottu julkaiseminen on omiaan vaarantamaan viraston tai Euroopan unionin edut;

| e) | kaikki oikeudet, jotka johtuvat kansallisen asiantuntijan toiminnasta hänen hoitaessaan tehtäviään, kuuluvat virastolle; |
| --- | --- |

e)

kaikki oikeudet, jotka johtuvat kansallisen asiantuntijan toiminnasta hänen hoitaessaan tehtäviään, kuuluvat virastolle;

| f) | kansallisen asiantuntijan on asuttava asemapaikassaan tai sellaisen välimatkan päässä siitä, ettei hänen tehtäviensä hoitaminen siitä häiriinny; |
| --- | --- |

f)

kansallisen asiantuntijan on asuttava asemapaikassaan tai sellaisen välimatkan päässä siitä, ettei hänen tehtäviensä hoitaminen siitä häiriinny;

| g) | kansallisen asiantuntijan on annettava apua ja neuvoja esimiehelle, jonka alaisuuteen hänet on sijoitettu; hän on vastuussa tälle esimiehelle hänelle annettujen tehtävien suorittamisesta; |
| --- | --- |

g)

kansallisen asiantuntijan on annettava apua ja neuvoja esimiehelle, jonka alaisuuteen hänet on sijoitettu; hän on vastuussa tälle esimiehelle hänelle annettujen tehtävien suorittamisesta;

| h) | kansallinen asiantuntija ei tehtäviään hoitaessaan saa ottaa vastaan ohjeita työnantajaltaan tai kansalliselta hallitukseltaan. Hän ei saa suorittaa mitään palvelusta työnantajalleen, hallituksille eikä kenellekään muulle henkilölle tai millekään yritykselle tai julkisyhteisölle. |
| --- | --- |

h)

kansallinen asiantuntija ei tehtäviään hoitaessaan saa ottaa vastaan ohjeita työnantajaltaan tai kansalliselta hallitukseltaan. Hän ei saa suorittaa mitään palvelusta työnantajalleen, hallituksille eikä kenellekään muulle henkilölle tai millekään yritykselle tai julkisyhteisölle.

2.   Sekä määräaikaisen palvelukseen siirron aikana että sen päätyttyä kansallisen asiantuntijan on noudatettava ehdotonta vaitiolovelvollisuutta sellaisten seikkojen ja tietojen osalta, jotka hän saa tietoonsa tehtäviään hoitaessaan tai niiden yhteydessä. Hän ei saa missään muodossa antaa asiaankuulumattomille henkilöille mitään laillisesti julkistamattomia asiakirjoja tai tietoja eikä käyttää niitä omaksi hyödykseen.

3.   Kansallinen asiantuntija on määräaikaisen palvelukseen siirron päätyttyä edelleen velvollinen toimimaan tehtäviensä edellyttämällä tavalla ja vaitiolovelvollisuutta noudattaen siltä osin kuin on kyse hänelle uskottujen uusien tehtävien hoidosta tai tiettyjen toimien tai etujen vastaanottamisesta.

Tämän vuoksi kansallisen asiantuntijan on määräaikaista palvelukseen siirtoa seuraavien kolmen vuoden ajan ilmoitettava viipymättä virastolle sellaisista toimista ja tehtävistä, jotka hänen on suoritettava työnantajalleen ja jotka voivat johtaa sellaiseen eturistiriitaan, joka liittyy hänen määräaikaisen palvelukseen siirron aikana suorittamiensa tehtävien hoitoon.

4.   Kansallisen asiantuntijan on noudatettava virastossa voimassa olevia turvallisuussääntöjä.

5.   Jos kansallinen asiantuntija määräaikaisen palvelukseen siirron aikana jättää noudattamatta tämän artiklan säännöksiä, virasto voi päättää määräaikaisen palvelukseen siirron 8 artiklan mukaisesti.

6 artikla

Taso, ammattikokemus ja kielitaito

1.   Viraston määräaikaiseen palvelukseen voidaan siirtää kansallinen asiantuntija, jolla on vähintään kolmen vuoden kokopäiväinen työkokemus hallinnollisista tehtävistä, tieteen tai tekniikan alan tehtävistä taikka neuvonta- tai valvontatehtävistä tasolla, joka vastaa asetuksella (ETY, Euratom, EHTY) N:o 259/68 (2) vahvistetuissa Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavissa henkilöstösäännöissä ja muuhun henkilöstöön sovellettavissa palvelussuhteen ehdoissa, jäljempänä ’henkilöstösäännöt’, määriteltyjä palkkaluokkia AD5–AD16 ja AST5–AST11. Kansallisen asiantuntijan työnantajan on toimitettava virastolle ennen määräaikaista palvelukseen siirtämistä selvitys kansallisen asiantuntijan työtehtävistä kahdentoista viimeksi kuluneen kuukauden ajalta.

2.   Kansallisella asiantuntijalla on oltava jossakin yhteisön kielessä perusteellinen kielitaito ja toisessa yhteisön kielessä hänelle uskottujen tehtävien hoitamiseen riittävä kielitaito.

7 artikla

Määräaikaisen palvelukseen siirron keskeyttäminen

1.   Virasto voi sallia määräaikaisen palvelukseen siirron keskeyttämisen ja vahvistaa sitä koskevat edellytykset. Keskeytyksen aikana:

| a) | 15 ja 16 artiklassa säädettyjä korvauksia ei suoriteta; |
| --- | --- |

a)

15 ja 16 artiklassa säädettyjä korvauksia ei suoriteta;

| b) | 18 ja 19 artiklassa säädetyt kulut korvataan vain, jos keskeyttäminen tapahtuu viraston pyynnöstä. |
| --- | --- |

b)

18 ja 19 artiklassa säädetyt kulut korvataan vain, jos keskeyttäminen tapahtuu viraston pyynnöstä.

2.   Virasto ilmoittaa asiasta kansallisen asiantuntijan työnantajalle.

8 artikla

Määräaikaisen palvelukseen siirron päättyminen

1.   Jollei 2 kohdasta muuta johdu, määräaikainen palvelukseen siirto voidaan päättää viraston tai kansallisen asiantuntijan työnantajan pyynnöstä kolmen kuukauden irtisanomisajalla. Se voidaan myös päättää kansallisen asiantuntijan pyynnöstä samalla kolmen kuukauden irtisanomisajalla edellyttäen, että virasto hyväksyy pyynnön.

2.   Määräaikainen palvelukseen siirto voidaan poikkeuksellisissa olosuhteissa päättää ilman irtisanomista:

| a) | kansallisen asiantuntijan työnantajan toimesta, jos työnantajan olennaiset edut sitä vaativat; |
| --- | --- |

a)

kansallisen asiantuntijan työnantajan toimesta, jos työnantajan olennaiset edut sitä vaativat;

| b) | kansallisen asiantuntijan molemmille osapuolille esittämästä pyynnöstä tehtävällä viraston ja työnantajan välisellä sopimuksella, jos kansallisen asiantuntijan olennainen henkilökohtaiset tai ammatilliset edut sitä vaativat; sekä |
| --- | --- |

b)

kansallisen asiantuntijan molemmille osapuolille esittämästä pyynnöstä tehtävällä viraston ja työnantajan välisellä sopimuksella, jos kansallisen asiantuntijan olennainen henkilökohtaiset tai ammatilliset edut sitä vaativat; sekä

| c) | viraston toimesta, jos kansallinen asiantuntija laiminlyö näiden sääntöjen mukaiset velvollisuutensa. Hänelle on annettava ensin mahdollisuus esittää vastineensa. |
| --- | --- |

c)

viraston toimesta, jos kansallinen asiantuntija laiminlyö näiden sääntöjen mukaiset velvollisuutensa. Hänelle on annettava ensin mahdollisuus esittää vastineensa.

3.   Jos määräaikainen palvelukseen siirto päättyy 2 kohdan c alakohdan nojalla, virasto ilmoittaa asiasta työnantajalle välittömästi.

II   LUKU

TYÖEHDOT

9 artikla

Sosiaaliturva

1.   Ennen määräaikaisen palvelukseen siirron alkamista on sen työnantajan, jonka palveluksessa määräaikaisesti palvelukseen siirrettävä kansallinen asiantuntija on, toimitettava virastolle todistus siitä, että kyseiseen julkishallintoon sovellettavaa sosiaaliturvalainsäädäntöä sovelletaan edelleen kansalliseen asiantuntijaan koko hänen määräaikaisen palvelukseen siirtonsa ajan ja että tämä julkishallinto vastaa ulkomailla aiheutuvista kuluista.

2.   Kansallinen asiantuntija vakuutetaan viraston toimesta tapaturmariskejä vastaan hänen palveluksensa alkamispäivästä lähtien. Virasto antaa kansalliselle asiantuntijalle tämän vakuutusturvan ehdot päivänä, jona tämä käy asianomaisen osaston tai yksikön jaostossa määräaikaiseen palvelukseen siirtoon liittyvien muodollisuuksien hoitamista varten.

10 artikla

Työaika

1.   Virastossa voimassa olevia työaikaa koskevia sääntöjä sovelletaan kansalliseen asiantuntijaan. Viraston toimitusjohtaja voi muuttaa näitä sääntöjä viraston tarpeiden mukaisesti.

2.   Kansallisen asiantuntijan työ on kokopäiväistä koko määräaikaisen palvelukseen siirron ajan.

3.   Kansallinen asiantuntija voi noudattaa liukuvaa työaikaa vain viraston sen osaston luvalla, johon hänet on sijoitettu. Luvasta on ilmoitettava viraston asianomaiselle yksikölle.

4.   Kansalliselle asiantuntijalle voidaan myöntää virastossa sovellettavat vuorotyökorvaukset.

11 artikla

Sairaudesta ja tapaturmasta johtuva poissaolo

1.   Jos kansallinen asiantuntija on kykenemätön hoitamaan tehtäviään sairauden tai tapaturman vuoksi, hänen on mahdollisimman pian ilmoitettava siitä esimiehelleen ja kerrottava olinpaikkansa. Hänen on toimitettava lääkärintodistus, jos hän on poissa yli kolme päivää, ja häntä voidaan vaatia käymään viraston järjestämässä lääkärintarkastuksessa.

2.   Jos kansallinen asiantuntija on kahdentoista kuukauden aikana poissa työstä sairauden tai tapaturman vuoksi enintään kolmen vuorokauden pituisia jaksoja yhteensä yli kaksitoista päivää, hänen on esitettävä lääkärintodistus kaikista uusista sairauden aiheuttamista poissaoloista.

3.   Jos sairausloma kestää yli kuukauden tai on pidempi kuin kansallisen asiantuntijan kertynyt palvelusaika riippuen siitä, kumpi on pidempi, 15 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen korvausten maksaminen keskeytetään ilman eri toimenpiteitä. Tätä säännöstä ei sovelleta, jos kyse on raskauteen liittyvästä sairaudesta. Sairausloma voi jatkua enintään määräaikaisen palvelukseen siirron päättymiseen asti.

4.   Jos kansallinen asiantuntija kuitenkin saa määräaikaisen palvelukseen siirron aikana työhön liittyvän vamman, hänelle maksetaan 15 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut korvaukset täysimääräisesti koko työkyvyttömyyden ajan siihen asti, kun määräaikainen palvelukseen siirto päättyy.

12 artikla

Vuosiloma, erityislomat ja vapaapäivät

1.   Kansallisella asiantuntijalla on oikeus kahden ja puolen arkipäivän lomaan täyttä palveluskuukautta kohti (30 päivää kalenterivuotta kohti).

2.   Osaston tai yksikön, johon kansallinen asiantuntija on sijoitettu, on hyväksyttävä lomat ennakolta.

3.   Kansalliselle asiantuntijalle voidaan perustellusta hakemuksesta myöntää erityislomaa seuraavasti:

| — | kansallisen asiantuntijan avioituminen: kaksi päivää; |
| --- | --- |

—

kansallisen asiantuntijan avioituminen: kaksi päivää;

| — | puolison vakava sairaus: enintään kolme päivää; |
| --- | --- |

—

puolison vakava sairaus: enintään kolme päivää;

| — | puolison kuolema: neljä päivää; |
| --- | --- |

—

puolison kuolema: neljä päivää;

| — | ylenevää polvea olevan sukulaisen vakava sairaus: enintään kaksi päivää vuodessa; |
| --- | --- |

—

ylenevää polvea olevan sukulaisen vakava sairaus: enintään kaksi päivää vuodessa;

| — | ylenevää polvea olevan sukulaisen kuolema: kaksi päivää; |
| --- | --- |

—

ylenevää polvea olevan sukulaisen kuolema: kaksi päivää;

| — | lapsen syntymä: kaksi päivää; |
| --- | --- |

—

lapsen syntymä: kaksi päivää;

| — | lapsen vakava sairaus: enintään kaksi päivää vuodessa; |
| --- | --- |

—

lapsen vakava sairaus: enintään kaksi päivää vuodessa;

| — | lapsen kuolema: neljä päivää. |
| --- | --- |

—

lapsen kuolema: neljä päivää.

4.   Virasto voi kansallisen asiantuntijan työnantajan asianmukaisesti perustelemasta pyynnöstä myöntää kansalliselle asiantuntijalle erityislomaa enintään kaksi päivää kutakin 12 kuukauden jaksoa kohti. Asiaa koskevat pyynnöt käsitellään tapauskohtaisesti.

5.   Määräaikaisen palvelukseen siirron päättyessä käyttämättä olevista lomapäivistä ei makseta korvausta.

13 artikla

Äitiysloma

1.   Kansalliselle asiantuntijalle myönnetään synnytyksen johdosta 16 viikon pituinen äitiysloma, jonka aikana hänelle maksetaan 15 artiklassa tarkoitetut korvaukset.

2.   Imettävälle kansalliselle asiantuntijalle voidaan pyynnöstä ja asiaa koskevan lääkärintodistuksen perusteella myöntää enintään neljän viikon erityisloma äitiysloman päättymisestä lukien. Tänä aikana hänelle maksetaan 15 artiklassa tarkoitetut korvaukset.

3.   Jos kansallinen asiantuntija on työnantajansa kotimaan lainsäädännön perusteella oikeutettu pidempään äitiyslomaan, määräaikainen palvelukseen siirto keskeytetään viraston myöntämän loman ylittävän jakson ajaksi. Tässä tapauksessa määräaikaisen palvelukseen siirron kestoa pidennetään keskeytystä vastaavalla ajalla, jos se on viraston edun mukaista.

4.   Vaihtoehtoisesti kansallinen asiantuntija voi hakea määräaikaisen palvelukseen siirron keskeyttämistä koko äitiys- ja imetysloman ajaksi. Tässä tapauksessa määräaikaisen palvelukseen siirron kestoa pidennetään keskeytystä vastaavalla ajalla, jos se on viraston edun mukaista.

14 artikla

Hallinto ja valvonta

Lomapäivien hallinnosta ja valvonnasta vastaa viraston hallinto. Työaikojen ja poissaolojen valvonnasta vastaa se osasto tai yksikkö, johon kansallinen asiantuntija on sijoitettu.

III   LUKU

KORVAUKSET JA KULUT

15 artikla

Oleskelukorvaukset

1.   Kansallisella asiantuntijalla on oikeus saada koko määräaikaisen palvelukseen siirron ajan päivärahaa, joka on samansuuruinen kuin Euroopan unionin neuvoston pääsihteeristön palvelukseen määräaikaisesti siirrettäville kansallisille asiantuntijoille maksettava päiväraha.

2.   Jos virasto tai työnantaja ei ole korvannut kansallisen asiantuntijan muuttokuluja, hänelle maksetaan kuukausittain lisäkorvaus, joka on samansuuruinen kuin neuvoston pääsihteeristön palvelukseen määräaikaisesti siirrettäville kansallisille asiantuntijoille maksettava korvaus. Korvaus maksetaan kuukausittain jälkikäteen.

3.   Nämä korvaukset maksetaan myös virkamatkojen sekä vuosiloman, äitiysloman, erityisloman ja viraston myöntämien vapaapäivien ajalta.

4.   Päivärahan määrä on 1 kohdan mukainen, jos kansallinen asiantuntija on kuusi kuukautta ennen määräaikaista palvelukseen siirtoa päättyvän kolmen vuoden jakson aikana asunut vakituisesti tai harjoittanut pääasiallista ammattitoimintaansa enintään 150 kilometrin päässä asemapaikastaan. Tätä säännöstä sovellettaessa ei oteta huomioon tilannetta, joka aiheutuu kansallisen asiantuntijan muulle kuin asemapaikkavaltiolle tai kansainväliselle järjestölle suorittamista tehtävistä.

5.   Kun kansallinen asiantuntija aloittaa tehtävänsä, hänelle maksetaan yhdessä erässä ennakkoon oleskelukorvaukset 75 päivän ajalta, eikä tältä jaksolta enää myöhemmin makseta päivärahaa. Jos kansallisen asiantuntijan tehtävät päättyvät ennen tämän jakson päättymistä, kansallisen asiantuntijan on palautettava määrä, joka lasketaan sen mukaan, paljonko jaksosta on jäljellä.

6.   Virastolle ilmoitetaan 1 artiklan 5 kohdassa tarkoitetun kirjeenvaihdon yhteydessä kaikki kansallisen asiantuntijan saamat tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin korvauksiin rinnastettavat korvaukset. Nämä vähennetään viraston mainitun 1 kohdan mukaisesti maksamasta korvauksesta.

7.   Oleskelukorvaukset tarkistetaan kerran vuodessa Brysselissä ja Luxemburgissa työskentelevien yhteisön virkamiesten palkkauksen tarkistusta vastaavasti; tarkistuksella ei ole takautuvaa vaikutusta.

8.   Johonkin viraston yhteystoimistoon sijoitetun kansallisen asiantuntijan tässä artiklassa tarkoitetut oleskelukorvaukset voidaan viraston toimitusjohtajan perustellulla päätöksellä korvata asumislisällä, jos tämä on perusteltua asemapaikkamaan erityisolojen vuoksi.

16 artikla

Kiinteämääräinen lisäkorvaus

1.   Kansalliselle asiantuntijalle myönnetään tarvittaessa kiinteämääräinen lisäkorvaus, joka on määrältään yhtä suuri kuin erotus hänen työnantajansa maksaman vuosittaisen bruttopalkan (perhelisiä lukuun ottamatta) ja viraston maksamien oleskelukorvausten yhteenlasketun määrän ja palkkaluokan AD7 tai AST5 ensimmäisellä tasolla maksettavan peruspalkan välillä sen ura-alueen mukaan, johon hänet rinnastetaan. Tätä korvausta ei kuitenkaan myönnetä, jos kansallisen asiantuntijan asuinpaikkakunta sijaitsee enintään 150 kilometrin päässä asemapaikasta.

2.   Tämän korvauksen määrä tarkistetaan kerran vuodessa yhteisöjen virkamiesten palkkauksen tarkistusta vastaavasti; tarkistuksella ei ole takautuvaa vaikutusta.

17 artikla

Asuinpaikkakunta

1.   Näissä säännöissä asuinpaikkakunnalla tarkoitetaan paikkakuntaa, jolla kansallinen asiantuntija työskenteli työnantajansa palveluksessa välittömästi ennen määräaikaista palvelukseen siirtoa. Asemapaikalla tarkoitetaan viraston sen osaston tai yksikön toimipaikkaa, johon kansallinen asiantuntija sijoitetaan. Sekä asuinpaikkakunta että asemapaikka on mainittava 1 artiklan 5 kohdassa tarkoitetussa kirjeenvaihdossa.

2.   Jos viraston palvelukseen määräaikaisesti siirrettävä kansallinen asiantuntija jo työskentelee tilapäisesti työnantajansa palveluksessa muualla kuin sillä paikkakunnalla, jolla tämän päätoimipaikka sijaitsee, asuinpaikkakunnaksi katsotaan se näistä kahdesta paikkakunnasta, joka sijaitsee lähimpänä asemapaikkaa.

3.   Asemapaikka katsotaan asuinpaikkakunnaksi

| a) | jos kansallinen asiantuntija on kuusi kuukautta ennen määräaikaista palvelukseen siirtoa päättyneen kolmen vuoden jakson aikana joko asunut vakituisesti tai harjoittanut pääasiallista ammattitoimintaansa enintään 150 kilometrin päässä asemapaikastaan, tai |
| --- | --- |

a)

jos kansallinen asiantuntija on kuusi kuukautta ennen määräaikaista palvelukseen siirtoa päättyneen kolmen vuoden jakson aikana joko asunut vakituisesti tai harjoittanut pääasiallista ammattitoimintaansa enintään 150 kilometrin päässä asemapaikastaan, tai

| b) | jos asemapaikka on kansallisen asiantuntijan puolison tai hänen huollettavanaan olevan lapsen pääasiallinen asuinpaikkakunta silloin, kun virasto esittää määräaikaista palvelukseen siirtoa koskevan pyynnön. |
| --- | --- |

b)

jos asemapaikka on kansallisen asiantuntijan puolison tai hänen huollettavanaan olevan lapsen pääasiallinen asuinpaikkakunta silloin, kun virasto esittää määräaikaista palvelukseen siirtoa koskevan pyynnön.

Tätä säännöstä sovellettaessa kansallisen asiantuntijan, jonka asuinpaikkakunta sijaitsee enintään 150 kilometrin päässä asemapaikasta, katsotaan asuvan viimeksi mainitussa paikassa.

4.   Tätä artiklaa sovellettaessa ei oteta huomioon olosuhteita, jotka aiheutuvat kansallisen asiantuntijan muulle kuin asemapaikkavaltiolle suorittamista tehtävistä.

18 artikla

Matkakulut

1.   Kansallisella asiantuntijalla, jonka asuinpaikkakunta sijaitsee yli 150 kilometrin päässä asemapaikasta, on oikeus saada korvaus matkakuluista, jotka aiheutuvat:

| a) | hänelle itselleen






  — | matkasta asuinpaikkakunnalta asemapaikkaan määräaikaisen palvelukseen siirron alkaessa, |
| --- | --- | --- |

a)

hänelle itselleen

—

matkasta asuinpaikkakunnalta asemapaikkaan määräaikaisen palvelukseen siirron alkaessa,

| — | matkasta asemapaikasta asuinpaikkakunnalle määräaikaisen palvelukseen siirron päättyessä; sekä |
| --- | --- |

—

matkasta asemapaikasta asuinpaikkakunnalle määräaikaisen palvelukseen siirron päättyessä; sekä

| b) | hänen puolisolleen ja huollettavanaan oleville lapsille edellyttäen, että he asuvat yhdessä kansallisen asiantuntijan kanssa ja että virasto korvaa muuttokustannukset






  — | määräaikaisen palvelukseen siirron alkaessa matkasta asuinpaikkakunnalta asemapaikkaan, |
| --- | --- | --- |

b)

hänen puolisolleen ja huollettavanaan oleville lapsille edellyttäen, että he asuvat yhdessä kansallisen asiantuntijan kanssa ja että virasto korvaa muuttokustannukset

—

määräaikaisen palvelukseen siirron alkaessa matkasta asuinpaikkakunnalta asemapaikkaan,

| — | määräaikaisen palvelukseen siirron päättyessä matkasta asemapaikasta asuinpaikkakunnalle. |
| --- | --- |

—

määräaikaisen palvelukseen siirron päättyessä matkasta asemapaikasta asuinpaikkakunnalle.

2.   Jollei matkaa tehdä lentäen, korvaus on kiinteämääräinen ja rajoittuu toisen luokan junalipun hintaan ilman lisämaksuja. Tämä koskee myös autolla tehtäviä matkoja. Jos junamatkan pituus on yli 500 kilometriä tai jos tavanomaiseen matkareittiin sisältyy merimatka, lentomatka voidaan korvata alennushintaan (PEX tai APEX) perustuvien todellisten kulujen mukaan lentolippujen ja tarkastuskorttien esittämistä vastaan.

3.   Edellä 1 kohdasta poiketen kansallisella asiantuntijalla, joka todistaa määräaikaisen palvelukseen siirron päättymisen jälkeen työskentelevänsä pääasiallisesti muulla paikkakunnalla kuin sitä ennen, on oikeus saada edellä mainittujen enimmäismäärien rajoissa korvaus kuluista, jotka aiheutuvat matkasta tälle paikkakunnalle. Tämä korvaus voi olla enintään samansuuruinen kuin se korvaus, johon kansallinen asiantuntija on oikeutettu, jos hän palaa asuinpaikkakunnalle.

4.   Jos kansallinen asiantuntija on muuttanut asuinpaikkakunnalta asemapaikkaan, hän saa vuosittain virastossa voimassa olevien määräysten mukaisesti kiinteämääräisen korvauksen kuluista, jotka aiheutuvat sekä hänen että hänen puolisonsa ja huollettavanaan olevien lastensa edestakaisesta matkasta asemapaikasta asuinpaikkakunnalle.

19 artikla

Muuttokulut

1.   Jollei 15 artiklan 4 kohdan toisen virkkeen soveltamisesta muuta johdu, kansallinen asiantuntija voi, saatuaan siihen etukäteen virastolta luvan, siirtää henkilökohtaisen irtaimistonsa viraston kustannuksella asuinpaikkakunnalta asemapaikkaan muuttokulujen korvaamista koskevien, virastossa tuolloin voimassa olevien määräysten mukaisesti edellyttäen, että seuraavat edellytykset täyttyvät:

| a) | kansallisen asiantuntijan määräaikaisen palvelukseen siirron alkuperäinen kesto on kolme vuotta, |
| --- | --- |

a)

kansallisen asiantuntijan määräaikaisen palvelukseen siirron alkuperäinen kesto on kolme vuotta,

| b) | kansallisen asiantuntijan asuinpaikkakunta sijaitsee vähintään 100 kilometrin päässä asemapaikasta, |
| --- | --- |

b)

kansallisen asiantuntijan asuinpaikkakunta sijaitsee vähintään 100 kilometrin päässä asemapaikasta,

| c) | muutto tapahtuu kuuden kuukauden kuluessa määräaikaisen palvelukseen siirron alkamisesta, |
| --- | --- |

c)

muutto tapahtuu kuuden kuukauden kuluessa määräaikaisen palvelukseen siirron alkamisesta,

| d) | lupa pyydetään vähintään kaksi kuukautta ennen suunniteltua muuttopäivää, |
| --- | --- |

d)

lupa pyydetään vähintään kaksi kuukautta ennen suunniteltua muuttopäivää,

| e) | työnantaja ei korvaa muuttokuluja, |
| --- | --- |

e)

työnantaja ei korvaa muuttokuluja,

| f) | kansallinen asiantuntija esittää virastolle alkuperäiset kustannusarviot, kuitit ja laskut sekä todistuksen, jossa työnantaja vahvistaa, ettei se korvaa muuttokuluja. |
| --- | --- |

f)

kansallinen asiantuntija esittää virastolle alkuperäiset kustannusarviot, kuitit ja laskut sekä todistuksen, jossa työnantaja vahvistaa, ettei se korvaa muuttokuluja.

2.   Jollei 3 ja 4 kohdasta muuta johdu ja jos virasto on korvannut asemapaikkaan muuttamisesta aiheutuneet kulut, kansallisella asiantuntijalla on, saatuaan siihen etukäteen luvan, oikeus saada määräaikaisen palvelukseen siirron päättyessä korvaus niistä kuluista, jotka aiheutuvat muuttamisesta asemapaikasta asuinpaikkakunnalle, virastossa tuolloin voimassa olevien, muuttokulujen korvaamista koskevien määräysten mukaisesti edellyttäen, että 1 kohdan d, e ja f alakohdassa tarkoitetut edellytykset ja seuraavat lisäedellytykset täyttyvät:

| a) | muutto ei saa tapahtua aikaisemmin kuin kolme kuukautta ennen määräaikaisen palvelukseen siirron päättymistä; sekä |
| --- | --- |

a)

muutto ei saa tapahtua aikaisemmin kuin kolme kuukautta ennen määräaikaisen palvelukseen siirron päättymistä; sekä

| b) | muuton on tapahduttava kuuden kuukauden kuluessa määräaikaisen palvelukseen siirron päättymisestä. |
| --- | --- |

b)

muuton on tapahduttava kuuden kuukauden kuluessa määräaikaisen palvelukseen siirron päättymisestä.

3.   Kansallisella asiantuntijalla, jonka määräaikainen palvelukseen siirto päättyy hänen omasta tai työnantajan pyynnöstä ennen kuin kaksi vuotta on kulunut sen alkamisesta, ei ole oikeutta asuinpaikkakunnalle muuttamisesta aiheutuvien kulujen korvaamiseen.

4.   Kansallisella asiantuntijalla, joka todistaa määräaikaisen palvelukseen siirron päättymisen jälkeen työskentelevänsä pääasiallisesti muulla paikkakunnalla kuin sitä ennen, on oikeus saada korvaus kuluista, jotka aiheutuvat muutosta tälle paikkakunnalle, kuitenkin vain siihen määrään asti, joka olisi maksettu, jos kansallinen asiantuntija olisi muuttanut asuinpaikkakunnalle.

20 artikla

Virkamatkat ja niistä aiheutuvat kulut

1.   Kansallinen asiantuntija voidaan määrätä virkamatkalle 4 artiklan mukaisesti.

2.   Virkamatkakulut korvataan neuvoston pääsihteeristössä voimassa olevien määräysten mukaisesti.

21 artikla

Koulutus

Kansallinen asiantuntija voi osallistua viraston järjestämään koulutukseen, jos se on viraston etujen mukaista. Päätettäessä, annetaanko kansalliselle asiantuntijalle lupa osallistua koulutukseen, on otettava huomioon kansallisen asiantuntijan kohtuullinen etu erityisesti hänen määräaikaiseen palvelukseen siirtonsa jälkeisen ammattiuransa kannalta.

22 artikla

Hallinnolliset säännökset

1.   Kansallisen asiantuntijan on ilmoittauduttava määräaikaisen palvelukseen siirtonsa ensimmäisenä päivänä toimivaltaisessa osastossa tai yksikössä tarvittavien hallinnollisten muodollisuuksien hoitamista varten. Hän aloittaa tehtävässään joko kuukauden ensimmäisenä tai kuudentenatoista päivänä.

2.   Johonkin viraston yhteystoimistoon sijoitetun kansallisen asiantuntijan on ilmoittauduttava asemapaikassaan sijaitsevassa viraston toimivaltaisessa osastossa tai yksikössä.

3.   Viraston toimivaltainen osasto tai yksikkö suorittaa maksut euroina asemapaikassa sijaitsevaan pankkiin avatulle tilille.

IV   LUKU

SÄÄNTÖJEN SOVELTAMINEN PALVELUKSEEN SIIRRETTYIHIN KANSALLISIIN SOTILASHENKILÖIHIN

23 artikla

Palvelukseen siirrettyihin sotilashenkilöihin sovellettavat säännöt

Jollei 24–33 artiklasta muuta johdu, näitä sääntöjä sovelletaan myös viraston palvelukseen siirrettyihin sotilashenkilöihin.

24 artikla

Edellytykset

Palvelukseen siirrettyjen sotilashenkilöiden on siirtomääräyksensä keston ajan oltava palkallisessa palvelussuhteessa jonkin viraston toimintaan osallistuvan Euroopan unionin jäsenvaltion asevoimiin.

25 artikla

Sitoumukset ulkopuolisia kohtaan

Palvelukseen siirretyt sotilashenkilöt eivät voi tehdä viraston puolesta ulkopuoliseen osapuoleen kohdistuvia sitoumuksia, ellei viraston toimitusjohtajan antamasta erityisestä valtuutuksesta muuta johdu.

26 artikla

Luotettavuusselvitys

Edellä 4 artiklan 5 kohdasta poiketen 1 artiklan 5 kohdassa tarkoitetussa kirjeenvaihdossa on määrättävä palvelukseen siirrettävää sotilashenkilöä koskevan luotettavuusselvityksen asiaankuuluvasta tasosta, joka ei voi olla SECRET-turvaluokkaa alhaisempi.

27 artikla

Ammattikokemus

Edellä 6 artiklan 1 kohdasta poiketen viraston palvelukseen voidaan siirtää hallinnolliselta tai neuvoa-antavalta tasolta sotilashenkilö, jolla on korkeatasoinen pätevyys suoritettavien tehtävien hoitamiseen.

28 artikla

Määräaikaisen palvelukseen siirron keskeyttäminen ja päättyminen

1.   Viraston toimitusjohtaja antaa luvan soveltaa 7 artiklaa palvelukseen siirrettyyn sotilashenkilöön.

2.   Edellä 8 artiklasta poiketen määräaikainen palvelukseen siirto voidaan päättää, jos se on viraston tai palvelukseen siirretyn sotilashenkilön kansallisen hallinnon etujen mukaista, tai muusta perustellusta syystä.

29 artikla

Velvollisuuksien vakava rikkominen

1.   Edellä 8 artiklan 3 kohdasta poiketen määräaikainen palvelukseen siirto voidaan päättää ilman irtisanomista, jos palvelukseen siirretty sotilashenkilö on tahallaan tai huolimattomuuttaan vakavasti laiminlyönyt velvollisuutensa. Viraston toimitusjohtaja päättää tästä sen jälkeen, kun asianomaiselle on annettu mahdollisuus esittää vastineensa. Ennen päätöksen tekemistä toimitusjohtaja ilmoittaa siitä sen jäsenvaltion pysyvälle edustajalle, jonka kansalainen palvelukseen siirretty sotilashenkilö on. Tämän päätöksen johdosta ei 18 ja 19 artiklassa tarkoitettuja korvauksia enää myönnetä.

Ennen ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun päätöksen tekemistä ja sen jälkeen, kun asianomaiselle on annettu mahdollisuus esittää vastineensa, palvelukseen siirretty sotilashenkilö voidaan pidättää tehtäviensä hoidosta, jos viraston toimitusjohtaja katsoo hänen syyllistyneen vakavaan laiminlyöntiin. Edellä 15 ja 16 artiklassa tarkoitettuja korvauksia ei makseta tämän tehtävien hoidosta pidättämisen aikana, jonka kesto voi olla enintään kolme kuukautta.

2.   Viraston toimitusjohtaja voi ilmoittaa kansallisille viranomaisille tapauksista, joissa palvelukseen siirretty sotilashenkilö rikkoo tässä päätöksessä vahvistettuja tai tarkoitettuja sääntöjä.

3.   Palvelukseen siirrettyyn sotilashenkilöön sovelletaan edelleen hänen jäsenvaltionsa kansallisia kurinpitosäännöksiä.

30 artikla

Erityisloma

Edellä 12 artiklan 4 kohdasta poiketen virasto voi myöntää ylimääräistä palkatonta erityislomaa työnantajan antamaa koulutusta varten tämän asianmukaisesti perustellusta pyynnöstä.

31 artikla

Korvaukset

Edellä 15 artiklan 1 kohdasta ja 16 artiklasta poiketen 1 artiklan 5 kohdassa tarkoitetussa kirjeenvaihdossa voidaan määrätä, ettei mainituissa säännöksissä säädettyjä korvauksia makseta.

32 artikla

Asuinpaikkakunta

1.   Palvelukseen siirretyn sotilashenkilön asuinpaikkakunnaksi katsotaan sen jäsenvaltion pääkaupunki, jonka kansalainen hän on, jos hänen asuinpaikkakuntansa 17 artiklan 1 ja 2 kohtaa sekä 3 kohdan a alakohtaa sovellettaessa sijaitsee enintään 150 kilometrin etäisyydellä asemapaikasta.

2.   Palvelukseen siirretyn sotilashenkilön asuinpaikaksi katsotaan sen jäsenvaltion pääkaupunki, jonka kansalainen hän on, jos hänen puolisonsa tai lastensa 17 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitettu pääasiallinen asuinpaikkakunta sijaitsee muussa jäsenvaltiossa kuin siinä, jossa hänen asemapaikkansa sijaitsee.

V   LUKU

LOPPUSÄÄNNÖKSET

33 artikla

Muutokset ja soveltamissäännöt

Viraston johtokunta voi yhteisen toiminnan 2004/551/YUTP 9 artiklan 1 kohdan 1.10 alakohtaa ja 11 artiklan 3 kohdan 3.2 alakohtaa noudattaen tarvittavassa määrin muuttaa näiden sääntöjen 4, 5, 8, 10, 12–14 ja 21–32 artiklassa olevia säännöksiä. Nämä muutosehdotukset on toimitettava neuvostolle. Muutokset katsotaan hyväksytyiksi, ellei neuvosto kahden kuukauden kuluessa ja määräenemmistöllä päätä niiden muuttamisesta.

Neuvosto hyväksyy yksimielisesti viraston johtokunnan ehdotuksesta näiden sääntöjen muita säännöksiä, erityisesti palkkaa, korvauksia ja lisiä sekä sosiaaliturvaetuuksia koskevat muutokset.

34 artikla

Arviointi

Kolmen vuoden kuluessa tämän päätöksen voimaantulosta tai Euroopan perustuslaista tehdyn sopimuksen tullessa voimaan riippuen siitä, kumpi ajankohta on aikaisempi, neuvosto tarpeen mukaan arvioi ja muuttaa näitä sääntöjä tai tekee päätöksen niiden voimassaolon päättämisestä.

35 artikla

Voimaatulo

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 24 päivänä syyskuuta 2004.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

L. J. BRINKHORST

---

(1)  EUVL L 245, 17.7.2004, s. 17.

1

(2)  EYVL L 56, 4.3.1968, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY, Euratom,) N:o 723/2004 (EUVL L 124, 27.4.2004, s. 1)

2

---

Komissio

| 7.10.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 310/72 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 310/72

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 29 päivänä syyskuuta 2004,

luvan antamisesta jäsenvaltioille sallia tilapäisesti lajien Cedrus libani ja Pinus brutia sellaisten siementen sekä näistä siemenistä tuotettujen taimien pitäminen kaupan, jotka eivät täytä neuvoston direktiivin 1999/105/EY vaatimuksia

(tiedoksiannettu numerolla K(2004) 3138)

(2004/678/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon metsänviljelyaineiston pitämisestä kaupan 22 päivänä joulukuuta 1999 annetun neuvoston direktiivin 1999/105/EY (1) ja erityisesti sen 18 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Lajien Cedrus libani ja Pinus brutia siemenien ja näistä siemenistä tuotettujen taimien tuotanto on Ranskassa tällä hetkellä riittämätöntä, ja tästä syystä direktiivin 1999/105/EY säännösten mukaista viljelyaineistoa ei ole mahdollista hankkia. |
| --- | --- |

(1)

Lajien Cedrus libani ja Pinus brutia siemenien ja näistä siemenistä tuotettujen taimien tuotanto on Ranskassa tällä hetkellä riittämätöntä, ja tästä syystä direktiivin 1999/105/EY säännösten mukaista viljelyaineistoa ei ole mahdollista hankkia.

| (2) | Myöskään kolmannet maat eivät kykene toimittamaan riittävästi kyseisten lajien siemeniä ja näistä siemenistä tuotettuja taimia, joilla olisi samat takeet kuin yhteisössä tuotetulla viljelyaineistolla ja jotka olisivat direktiivin 1999/105/EY säännösten mukaisia. |
| --- | --- |

(2)

Myöskään kolmannet maat eivät kykene toimittamaan riittävästi kyseisten lajien siemeniä ja näistä siemenistä tuotettuja taimia, joilla olisi samat takeet kuin yhteisössä tuotetulla viljelyaineistolla ja jotka olisivat direktiivin 1999/105/EY säännösten mukaisia.

| (3) | Sen vuoksi Ranska on pyytänyt kyseisen direktiivin mukaisesti komissiolta lupaa saada hyväksyä sellaisten siementen ja näistä siemenistä tuotettujen taimien pitäminen kaupan, jotka täyttävät mainitussa direktiivissä säädettyjä vaatimuksia lievemmät vaatimukset. |
| --- | --- |

(3)

Sen vuoksi Ranska on pyytänyt kyseisen direktiivin mukaisesti komissiolta lupaa saada hyväksyä sellaisten siementen ja näistä siemenistä tuotettujen taimien pitäminen kaupan, jotka täyttävät mainitussa direktiivissä säädettyjä vaatimuksia lievemmät vaatimukset.

| (4) | Viljelyaineistopulan poistamiseksi Ranskalle olisi sen vuoksi annettava lupa hyväksyä rajoitetuksi ajaksi lievennetyt vaatimukset täyttävien kyseisten lajien siementen ja näistä siemenistä tuotettujen taimien pitäminen kaupan. |
| --- | --- |

(4)

Viljelyaineistopulan poistamiseksi Ranskalle olisi sen vuoksi annettava lupa hyväksyä rajoitetuksi ajaksi lievennetyt vaatimukset täyttävien kyseisten lajien siementen ja näistä siemenistä tuotettujen taimien pitäminen kaupan.

| (5) | Jos mahdollista, siemenet olisi korjattava kyseisten lajien luontaisilta alkuperäalueilta ja aineiston tunnistettavuuden varmistamiseksi olisi esitettävä parhaat mahdolliset takeet. Lisäksi siemeniä ja näistä siemenistä tuotettuja taimia voidaan pitää kaupan ainoastaan, jos niiden mukana on asiakirja, jossa on tietyt tiedot kyseisestä viljelyaineistosta. |
| --- | --- |

(5)

Jos mahdollista, siemenet olisi korjattava kyseisten lajien luontaisilta alkuperäalueilta ja aineiston tunnistettavuuden varmistamiseksi olisi esitettävä parhaat mahdolliset takeet. Lisäksi siemeniä ja näistä siemenistä tuotettuja taimia voidaan pitää kaupan ainoastaan, jos niiden mukana on asiakirja, jossa on tietyt tiedot kyseisestä viljelyaineistosta.

| (6) | Lisäksi muille jäsenvaltioille olisi annettava lupa hyväksyä alueellaan direktiivissä 1999/105/EY määritelty sellaisten siementen ja näistä siemenistä tuotettujen taimien pitäminen kaupan, jotka täyttävät tunnistamista ja etiketöintiä koskevat lievennetyt vaatimukset, jos tällaisen aineiston pitämiselle kaupan on annettu muissa jäsenvaltioissa lupa tämän päätöksen perusteella. |
| --- | --- |

(6)

Lisäksi muille jäsenvaltioille olisi annettava lupa hyväksyä alueellaan direktiivissä 1999/105/EY määritelty sellaisten siementen ja näistä siemenistä tuotettujen taimien pitäminen kaupan, jotka täyttävät tunnistamista ja etiketöintiä koskevat lievennetyt vaatimukset, jos tällaisen aineiston pitämiselle kaupan on annettu muissa jäsenvaltioissa lupa tämän päätöksen perusteella.

| (7) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat maataloudessa, puutarhanviljelyssä ja metsätaloudessa käytettäviä siemeniä ja lisäysaineistoa käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(7)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat maataloudessa, puutarhanviljelyssä ja metsätaloudessa käytettäviä siemeniä ja lisäysaineistoa käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

1.   Sallitaan lajien Cedrus libani ja Pinus brutia taimien tuotantoon tarkoitettujen siementen, jotka eivät täytä direktiivin 1999/105/EY 13 ja 14 artiklassa vahvistettuja tunnistamista ja etiketöintiä koskevia vaatimuksia, pitäminen kaupan yhteisössä 31 päivään toukokuuta 2005 asti tämän päätöksen liitteissä vahvistettujen vaatimusten mukaisesti.

2.   Sallitaan edellä mainituista siemenistä tuotettujen taimien pitäminen kaupan yhteisössä 31 päivään toukokuuta 2010 asti edellyttäen, että tämän päätöksen liitteessä II vahvistetut vaatimukset täyttyvät.

Tässä päätöksessä sovelletaan direktiivin 1999/105/EY 2 artiklassa vahvistettuja määritelmiä.

2 artikla

Toimittajan, joka haluaa saattaa 1 artiklassa tarkoitettuja siemeniä markkinoille, on osoitettava lupahakemus sille jäsenvaltiolle, johon kyseinen toimittaja on sijoittautunut tai jossa se harjoittaa tuontia. Kyseisen jäsenvaltion on annettava toimittajalle lupa saattaa siemenet markkinoille, paitsi jos

| a) | sillä on riittävä syy epäillä, ettei toimittaja pysty saattamaan markkinoille sitä määrää siemeniä, jota varten se on hakenut lupaa; tai |
| --- | --- |

a)

sillä on riittävä syy epäillä, ettei toimittaja pysty saattamaan markkinoille sitä määrää siemeniä, jota varten se on hakenut lupaa; tai

| b) | tämän päätöksen liitteissä esitetyt vaatimukset eivät täyty. |
| --- | --- |

b)

tämän päätöksen liitteissä esitetyt vaatimukset eivät täyty.

3 artikla

Jäsenvaltioiden on annettava toisilleen tämän päätöksen soveltamiseksi tarvittavaa hallinnollista apua. Päätöksen 1 artiklan osalta koordinoivana jäsenvaltiona toimii Ranska, jotta voidaan varmistaa, että sallittu kokonaismäärä ei ylitä liitteessä I vahvistettuja enimmäismääriä.

Kun jäsenvaltio saa 2 artiklan mukaisen lupahakemuksen, sen on välittömästi ilmoitettava koordinoivalle jäsenvaltiolle määrä, jota hakemus koskee. Koordinoivan jäsenvaltion on välittömästi ilmoitettava ilmoituksen tehneelle jäsenvaltiolle, ylittyisikö enimmäismäärä, jos lupa myönnettäisiin.

4 artikla

Jäsenvaltioiden on ilmoitettava viipymättä komissiolle ja muille jäsenvaltioille tämän päätöksen mukaisesti myyntiluvan saaneiden siementen määrät.

5 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 29 päivänä syyskuuta 2004.

Komission puolesta

David BYRNE

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 11, 15.1.2000, s. 17. Direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1829/2003 (EUVL L 268, 18.10.2003, s. 1).

1

---

LIITE I

Sallittu siementen enimmäismäärä

| Jäsenvaltio | Cedrus libani | Pinus brutia |
| --- | --- | --- |
| kg | Lähtöisyysalue | kg | Lähtöisyysalue |
| Ranska | 15 | Turkki | 30 | Turkki |

Jäsenvaltio

Cedrus libani

Pinus brutia

kg

Lähtöisyysalue

kg

Lähtöisyysalue

Ranska

15

Turkki

30

Turkki

---

LIITE II

Siementen ja näistä siemenistä tuotettujen taimien tunnistamista ja etiketöintiä koskevat edellytykset

| 1) | Tunnistamisen osalta vaaditaan seuraavat tiedot:






  a) | perusaineiston tunnistuskoodi, jos saatavilla; |
| --- | --- | --- |

1)

a)

perusaineiston tunnistuskoodi, jos saatavilla;

| b) | kasvitieteellinen nimi; |
| --- | --- |

b)

kasvitieteellinen nimi;

| c) | luokka; |
| --- | --- |

c)

luokka;

| d) | käyttötarkoitus; |
| --- | --- |

d)

käyttötarkoitus;

| e) | perusmateriaalin tyyppi; |
| --- | --- |

e)

perusmateriaalin tyyppi;

| f) | lähtöisyysalue tai sen tunnistekoodi; |
| --- | --- |

f)

lähtöisyysalue tai sen tunnistekoodi;

| g) | alkuperä: tapauksen mukaan tieto siitä, onko aineisto alkuperäistä tai luontaiselta levinneisyysalueeltaan, muuta kuin alkuperäistä tai muulta kuin luontaiselta levinneisyysalueeltaan, taikka onko alkuperä tuntematon; |
| --- | --- |

g)

alkuperä: tapauksen mukaan tieto siitä, onko aineisto alkuperäistä tai luontaiselta levinneisyysalueeltaan, muuta kuin alkuperäistä tai muulta kuin luontaiselta levinneisyysalueeltaan, taikka onko alkuperä tuntematon;

| h) | lähtöisyysalue tai pituus- ja leveysvyöhykkeen mukaan määritelty maantieteellinen sijainti; |
| --- | --- |

h)

lähtöisyysalue tai pituus- ja leveysvyöhykkeen mukaan määritelty maantieteellinen sijainti;

| i) | korkeus tai korkeusvyöhyke; |
| --- | --- |

i)

korkeus tai korkeusvyöhyke;

| j) | tuleentumisvuosi. |
| --- | --- |

j)

tuleentumisvuosi.

| 2) | Etiketöinnin osalta toimittajan etiketissä tai asiakirjassa on oltava seuraavat tiedot:






  a) | edellä 1 kohdassa tarkoitetut tiedot ja niiden lisäksi seuraavat: |
| --- | --- | --- |

2)

a)

edellä 1 kohdassa tarkoitetut tiedot ja niiden lisäksi seuraavat:

| b) | tavarantoimittajan nimi; |
| --- | --- |

b)

tavarantoimittajan nimi;

| c) | toimituksen määrä; |
| --- | --- |

c)

toimituksen määrä;

| d) | maininta siitä, että siemenet ja näistä siemenistä tuotetut taimet täyttävät lievennetyt vaatimukset. |
| --- | --- |

d)

maininta siitä, että siemenet ja näistä siemenistä tuotetut taimet täyttävät lievennetyt vaatimukset.

---

| 7.10.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 310/75 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 310/75

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 5 päivänä lokakuuta 2004,

jäsenvaltioissa vuonna 2004 toteutettavien lintuinfluenssaa siipikarjassa ja luonnonvaraisissa linnuissa koskevien tutkimusohjelmien hyväksymisestä sekä raportointia ja kustannusten tukikelpoisuutta koskevista säännöistä kyseisten ohjelmien täytäntöönpanokustannuksiin myönnettävän yhteisön taloudellisen tuen yhteydessä tehdyn päätöksen 2004/630/EY muuttamisesta

(tiedoksiannettu numerolla K(2004) 3607)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2004/679/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon tietyistä eläinlääkintäalan kustannuksista tehdyn neuvoston päätöksen 90/424/ETY (1), ja erityisesti sen 20 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvoston päätöksessä 90/424/ETY säädetään yhteisön taloudellisesta tuesta teknisiin ja tieteellisiin toimenpiteisiin, joita tarvitaan yhteisön eläinlääkintälainsäädännön kehittämiseksi ja eläinlääketieteellisen koulutuksen järjestämiseksi. |
| --- | --- |

(1)

Neuvoston päätöksessä 90/424/ETY säädetään yhteisön taloudellisesta tuesta teknisiin ja tieteellisiin toimenpiteisiin, joita tarvitaan yhteisön eläinlääkintälainsäädännön kehittämiseksi ja eläinlääketieteellisen koulutuksen järjestämiseksi.

| (2) | Komission päätöksen 2004/111/EY (2) mukaan jäsenvaltioissa tehdään vuonna 2004 siipikarjassa ja luonnonvaraisissa linnuissa esiintyvää lintuinfluenssaa koskevia tutkimuksia, joiden täytäntöönpano edellyttää, että komissio on hyväksynyt vastaavat tutkimussuunnitelmat; tarkoituksena on tutkia tartuntojen esiintymistä siipikarjassa, minkä pohjalta voidaan tarkistaa nykyistä lainsäädäntöä ja saada tietoa luonnonvaraisten eläinten muille eläimille ja ihmisille mahdollisesti aiheuttamista uhista. |
| --- | --- |

(2)

Komission päätöksen 2004/111/EY (2) mukaan jäsenvaltioissa tehdään vuonna 2004 siipikarjassa ja luonnonvaraisissa linnuissa esiintyvää lintuinfluenssaa koskevia tutkimuksia, joiden täytäntöönpano edellyttää, että komissio on hyväksynyt vastaavat tutkimussuunnitelmat; tarkoituksena on tutkia tartuntojen esiintymistä siipikarjassa, minkä pohjalta voidaan tarkistaa nykyistä lainsäädäntöä ja saada tietoa luonnonvaraisten eläinten muille eläimille ja ihmisille mahdollisesti aiheuttamista uhista.

| (3) | Komissio on tarkastellut jäsenvaltioiden toimittamia ohjelmia niiden yleisohjeiden mukaisesti, joista säädetään lintuinfluenssaa siipikarjassa ja luonnonvaraisissa linnuissa koskevien vuonna 2004 tehtävien tutkimusten täytäntöönpanosta jäsenvaltioissa tehdyn päätöksen 2004/111/EY muuttamisesta tehdyssä päätöksessä 2004/615/EY, ja todennut ohjelmien olevan yhdenmukaisia yleisohjeiden kanssa. |
| --- | --- |

(3)

Komissio on tarkastellut jäsenvaltioiden toimittamia ohjelmia niiden yleisohjeiden mukaisesti, joista säädetään lintuinfluenssaa siipikarjassa ja luonnonvaraisissa linnuissa koskevien vuonna 2004 tehtävien tutkimusten täytäntöönpanosta jäsenvaltioissa tehdyn päätöksen 2004/111/EY muuttamisesta tehdyssä päätöksessä 2004/615/EY, ja todennut ohjelmien olevan yhdenmukaisia yleisohjeiden kanssa.

| (4) | Koska pantaessa ensi kertaa täytäntöön tällaisia ohjelmia ilmaantui ongelmia, uudet jäsenvaltiot saivat lisäaikaa ohjelmiensa toimittamiseen. |
| --- | --- |

(4)

Koska pantaessa ensi kertaa täytäntöön tällaisia ohjelmia ilmaantui ongelmia, uudet jäsenvaltiot saivat lisäaikaa ohjelmiensa toimittamiseen.

| (5) | Ohjelmat, jotka jäsenvaltiot ovat jo toimittaneet, on hyväksytty yksitellen komission päätöksellä 2004/630/EY (3), ja niille on myönnetty taloudellista tukea. |
| --- | --- |

(5)

Ohjelmat, jotka jäsenvaltiot ovat jo toimittaneet, on hyväksytty yksitellen komission päätöksellä 2004/630/EY (3), ja niille on myönnetty taloudellista tukea.

| (6) | Ohjelmat, jotka uudet jäsenvaltiot ovat nyt toimittaneet, on arvioitu, ja niiden on todettu olevan yhdenmukaisia yleisohjeiden kanssa, mistä syystä ne olisi hyväksyttävä. |
| --- | --- |

(6)

Ohjelmat, jotka uudet jäsenvaltiot ovat nyt toimittaneet, on arvioitu, ja niiden on todettu olevan yhdenmukaisia yleisohjeiden kanssa, mistä syystä ne olisi hyväksyttävä.

| (7) | Päätös 2004/630/EY olisi muutettava, jotta voidaan hyväksyä uusien jäsenvaltioiden toimittamat yksittäiset ohjelmat; viimeisistä suurista lintuinfluenssaepidemioista saatu kokemus huomioon ottaen taloudellista tukea olisi kuitenkin kohdennettava uudelleen. |
| --- | --- |

(7)

Päätös 2004/630/EY olisi muutettava, jotta voidaan hyväksyä uusien jäsenvaltioiden toimittamat yksittäiset ohjelmat; viimeisistä suurista lintuinfluenssaepidemioista saatu kokemus huomioon ottaen taloudellista tukea olisi kuitenkin kohdennettava uudelleen.

| (8) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(8)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Korvataan päätöksen 2004/630/EY liite I tämän päätöksen liitteellä.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 5 päivänä lokakuuta 2004.

Komission puolesta

David BYRNE

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 224, 18.8.1990, s. 19. Päätös sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2003/99/EY (EUVL L 325, 12.12.2003, s. 31).

1

(2)  EUVL L 32, 5.2.2004, s. 20. Päätös sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä 2004/615/EY (EUVL L 278, 27.8.2004, s. 59).

2

(3)  EUVL L 287, 8.9.2004, s. 7.

3

---

LIITE

”LIITE I

Siipikarjassa ja luonnonvaraisissa linnuissa esiintyvää lintuinfluenssaa koskevat jäsenvaltioiden tutkimusohjelmat

| (EUR) |
| --- |
| Koodi | Jäsenvaltio | Ajanjakso | Yhteisrahoituksen enimmäismäärä |
| AT | Itävalta | 15.3.2004–15.3.2005 | 10 800,00 |
| BE | Belgia | 15.3.2004–15.3.2005 | 11 700,00 |
| CY | Kypros | 15.3.2004–15.3.2005 | — |
| CZ | Tšekki | 15.3.2004–15.3.2005 | 3 600,00 |
| DE | Saksa | 15.3.2004–15.3.2005 | 78 500,00 |
| DK | Tanska | 15.3.2004–15.3.2005 | 72 600,00 |
| EE | Viro | 15.3.2004–15.3.2005 | 2 600,00 |
| EL | Kreikka | 15.3.2004–15.3.2005 | 15 700,00 |
| ES | Espanja | 15.3.2004–15.3.2005 | 34 300,00 |
| FI | Suomi | 15.3.2004–15.3.2005 | 40 500,00 |
| FR | Ranska | 15.3.2004–15.3.2005 | 148 900,00 |
| HU | Unkari | 15.3.2004–15.3.2005 | 7 800,00 |
| IE | Irlanti | 15.3.2004–15.3.2005 | 32 300,00 |
| IT | Italia | 15.3.2004–15.3.2005 | 192 000,00 |
| LT | Liettua | 15.3.2004–15.3.2005 | 4 200,00 |
| LU | Luxemburg | 15.3.2004–15.3.2005 | 1 900,00 |
| LV | Latvia | 15.3.2004–15.3.2005 | 2 500,00 |
| MT | Malta | 15.3.2004–15.3.2005 | 1 700,00 |
| NL | Alankomaat | 15.3.2004–15.3.2005 | 148 000,00 |
| PL | Puola | 15.3.2004–15.3.2005 | 32 000,00 |
| PT | Portugali | 15.3.2004–15.3.2005 | 18 700,00 |
| SE | Ruotsi | 15.3.2004–15.3.2005 | 28 500,00 |
| SK | Slovakia | 15.3.2004–15.3.2005 | 9 700,00 |
| SI | Slovenia | 15.3.2004–15.3.2005 | 5 500,00 |
| UK | Yhdistynyt kuningaskunta | 15.3.2004–15.3.2005 | 85 600,00 |
| Yhteensä | | | 989 600,00” |

(EUR)

Koodi

Jäsenvaltio

Ajanjakso

Yhteisrahoituksen enimmäismäärä

AT

Itävalta

15.3.2004–15.3.2005

10 800,00

BE

Belgia

15.3.2004–15.3.2005

11 700,00

CY

Kypros

15.3.2004–15.3.2005

—

CZ

Tšekki

15.3.2004–15.3.2005

3 600,00

DE

Saksa

15.3.2004–15.3.2005

78 500,00

DK

Tanska

15.3.2004–15.3.2005

72 600,00

EE

Viro

15.3.2004–15.3.2005

2 600,00

EL

Kreikka

15.3.2004–15.3.2005

15 700,00

ES

Espanja

15.3.2004–15.3.2005

34 300,00

FI

Suomi

15.3.2004–15.3.2005

40 500,00

FR

Ranska

15.3.2004–15.3.2005

148 900,00

HU

Unkari

15.3.2004–15.3.2005

7 800,00

IE

Irlanti

15.3.2004–15.3.2005

32 300,00

IT

Italia

15.3.2004–15.3.2005

192 000,00

LT

Liettua

15.3.2004–15.3.2005

4 200,00

LU

Luxemburg

15.3.2004–15.3.2005

1 900,00

LV

Latvia

15.3.2004–15.3.2005

2 500,00

MT

Malta

15.3.2004–15.3.2005

1 700,00

NL

Alankomaat

15.3.2004–15.3.2005

148 000,00

PL

Puola

15.3.2004–15.3.2005

32 000,00

PT

Portugali

15.3.2004–15.3.2005

18 700,00

SE

Ruotsi

15.3.2004–15.3.2005

28 500,00

SK

Slovakia

15.3.2004–15.3.2005

9 700,00

SI

Slovenia

15.3.2004–15.3.2005

5 500,00

UK

Yhdistynyt kuningaskunta

15.3.2004–15.3.2005

85 600,00

Yhteensä

989 600,00”

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

| 7.10.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 310/77 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 310/77

---

Toinen muutos Euroopan talous- ja sosiaalikomitean työjärjestykseen, hyväksytty täysistunnossa 31 päivänä maaliskuuta 2004 (1)

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean työjärjestyksen 3, 8, 10, 10 a, 13, 16, 19, 24, 50, 51, 52 ja 72 artikla muutetaan seuraavasti:

| 1) | I osaston II luvun 3 artikla muutetaan seuraavasti:
  ”3 artikla
  1.   Työvaliokunta muodostuu 37 jäsenestä siten, että kaikki jäsenvaltiot ovat siinä edustettuna.
  2.   Työvaliokunnan muodostavat






  a) | puheenjohtaja, kaksi varapuheenjohtajaa ja 25 jäsentä, jotka täysistunto valitsee suorilla vaaleilla |
| --- | --- | --- |

1)

I osaston II luvun 3 artikla muutetaan seuraavasti:

”3 artikla

1.   Työvaliokunta muodostuu 37 jäsenestä siten, että kaikki jäsenvaltiot ovat siinä edustettuna.

2.   Työvaliokunnan muodostavat

a)

puheenjohtaja, kaksi varapuheenjohtajaa ja 25 jäsentä, jotka täysistunto valitsee suorilla vaaleilla

| b) | ryhmien kolme puheenjohtajaa, jotka valitaan 27 artiklan mukaisesti |
| --- | --- |

b)

ryhmien kolme puheenjohtajaa, jotka valitaan 27 artiklan mukaisesti

| c) | erityisjaostojen kuusi puheenjohtajaa. |
| --- | --- |

c)

erityisjaostojen kuusi puheenjohtajaa.

3.   Puheenjohtaja valitaan vuorotellen kolmen ryhmän jäsenten joukosta.

4.   Puheenjohtaja ja varapuheenjohtajat eivät voi toimia tehtävissään kahtena peräkkäisenä kaksivuotiskautena.

5.   Varapuheenjohtajat valitaan niiden kahden ryhmän jäsenten keskuudesta, joihin puheenjohtaja ei kuulu.

6.   Työvaliokunnan jäsenten vaalissa on noudatettava tämän artiklan 1 kohdan periaatetta ja otettava huomioon 27 artiklan nojalla muodostettujen ryhmien välinen tasapaino.”

| 2) | I osaston II luvun 8 artiklan 9 kohta muutetaan seuraavasti:
  ”9.   Työvaliokunta voi muodostaa keskuudestaan väliaikaisia ryhmiä tutkimaan kaikkia toimivaltaansa kuuluvia kysymyksiä. Muutkin jäsenet voivat osallistua näiden ryhmien työskentelyyn, paitsi kun käsitellään virkamiesten nimittämistä.” |
| --- | --- |

2)

I osaston II luvun 8 artiklan 9 kohta muutetaan seuraavasti:

”9.   Työvaliokunta voi muodostaa keskuudestaan väliaikaisia ryhmiä tutkimaan kaikkia toimivaltaansa kuuluvia kysymyksiä. Muutkin jäsenet voivat osallistua näiden ryhmien työskentelyyn, paitsi kun käsitellään virkamiesten nimittämistä.”

| 3) | I osaston II luvun 10 artikla muutetaan seuraavasti:
  ”10 artikla
  1.   Muodostetaan budjettiryhmä, joka avustaa työvaliokuntaa budjetti- ja rahoitusasioita koskevien valtuuksien käytössä.
  2.   Budjettiryhmän puheenjohtajana toimii toinen komitean kahdesta varapuheenjohtajasta komitean puheenjohtajan alaisuudessa. Budjettiryhmä muodostuu yhdeksästä jäsenestä, jotka työvaliokunta nimeää ryhmien ehdotuksesta.
  3.   Työvaliokunta voi tietyissä kysymyksissä siirtää päätäntävaltansa budjettiryhmälle.
  4.   Budjettiryhmän yksimielisesti hyväksymät ehdotukset jätetään työvaliokunnan hyväksyttäväksi ilman keskustelua.
  5.   Budjettiryhmä osallistuu talousarvion tekemiseen ja varmistaa sen asianmukaisen toteutuksen.
  6.   Budjettiryhmän puheenjohtaja osallistuu budjettivallan käyttäjien kanssa käytäviin neuvotteluihin ja tekee niistä selkoa työvaliokunnalle.
  7.   Budjettiryhmän tehtäviin kuuluu puheenjohtajan, työvaliokunnan ja komitean avustaminen niiden tehtävissä ja yksiköiden valvonta.” |
| --- | --- |

3)

I osaston II luvun 10 artikla muutetaan seuraavasti:

”10 artikla

1.   Muodostetaan budjettiryhmä, joka avustaa työvaliokuntaa budjetti- ja rahoitusasioita koskevien valtuuksien käytössä.

2.   Budjettiryhmän puheenjohtajana toimii toinen komitean kahdesta varapuheenjohtajasta komitean puheenjohtajan alaisuudessa. Budjettiryhmä muodostuu yhdeksästä jäsenestä, jotka työvaliokunta nimeää ryhmien ehdotuksesta.

3.   Työvaliokunta voi tietyissä kysymyksissä siirtää päätäntävaltansa budjettiryhmälle.

4.   Budjettiryhmän yksimielisesti hyväksymät ehdotukset jätetään työvaliokunnan hyväksyttäväksi ilman keskustelua.

5.   Budjettiryhmä osallistuu talousarvion tekemiseen ja varmistaa sen asianmukaisen toteutuksen.

6.   Budjettiryhmän puheenjohtaja osallistuu budjettivallan käyttäjien kanssa käytäviin neuvotteluihin ja tekee niistä selkoa työvaliokunnalle.

7.   Budjettiryhmän tehtäviin kuuluu puheenjohtajan, työvaliokunnan ja komitean avustaminen niiden tehtävissä ja yksiköiden valvonta.”

| 4) | I osaston II luvun 10 a artikla muutetaan seuraavasti:
  ”10 a artikla
  1.   Muodostetaan viestintäryhmä, jonka tehtävänä on edistää komitean viestintästrategiaa ja vastata sen seurannasta.
  2.   Viestintäryhmän puheenjohtajana toimii toinen komitean kahdesta varapuheenjohtajasta komitean puheenjohtajan alaisuudessa. Viestintäryhmä muodostuu yhdeksästä jäsenestä, jotka työvaliokunta nimeää ryhmien ehdotuksesta.” |
| --- | --- |

4)

I osaston II luvun 10 a artikla muutetaan seuraavasti:

”10 a artikla

1.   Muodostetaan viestintäryhmä, jonka tehtävänä on edistää komitean viestintästrategiaa ja vastata sen seurannasta.

2.   Viestintäryhmän puheenjohtajana toimii toinen komitean kahdesta varapuheenjohtajasta komitean puheenjohtajan alaisuudessa. Viestintäryhmä muodostuu yhdeksästä jäsenestä, jotka työvaliokunta nimeää ryhmien ehdotuksesta.”

| 5) | I osaston III luvun 13 artikla muutetaan seuraavasti:
  ”13 artikla
  Varapuheenjohtajista toinen on budjettiryhmän ja toinen viestintäryhmän puheenjohtaja. He harjoittavat tehtäviään puheenjohtajan alaisuudessa.” |
| --- | --- |

5)

I osaston III luvun 13 artikla muutetaan seuraavasti:

”13 artikla

Varapuheenjohtajista toinen on budjettiryhmän ja toinen viestintäryhmän puheenjohtaja. He harjoittavat tehtäviään puheenjohtajan alaisuudessa.”

| 6) | I osaston IV luvun 16 artikla muutetaan seuraavasti:
  ”16 artikla
  1.   Erityisjaoston työvaliokunta valitaan kahdeksi vuodeksi kerrallaan, ja se muodostuu kahdestatoista jäsenestä, joihin sisältyvät puheenjohtaja ja kolme varapuheenjohtajaa, yksi kustakin ryhmästä.
  2.   Komitea valitsee erityisjaostojen puheenjohtajat ja niiden työvaliokuntien muut jäsenet.
  3.   Puheenjohtaja ja työvaliokunnan muut jäsenet voidaan valita uudelleen.
  4.   Kolmen erityisjaoston puheenjohtajuuksiin sovelletaan ryhmien välistä vuorotteluperiaatetta kahden vuoden välein. Millään ryhmällä ei voi olla saman erityisjaoston puheenjohtajuutta yli neljää vuotta peräkkäin.” |
| --- | --- |

6)

I osaston IV luvun 16 artikla muutetaan seuraavasti:

”16 artikla

1.   Erityisjaoston työvaliokunta valitaan kahdeksi vuodeksi kerrallaan, ja se muodostuu kahdestatoista jäsenestä, joihin sisältyvät puheenjohtaja ja kolme varapuheenjohtajaa, yksi kustakin ryhmästä.

2.   Komitea valitsee erityisjaostojen puheenjohtajat ja niiden työvaliokuntien muut jäsenet.

3.   Puheenjohtaja ja työvaliokunnan muut jäsenet voidaan valita uudelleen.

4.   Kolmen erityisjaoston puheenjohtajuuksiin sovelletaan ryhmien välistä vuorotteluperiaatetta kahden vuoden välein. Millään ryhmällä ei voi olla saman erityisjaoston puheenjohtajuutta yli neljää vuotta peräkkäin.”

| 7) | I osaston V luvun 19 artikla muutetaan seuraavasti:
  ”19 artikla
  1.   Komitea voi työvaliokuntansa aloitteesta poikkeustapauksessa muodostaa keskuudestaan alakomiteoita. Niiden tehtävänä on valmistella ensin työvaliokunnan, sitten komitean käsiteltäväksi lausunto- tai tiedonantoluonnos ehdottoman laaja-alaisista yleisluonteisista kysymyksistä.
  2.   Täysistuntojen välisenä aikana työvaliokunta voi muodostaa alakomiteoita edellyttäen, että komitea vahvistaa niiden muodostamisen jälkikäteen. Alakomitea voidaan muodostaa vain yhden aiheen käsittelyä varten. Alakomitean toiminta päättyy automaattisesti, kun komiteassa on äänestetty sen valmistelemasta lausunto- tai tiedonantoluonnoksesta.
  3.   Kun käsiteltävä kysymys kuuluu useamman erityisjaoston vastuualueeseen, alakomitea muodostetaan kyseisten erityisjaostojen jäsenistä.
  4.   Erityisjaostoja koskevat säännöt koskevat vastaavasti alakomiteoita.” |
| --- | --- |

7)

I osaston V luvun 19 artikla muutetaan seuraavasti:

”19 artikla

1.   Komitea voi työvaliokuntansa aloitteesta poikkeustapauksessa muodostaa keskuudestaan alakomiteoita. Niiden tehtävänä on valmistella ensin työvaliokunnan, sitten komitean käsiteltäväksi lausunto- tai tiedonantoluonnos ehdottoman laaja-alaisista yleisluonteisista kysymyksistä.

2.   Täysistuntojen välisenä aikana työvaliokunta voi muodostaa alakomiteoita edellyttäen, että komitea vahvistaa niiden muodostamisen jälkikäteen. Alakomitea voidaan muodostaa vain yhden aiheen käsittelyä varten. Alakomitean toiminta päättyy automaattisesti, kun komiteassa on äänestetty sen valmistelemasta lausunto- tai tiedonantoluonnoksesta.

3.   Kun käsiteltävä kysymys kuuluu useamman erityisjaoston vastuualueeseen, alakomitea muodostetaan kyseisten erityisjaostojen jäsenistä.

4.   Erityisjaostoja koskevat säännöt koskevat vastaavasti alakomiteoita.”

| 8) | I osaston VII luvun 24 artikla muutetaan seuraavasti:
  ”24 artikla
  1.   Komitea voi muodostaa neuvoa-antavia valiokuntia. Ne koostuvat komitean jäsenistä ja sellaisten järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan alojen nimetyistä edustajista, jotka komitea haluaa kutsua mukaan työskentelyyn.
  2.   Kyseisten valiokuntien perustamisesta päättää täysistunto vahvistamalla työvaliokunnan tekemän päätöksen. Valiokuntien perustamista koskevassa päätöksessä tulee määritellä niiden tarkoitus, rakenne, kokoonpano, kesto ja toimintasäännöt.
  3.   Tämän artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisesti voidaan perustaa neuvoa-antava valiokunta ”teollisuuden muutokset” (CCMI), joka koostuu komitean sekä hiili- ja teräsalaa edustavien toimialajärjestöjen ja siihen liittyvien alojen nimetyistä edustajista. Valiokunnan puheenjohtajan tulee olla komitean työvaliokunnan jäsen. Hänet valitaan työvaliokunnan 25 jäsenen joukosta, joihin viitataan tämän työjärjestyksen 3 artiklan 2 kohdan a alakohdassa.” |
| --- | --- |

8)

I osaston VII luvun 24 artikla muutetaan seuraavasti:

”24 artikla

1.   Komitea voi muodostaa neuvoa-antavia valiokuntia. Ne koostuvat komitean jäsenistä ja sellaisten järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan alojen nimetyistä edustajista, jotka komitea haluaa kutsua mukaan työskentelyyn.

2.   Kyseisten valiokuntien perustamisesta päättää täysistunto vahvistamalla työvaliokunnan tekemän päätöksen. Valiokuntien perustamista koskevassa päätöksessä tulee määritellä niiden tarkoitus, rakenne, kokoonpano, kesto ja toimintasäännöt.

3.   Tämän artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisesti voidaan perustaa neuvoa-antava valiokunta ”teollisuuden muutokset” (CCMI), joka koostuu komitean sekä hiili- ja teräsalaa edustavien toimialajärjestöjen ja siihen liittyvien alojen nimetyistä edustajista. Valiokunnan puheenjohtajan tulee olla komitean työvaliokunnan jäsen. Hänet valitaan työvaliokunnan 25 jäsenen joukosta, joihin viitataan tämän työjärjestyksen 3 artiklan 2 kohdan a alakohdassa.”

| 9) | II osaston II luvun B osan 50 artikla muutetaan seuraavasti:
  ”50 artikla
  1.   Puheenjohtaja avaa istunnon, johtaa puhetta ja valvoo työjärjestyksen noudattamista. Varapuheenjohtajat avustavat puheenjohtajaa.
  2.   Puheenjohtajan poissa ollessa varapuheenjohtajat toimivat hänen sijaisinaan. Jos varapuheenjohtajat ovat poissa, sijaisena toimii työvaliokunnan vanhin jäsen.
  3.   Täysistunnon työskentely perustuu sen erityisjaoston esityksiin, jonka vastuualueeseen käsiteltävän asian valmistelu kuuluu.
  4.   Jos erityisjaosto on hyväksynyt tekstin vastaäänittä, työvaliokunta voi ehdottaa täysistunnolle äänestystä ilman keskustelua. Tätä käytäntöä noudatetaan, jos vähintään 25 jäsentä ei ilmoita vastustavansa sitä.
  5.   Jos teksti ei saa enemmistön ääniä täysistunnossa, komitean puheenjohtaja voi täysistunnon suostumuksella lähettää lausunnon takaisin siitä vastuussa olevaan erityisjaostoon uudelleen käsiteltäväksi tai nimetä yleisesittelijän, joka esittelee uuden lausuntoluonnoksen joko saman tai jonkin muun täysistunnon aikana.” |
| --- | --- |

9)

II osaston II luvun B osan 50 artikla muutetaan seuraavasti:

”50 artikla

1.   Puheenjohtaja avaa istunnon, johtaa puhetta ja valvoo työjärjestyksen noudattamista. Varapuheenjohtajat avustavat puheenjohtajaa.

2.   Puheenjohtajan poissa ollessa varapuheenjohtajat toimivat hänen sijaisinaan. Jos varapuheenjohtajat ovat poissa, sijaisena toimii työvaliokunnan vanhin jäsen.

3.   Täysistunnon työskentely perustuu sen erityisjaoston esityksiin, jonka vastuualueeseen käsiteltävän asian valmistelu kuuluu.

4.   Jos erityisjaosto on hyväksynyt tekstin vastaäänittä, työvaliokunta voi ehdottaa täysistunnolle äänestystä ilman keskustelua. Tätä käytäntöä noudatetaan, jos vähintään 25 jäsentä ei ilmoita vastustavansa sitä.

5.   Jos teksti ei saa enemmistön ääniä täysistunnossa, komitean puheenjohtaja voi täysistunnon suostumuksella lähettää lausunnon takaisin siitä vastuussa olevaan erityisjaostoon uudelleen käsiteltäväksi tai nimetä yleisesittelijän, joka esittelee uuden lausuntoluonnoksen joko saman tai jonkin muun täysistunnon aikana.”

| 10) | II osaston II luvun B osan 51 artikla muutetaan seuraavasti:
  ”51 artikla
  1.   Muutosehdotukset jätetään kirjallisina ja tekijöidensä allekirjoittamina sihteeristöön ennen täysistunnon avausta.
  2.   Täysistunnon työskentelyn kitkattoman etenemisen takaamiseksi työvaliokunta päättää muutosehdotusten jättömenettelystä.
  3.   Käsittelyyn hyväksytään kuitenkin myös muutosesitykset, jotka jätetään ennen kyseisen istunnon avausta, jos allekirjoittajina on vähintään viisitoista jäsentä.
  4.   Muutosehdotuksista on käytävä ilmi, mitä tekstin osaa ne koskevat, ja ne on perusteltava lyhyesti.
  5.   Yleensä täysistunto kuulee jokaisen muutosehdotuksen kohdalla vain muutoksen ehdottajaa, yhtä muutosta vastustavaa puhujaa ja esittelijää.
  6.   Kun muutosehdotusta käsitellään, esittelijä voi muutosehdotuksen tekijän suostumuksella tehdä suullisesti kompromissiehdotuksia, joiden hyväksymisestä täysistunto äänestää.
  7.   Kun on kyseessä vastalausunto, jonka tarkoituksena on erityisjaoston lausunnosta täysin eriävän mielipiteen esittäminen, työvaliokunnan tehtävänä on päättää erityisjaoston puheenjohtajan ja esittelijän kanssa, jätetäänkö tämä muutosehdotus sellaisenaan komitean käsiteltäväksi vai palautetaanko asia erityisjaostoon uudelleen käsiteltäväksi.
  8.   Komitean puheenjohtajan tehtävänä on esittää tarvittaessa yhteisymmärryksessä kyseisen erityisjaoston puheenjohtajan ja esittelijän kanssa komitealle sellaista muutosehdotusten käsittelytapaa, jolla lopullisesta tekstistä tulee mahdollisimman yhtenäinen.” |
| --- | --- |

10)

II osaston II luvun B osan 51 artikla muutetaan seuraavasti:

”51 artikla

1.   Muutosehdotukset jätetään kirjallisina ja tekijöidensä allekirjoittamina sihteeristöön ennen täysistunnon avausta.

2.   Täysistunnon työskentelyn kitkattoman etenemisen takaamiseksi työvaliokunta päättää muutosehdotusten jättömenettelystä.

3.   Käsittelyyn hyväksytään kuitenkin myös muutosesitykset, jotka jätetään ennen kyseisen istunnon avausta, jos allekirjoittajina on vähintään viisitoista jäsentä.

4.   Muutosehdotuksista on käytävä ilmi, mitä tekstin osaa ne koskevat, ja ne on perusteltava lyhyesti.

5.   Yleensä täysistunto kuulee jokaisen muutosehdotuksen kohdalla vain muutoksen ehdottajaa, yhtä muutosta vastustavaa puhujaa ja esittelijää.

6.   Kun muutosehdotusta käsitellään, esittelijä voi muutosehdotuksen tekijän suostumuksella tehdä suullisesti kompromissiehdotuksia, joiden hyväksymisestä täysistunto äänestää.

7.   Kun on kyseessä vastalausunto, jonka tarkoituksena on erityisjaoston lausunnosta täysin eriävän mielipiteen esittäminen, työvaliokunnan tehtävänä on päättää erityisjaoston puheenjohtajan ja esittelijän kanssa, jätetäänkö tämä muutosehdotus sellaisenaan komitean käsiteltäväksi vai palautetaanko asia erityisjaostoon uudelleen käsiteltäväksi.

8.   Komitean puheenjohtajan tehtävänä on esittää tarvittaessa yhteisymmärryksessä kyseisen erityisjaoston puheenjohtajan ja esittelijän kanssa komitealle sellaista muutosehdotusten käsittelytapaa, jolla lopullisesta tekstistä tulee mahdollisimman yhtenäinen.”

| 11) | II osaston II luvun B osan 52 artikla muutetaan seuraavasti:
  ”52 artikla
  1.   Puheenjohtaja voi joko omasta aloitteestaan tai jäsenen vaatimuksesta pyytää komiteaa päättämään puheajan ja puhujien määrän rajoittamisesta, istunnon keskeyttämisestä tai keskustelun päättämisestä. Keskustelun päätyttyä puheenvuoroja ei saa käyttää enää muuhun kuin äänestysselityksen antamiseen. Tämä voi tapahtua vasta kyseisen äänestyksen päätyttyä ja puheenjohtajan asettamissa aikarajoissa.
  2.   Komitean jäsenillä on oikeus milloin tahansa vaatia ja saada puheenvuoro työjärjestyshuomautuksen esittämiseksi.” |
| --- | --- |

11)

II osaston II luvun B osan 52 artikla muutetaan seuraavasti:

”52 artikla

1.   Puheenjohtaja voi joko omasta aloitteestaan tai jäsenen vaatimuksesta pyytää komiteaa päättämään puheajan ja puhujien määrän rajoittamisesta, istunnon keskeyttämisestä tai keskustelun päättämisestä. Keskustelun päätyttyä puheenvuoroja ei saa käyttää enää muuhun kuin äänestysselityksen antamiseen. Tämä voi tapahtua vasta kyseisen äänestyksen päätyttyä ja puheenjohtajan asettamissa aikarajoissa.

2.   Komitean jäsenillä on oikeus milloin tahansa vaatia ja saada puheenvuoro työjärjestyshuomautuksen esittämiseksi.”

| 12) | III osaston VII luvun 72 artikla muutetaan seuraavasti:
  ”72 artikla
  1.   Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen mukaan nimittävän viranomaisen toimivaltuuksia käyttää






  — | pääsihteerin osalta työvaliokunta, |
| --- | --- | --- |

12)

III osaston VII luvun 72 artikla muutetaan seuraavasti:

”72 artikla

1.   Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen mukaan nimittävän viranomaisen toimivaltuuksia käyttää

—

pääsihteerin osalta työvaliokunta,

| — | tehtäväryhmän AD palkkaluokkiin 16, 15 ja 14 kuuluvien virkamiesten osalta virkamiehiä koskevien henkilöstösääntöjen 13, 29, 30, 31, 32, 40, 41, 49, 50, 51 ja 78 artiklan sekä 90 artiklan 1 kohdan nojalla työvaliokunta pääsihteerin esityksestä; henkilöstösääntöjen muiden määräysten nojalla, 90 artiklan 2 kohta mukaan lukien, puheenjohtaja pääsihteerin esityksestä, |
| --- | --- |

—

tehtäväryhmän AD palkkaluokkiin 16, 15 ja 14 kuuluvien virkamiesten osalta virkamiehiä koskevien henkilöstösääntöjen 13, 29, 30, 31, 32, 40, 41, 49, 50, 51 ja 78 artiklan sekä 90 artiklan 1 kohdan nojalla työvaliokunta pääsihteerin esityksestä; henkilöstösääntöjen muiden määräysten nojalla, 90 artiklan 2 kohta mukaan lukien, puheenjohtaja pääsihteerin esityksestä,

| — | tehtäväryhmän AD palkkaluokkiin 13, 12 ja 11 kuuluvien virkamiesten osalta puheenjohtaja pääsihteerin esityksestä, |
| --- | --- |

—

tehtäväryhmän AD palkkaluokkiin 13, 12 ja 11 kuuluvien virkamiesten osalta puheenjohtaja pääsihteerin esityksestä,

| — | tehtäväryhmän AD muihin palkkaluokkiin ja tehtäväryhmään AST kuuluvien virkamiesten osalta pääsihteeri. |
| --- | --- |

—

tehtäväryhmän AD muihin palkkaluokkiin ja tehtäväryhmään AST kuuluvien virkamiesten osalta pääsihteeri.

2.   Euroopan yhteisöjen muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen mukaan työsopimuksen tekemisestä vastaavan viranomaisen toimivaltuuksia käyttää

| — | tehtäväryhmän AD palkkaluokkiin 16, 15 ja 14 kuuluvan väliaikaisen henkilöstön osalta muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen 11, 17, 33 ja 48 artiklan nojalla työvaliokunta pääsihteerin esityksestä; muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen muiden määräysten nojalla puheenjohtaja pääsihteerin esityksestä, |
| --- | --- |

—

tehtäväryhmän AD palkkaluokkiin 16, 15 ja 14 kuuluvan väliaikaisen henkilöstön osalta muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen 11, 17, 33 ja 48 artiklan nojalla työvaliokunta pääsihteerin esityksestä; muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen muiden määräysten nojalla puheenjohtaja pääsihteerin esityksestä,

| — | tehtäväryhmän AD palkkaluokkiin 13, 12 ja 11 kuuluvan väliaikaisen henkilöstön osalta puheenjohtaja pääsihteerin esityksestä, |
| --- | --- |

—

tehtäväryhmän AD palkkaluokkiin 13, 12 ja 11 kuuluvan väliaikaisen henkilöstön osalta puheenjohtaja pääsihteerin esityksestä,

| — | hallintovirkamiesten tehtäväryhmän muihin palkkaluokkiin kuuluvan ja hallintoavustajien tehtäväryhmään kuuluvan väliaikaisen henkilöstön osalta pääsihteeri, |
| --- | --- |

—

hallintovirkamiesten tehtäväryhmän muihin palkkaluokkiin kuuluvan ja hallintoavustajien tehtäväryhmään kuuluvan väliaikaisen henkilöstön osalta pääsihteeri,

| — | erityisneuvonantajien, ylimääräisen henkilöstön, sopimussuhteisen henkilöstön ja paikallisten toimihenkilöiden osalta pääsihteeri. |
| --- | --- |

—

erityisneuvonantajien, ylimääräisen henkilöstön, sopimussuhteisen henkilöstön ja paikallisten toimihenkilöiden osalta pääsihteeri.

3.   Puheenjohtaja käyttää toimielimelle virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen 110 artiklan nojalla kuuluvaa toimivaltaa, joka koskee yleisten säännösten antamista henkilöstösääntöjen täytäntöönpanemiseksi sekä toimielinten yhteisellä sopimuksella vahvistettujen määräysten täytäntöönpanoa.

4.   Työvaliokunta, puheenjohtaja ja pääsihteeri voivat siirtää edelleen heille tämän artiklan mukaan kuuluvaa toimivaltaa.

5.   Tämän artiklan 4 kohdan mukaisesti tehdyissä valtuutuksissa määritellään myönnettyjen toimivaltuuksien laajuus, niiden rajat ja kesto sekä se, voivatko henkilöt, joille toimivaltuudet on siirretty, siirtää niitä edelleen.”

---

(1)  Täysistunnossa 27. helmikuuta 2003 hyväksytty ensimmäinen muutos julkaistiin 10. lokakuuta 2003 virallisen lehden numerossa L 258.

---

Voimaantulo

Nämä muutokset tulevat voimaan 30. huhtikuuta 2004, lukuun ottamatta 10 artiklan 1 ja 2 kohtaa, 10 a artiklaa, 13 artiklaa, 16 artiklan 1 kohtaa ja 24 artiklan 3 kohtaa, jotka tulevat voimaan 24. lokakuuta 2004.

---

Siirtymämääräys

Kaksivuotiskauden 2002–2004 loppuajaksi täysistunto valitsee työvaliokuntaan jäsenet uusista jäsenvaltioista sitä mukaa, kun he asettuvat tehtäviinsä.

---