# Eiropas Savienības L 324/2004

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 324 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 47. sējums2004. gada 27. oktobris |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 324

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

47. sējums2004. gada 27. oktobris

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1854/2004 (2004. gada 26. oktobris), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem | 1 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1855/2004 (2004. gada 26. oktobris), ar kuru noteiktas eksporta kompensācijas atbilstoši sistēmām A1 un B augļu un dārzeņu nozarē (tomāti, apelsīni, citroni, galda vīnogas un āboli) | 3 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1856/2004 (2004. gada 26. oktobris), ar ko papildina Regulas (EK) Nr. 2400/96 pielikumu attiecībā uz nosaukuma reģistrēšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfisko nosaukumu reģistrā (Lardo di Colonnata) | 6 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1857/2004 (2004. gada 26. oktobris), ar kuru groza ar Regulu (EK) Nr. 1210/2004 noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus atsevišķiem cukura nozares produktiem 2004./2005. saimnieciskajā gadā | 13 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

Komisijas Regula (EK) Nr. 1854/2004 (2004. gada 26. oktobris), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

1

Komisijas Regula (EK) Nr. 1855/2004 (2004. gada 26. oktobris), ar kuru noteiktas eksporta kompensācijas atbilstoši sistēmām A1 un B augļu un dārzeņu nozarē (tomāti, apelsīni, citroni, galda vīnogas un āboli)

3

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1856/2004 (2004. gada 26. oktobris), ar ko papildina Regulas (EK) Nr. 2400/96 pielikumu attiecībā uz nosaukuma reģistrēšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfisko nosaukumu reģistrā (Lardo di Colonnata)

Lardo di Colonnata

6

Komisijas Regula (EK) Nr. 1857/2004 (2004. gada 26. oktobris), ar kuru groza ar Regulu (EK) Nr. 1210/2004 noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus atsevišķiem cukura nozares produktiem 2004./2005. saimnieciskajā gadā

13

| | | II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | Padome |
| | * | 2004/731/EK:Padomes Lēmums (2004. gada 26. jūlijs), kas attiecas uz Eiropas Savienības un Bosnijas un Hercegovinas nolīguma slēgšanu par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai | 15 |
| Nolīgums starp Eiropas Savienību un Bosniju un Hercegovinu par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai | 16 |
| | * | 2004/732/KĀDP:Politikas un drošības komitejas Lēmums BiH/1/2004 (2004. gada 21. septembris), ar ko pieņem trešo valstu palīdzību attiecībā uz Eiropas Savienības militāro operāciju Bosnijā un Hercegovinā | 20 |
| | * | 2004/733/KĀDP:Politikas un drošības komitejas Lēmums BiH/2/2004 (2004. gada 24. septembris) par ES operācijas komandiera Eiropas Savienības militārajai operācijai Bosnijā un Hercegovinā iecelšanu amatā | 22 |

II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Padome

*

2004/731/EK:Padomes Lēmums (2004. gada 26. jūlijs), kas attiecas uz Eiropas Savienības un Bosnijas un Hercegovinas nolīguma slēgšanu par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai

15

Nolīgums starp Eiropas Savienību un Bosniju un Hercegovinu par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai

16

*

2004/732/KĀDP:Politikas un drošības komitejas Lēmums BiH/1/2004 (2004. gada 21. septembris), ar ko pieņem trešo valstu palīdzību attiecībā uz Eiropas Savienības militāro operāciju Bosnijā un Hercegovinā

20

*

2004/733/KĀDP:Politikas un drošības komitejas Lēmums BiH/2/2004 (2004. gada 24. septembris) par ES operācijas komandiera Eiropas Savienības militārajai operācijai Bosnijā un Hercegovinā iecelšanu amatā

22

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

| 27.10.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 324/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 324/1

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1854/2004

(2004. gada 26. oktobris),

ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1994. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 3223/94 par sīki izstrādātiem augļu un dārzeņu ievešanas režīma izpildes noteikumiem (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem.

| (2) | Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā, |
| --- | --- |

(2)

Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta ievešanas vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 3223/94 4. pantā, ir tādas, kā norādīts tabulā, kas pievienota pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2004. gada 27. oktobrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2004. gada 26. oktobrī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības ģenerāldirektors

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 337, 24.12.1994., 66. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1947/2002 (OV L 299, 1.11.2002., 17. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

Komisijas 2004. gada 26. oktobra Regulai, ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | 052 | 56,3 |
| 204 | 43,3 |
| 624 | 74,2 |
| 999 | 57,9 |
| 0707 00 05 | 052 | 117,6 |
| 999 | 117,6 |
| 0709 90 70 | 052 | 96,3 |
| 204 | 42,0 |
| 628 | 48,8 |
| 999 | 62,4 |
| 0805 50 10 | 052 | 60,5 |
| 388 | 52,2 |
| 524 | 68,0 |
| 528 | 51,4 |
| 999 | 58,0 |
| 0806 10 10 | 052 | 118,7 |
| 400 | 179,6 |
| 999 | 149,2 |
| 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 | 388 | 60,3 |
| 400 | 93,9 |
| 404 | 82,3 |
| 442 | 61,0 |
| 512 | 107,5 |
| 720 | 99,6 |
| 800 | 212,5 |
| 804 | 107,4 |
| 999 | 103,1 |
| 0808 20 50 | 052 | 109,5 |
| 388 | 105,3 |
| 720 | 75,4 |
| 999 | 96,7 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

052

56,3

204

43,3

624

74,2

999

57,9

0707 00 05

052

117,6

999

117,6

0709 90 70

052

96,3

204

42,0

628

48,8

999

62,4

0805 50 10

052

60,5

388

52,2

524

68,0

528

51,4

999

58,0

0806 10 10

052

118,7

400

179,6

999

149,2

0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90

388

60,3

400

93,9

404

82,3

442

61,0

512

107,5

720

99,6

800

212,5

804

107,4

999

103,1

0808 20 50

052

109,5

388

105,3

720

75,4

999

96,7

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.). Kods “999” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 27.10.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 324/3 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 324/3

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1855/2004

(2004. gada 26. oktobris),

ar kuru noteiktas eksporta kompensācijas atbilstoši sistēmām A1 un B augļu un dārzeņu nozarē (tomāti, apelsīni, citroni, galda vīnogas un āboli)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1996. gada 28. oktobra Regulu (EK) Nr. 2200/96 par augļu un dārzeņu tirgus kopējo organizāciju (1), un jo īpaši tās 35. panta 3. punkta trešo daļu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Regulā (EK) Nr. 1961/2001 (2) noteikti sīki izstrādāti noteikumi par eksporta kompensāciju piemērošanu augļu un dārzeņu nozarē. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Regulā (EK) Nr. 1961/2001 (2) noteikti sīki izstrādāti noteikumi par eksporta kompensāciju piemērošanu augļu un dārzeņu nozarē.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2200/96 35. panta 1. punktu, ciktāl tas ir vajadzīgs, lai nodrošinātu saimnieciski nozīmīgus izvedumus, attiecībā uz produktiem, ko izved Kopiena, var noteikt eksporta kompensācijas, ņemot vērā limitus, kas izriet no līgumiem, kas noslēgti saskaņā ar Līguma 300. pantu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2200/96 35. panta 1. punktu, ciktāl tas ir vajadzīgs, lai nodrošinātu saimnieciski nozīmīgus izvedumus, attiecībā uz produktiem, ko izved Kopiena, var noteikt eksporta kompensācijas, ņemot vērā limitus, kas izriet no līgumiem, kas noslēgti saskaņā ar Līguma 300. pantu.

| (3) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2200/96 35. panta 2. punktu ir jāgādā par to, lai neizjauktu tirdzniecības plūsmas, kas, pateicoties kompensāciju režīmam, izveidojušās iepriekš. Šā iemesla dēļ, kā arī sakarā ar to, ka augļu un dārzeņu izvedumiem ir sezonas raksturs, ir jānosaka katram produktam paredzētie daudzumi, pamatojoties uz lauksaimniecības produktu nomenklatūru attiecībā uz eksporta kompensācijām, kas izveidota ar Komisijas Regulu (EEK) Nr. 3846/87 (3). Šie daudzumi būtu jāsadala, jo īpaši ņemot vērā to, ka attiecīgajiem produktiem raksturīgi vairāk vai mazāk bojāties. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2200/96 35. panta 2. punktu ir jāgādā par to, lai neizjauktu tirdzniecības plūsmas, kas, pateicoties kompensāciju režīmam, izveidojušās iepriekš. Šā iemesla dēļ, kā arī sakarā ar to, ka augļu un dārzeņu izvedumiem ir sezonas raksturs, ir jānosaka katram produktam paredzētie daudzumi, pamatojoties uz lauksaimniecības produktu nomenklatūru attiecībā uz eksporta kompensācijām, kas izveidota ar Komisijas Regulu (EEK) Nr. 3846/87 (3). Šie daudzumi būtu jāsadala, jo īpaši ņemot vērā to, ka attiecīgajiem produktiem raksturīgi vairāk vai mazāk bojāties.

| (4) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2200/96 35. panta 4. punktu kompensācijas nosakāmas, ņemot vērā, pirmkārt, augļu un dārzeņu cenu pašreizējo situāciju Kopienas tirgū un attīstības perspektīvas un pieejamos krājumus un, otrkārt, cenas, ko izmanto starptautiskajā tirdzniecībā. Jāņem vērā arī tirdzniecības un transporta cenas, kā arī paredzēto izvedumu saimnieciskais aspekts. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2200/96 35. panta 4. punktu kompensācijas nosakāmas, ņemot vērā, pirmkārt, augļu un dārzeņu cenu pašreizējo situāciju Kopienas tirgū un attīstības perspektīvas un pieejamos krājumus un, otrkārt, cenas, ko izmanto starptautiskajā tirdzniecībā. Jāņem vērā arī tirdzniecības un transporta cenas, kā arī paredzēto izvedumu saimnieciskais aspekts.

| (5) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2200/96 35. panta 5. punktu cenas Kopienas tirgū nosakāmas, ņemot vērā eksportam vislabvēlīgākās cenas. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2200/96 35. panta 5. punktu cenas Kopienas tirgū nosakāmas, ņemot vērā eksportam vislabvēlīgākās cenas.

| (6) | Sakarā ar situāciju starptautiskajā tirdzniecībā vai īpašajām prasībām atsevišķos tirgos iespējams, ka attiecībā uz kādu konkrētu produktu kompensācija ir jādiferencē pēc šā produkta galamērķa. |
| --- | --- |

(6)

Sakarā ar situāciju starptautiskajā tirdzniecībā vai īpašajām prasībām atsevišķos tirgos iespējams, ka attiecībā uz kādu konkrētu produktu kompensācija ir jādiferencē pēc šā produkta galamērķa.

| (7) | Tomāti, apelsīni, citroni, galda vīnogas un āboli, uz ko attiecināmas Kopienas tirdzniecības standartu kategorijas Ekstra, I un II, pašreiz var tikt izvesti saimnieciski nozīmīgos daudzumos. |
| --- | --- |

(7)

Tomāti, apelsīni, citroni, galda vīnogas un āboli, uz ko attiecināmas Kopienas tirdzniecības standartu kategorijas Ekstra, I un II, pašreiz var tikt izvesti saimnieciski nozīmīgos daudzumos.

| (8) | Lai nodrošinātu pieejamo resursu pēc iespējas efektīvāku izmantojumu un ņemot vērā Kopienas izvedumu struktūru, eksporta kompensācijas nosakāmas pēc sistēmām A1 un B. |
| --- | --- |

(8)

Lai nodrošinātu pieejamo resursu pēc iespējas efektīvāku izmantojumu un ņemot vērā Kopienas izvedumu struktūru, eksporta kompensācijas nosakāmas pēc sistēmām A1 un B.

| (9) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augļu un dārzeņu pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(9)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augļu un dārzeņu pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Attiecībā uz sistēmu A1 kompensācijas likme, kompensācijas pieteikšanas periods un attiecīgajiem produktiem paredzētie daudzumi noteikti pielikumā.

Attiecībā uz sistēmu B orientējošās kompensācijas likmes, atļauju pieteikumu iesniegšanas laikposms un attiecīgajiem produktiem paredzētie daudzumi noteikti pielikumā.

2.   Saskaņā ar pārtikas atbalstu izdotās atļaujas, kas paredzētas Komisijas Regulas (EK) Nr. 1291/2000 (4) 16. pantā, neattiecina uz daudzumiem, kas paredzēti šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2004. gada 9. novembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2004. gada 26. oktobrī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Franz FISCHLER

---

(1)  OV L 297, 21.11.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 47/2003 (OV L 7, 11.1.2003., 64. lpp.).

1

(2)  OV L 268, 9.10.2001., 8. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1176/2002 (OV L 170, 29.6.2002., 69. lpp.).

2

(3)  OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2180/2003 (OV L 335, 22.12.2003., 1. lpp.).

3

(4)  OV L 152, 24.6.2000., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 636/2004 (OV L 100, 6.4.2004., 25. lpp.).

4

---

PIELIKUMS

Komisijas 2004. gada 26. oktobra regulai, ar ko nosaka eksporta kompensācijas augļu un dārzeņu nozarē (tomāti, apelsīni, citroni, galda vīnogas un āboli)

| Produkta kods (1) | Galamērķis (2) | Sistēma A1
  Kompensācijas pieprasīšanas periods: 9.11.2004.–7.1.2005. | Sistēma B
  Atļauju pieteikumu iesniegšanas periods: 16.11.2004.–14.1.2005. |
| --- | --- | --- | --- |
| Kompensācijas likme
  (EUR/t tīrsvara) | Paredzētie daudzumi
  (t) | Orientējošā kompensācijas likme
  (EUR/t tīrsvara) | Paredzētie daudzumi
  (t) |
| 0702 00 00 9100 | F08 | 30 | | 30 | 8 622 |
| 0805 10 10 9100
  0805 10 30 9100
  0805 10 50 9100 | A00 | 24 | | 24 | 105 197 |
| 0805 50 10 9100 | A00 | 43 | | 43 | 31 426 |
| 0806 10 10 9100 | A00 | 35 | | 35 | 13 029 |
| 0808 10 20 9100
  0808 10 50 9100
  0808 10 90 9100 | F04, F09 | 28 | | 28 | 22 349 |

Produkta kods (1)

Galamērķis (2)

Sistēma A1

Kompensācijas pieprasīšanas periods: 9.11.2004.–7.1.2005.

Sistēma B

Atļauju pieteikumu iesniegšanas periods: 16.11.2004.–14.1.2005.

Kompensācijas likme

(EUR/t tīrsvara)

Paredzētie daudzumi

(t)

Orientējošā kompensācijas likme

(EUR/t tīrsvara)

Paredzētie daudzumi

(t)

0702 00 00 9100

F08

30

30

8 622

0805 10 10 9100

0805 10 30 9100

0805 10 50 9100

A00

24

24

105 197

0805 50 10 9100

A00

43

43

31 426

0806 10 10 9100

A00

35

35

13 029

0808 10 20 9100

0808 10 50 9100

0808 10 90 9100

F04, F09

28

28

22 349

---

(1)  Produktu kodi definēti Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).

(2)  A sērijas galamērķu kodi definēti Regulas (EEK) Nr. 3846/87 II pielikumā.

Skaitliskie galamērķu kodi definēti Komisijas Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.).

Pārējie galamērķi definēti šādi:

| F03 | : | Visi galamērķi, izņemot Šveici. |
| --- | --- | --- |
| F04 | : | Šrilanka, Honkonga, Singapūra, Malaizija, Indonēzija, Taizeme, Taivāna, Papua-Jaungvineja, Laosa, Kambodža, Vjetnama, Urugvaja, Paragvaja, Argentīna, Meksika, Kostarika un Japāna. |
| F08 | : | Visi galamērķi, izņemot Bulgāriju. |
| F09 | : | Šādi galamērķi:






  — | Norvēģija, Islande, Grenlande, Farēru salas, Rumānija, Albānija, Bosnija un Hercegovina, Horvātija, Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, Serbija un Melnkalne, Armēnija, Azerbaidžāna, Baltkrievija, Gruzija, Kazahstāna, Kirgizstāna, Moldāvija, Krievija, Tadžikistāna, Turkmēnija, Uzbekistāna, Ukraina, Saūda Arābija, Bahreina, Katara, Omāna, Apvienotie Arābu Emirāti (Abū Dabī, Dubaija, Sārdža, Ajmana, Ummalkavaina, Rāselheima un Fudžaira), Kuveita, Jemena, Sīrija, Irāna, Jordānija, Bolīvija, Brazīlija, Venecuēla, Peru, Panama, Ekvadora un Kolumbija, |

F03

:

Visi galamērķi, izņemot Šveici.

F04

:

Šrilanka, Honkonga, Singapūra, Malaizija, Indonēzija, Taizeme, Taivāna, Papua-Jaungvineja, Laosa, Kambodža, Vjetnama, Urugvaja, Paragvaja, Argentīna, Meksika, Kostarika un Japāna.

F08

:

Visi galamērķi, izņemot Bulgāriju.

F09

:

Šādi galamērķi:

—

Norvēģija, Islande, Grenlande, Farēru salas, Rumānija, Albānija, Bosnija un Hercegovina, Horvātija, Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, Serbija un Melnkalne, Armēnija, Azerbaidžāna, Baltkrievija, Gruzija, Kazahstāna, Kirgizstāna, Moldāvija, Krievija, Tadžikistāna, Turkmēnija, Uzbekistāna, Ukraina, Saūda Arābija, Bahreina, Katara, Omāna, Apvienotie Arābu Emirāti (Abū Dabī, Dubaija, Sārdža, Ajmana, Ummalkavaina, Rāselheima un Fudžaira), Kuveita, Jemena, Sīrija, Irāna, Jordānija, Bolīvija, Brazīlija, Venecuēla, Peru, Panama, Ekvadora un Kolumbija,

| — | Āfrikas valstis un teritorijas, izņemot Dienvidāfriku, |
| --- | --- |

—

Āfrikas valstis un teritorijas, izņemot Dienvidāfriku,

| — | galamērķi, kas paredzēti Komisijas Regulas (EK) Nr. 800/1999 36. pantā (OV L 102, 17.4.1999., 11. lpp.). |
| --- | --- |

—

galamērķi, kas paredzēti Komisijas Regulas (EK) Nr. 800/1999 36. pantā (OV L 102, 17.4.1999., 11. lpp.).

---

| 27.10.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 324/6 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 324/6

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1856/2004

(2004. gada 26. oktobris),

ar ko papildina Regulas (EK) Nr. 2400/96 pielikumu attiecībā uz nosaukuma reģistrēšanu “Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfisko nosaukumu reģistrā” (Lardo di Colonnata)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1992. gada 14. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2081/92 par lauksaimniecības produktu un pārtikas ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (1), un jo īpaši tās 7. panta 5. punkta a) apakšpunktu un 6. panta 4. punkta pirmo ievilkumu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2081/92 5. panta 5. punktu Itālija ir nosūtījusi Komisijai prasību reģistrēt nosaukumu “Lardo di Colonnata” kā ģeogrāfiskās izcelsmes norādi. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2081/92 5. panta 5. punktu Itālija ir nosūtījusi Komisijai prasību reģistrēt nosaukumu “Lardo di Colonnata” kā ģeogrāfiskās izcelsmes norādi.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2081/92 6. panta 1. punktu tika konstatēts, ka tā atbilst minētajai regulai, jo īpaši, ka tajā ietilpst visi elementi, kas paredzēti minētās regulas 4. pantā. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2081/92 6. panta 1. punktu tika konstatēts, ka tā atbilst minētajai regulai, jo īpaši, ka tajā ietilpst visi elementi, kas paredzēti minētās regulas 4. pantā.

| (3) | Pēc reģistrācijas prasības publikācijas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2) Spānija ir nosūtījusi Komisijai iebildumus saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2081/92 7. pantu. |
| --- | --- |

(3)

Pēc reģistrācijas prasības publikācijas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2) Spānija ir nosūtījusi Komisijai iebildumus saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2081/92 7. pantu.

| (4) | Iebildumos tika norādīts uz neatbilstību Regulas (EEK) Nr. 2081/92 2. pantā paredzētajiem nosacījumiem, un tie bija pieņemami saskaņā ar minētās regulas 7. panta 4. punktu. Būtībā pēc sūdzības, ko bija iesniedzis kāds svaigas gaļas eksportētājs, Spānija apstrīdēja metodi, pēc kuras bija definēts ģeogrāfiskais apgabals, kur ražo izejvielas, kas domātas Lardo di Colonnata ražošanai, kā arī pārstrādes ģeogrāfiskais rajons. |
| --- | --- |

(4)

Iebildumos tika norādīts uz neatbilstību Regulas (EEK) Nr. 2081/92 2. pantā paredzētajiem nosacījumiem, un tie bija pieņemami saskaņā ar minētās regulas 7. panta 4. punktu. Būtībā pēc sūdzības, ko bija iesniedzis kāds svaigas gaļas eksportētājs, Spānija apstrīdēja metodi, pēc kuras bija definēts ģeogrāfiskais apgabals, kur ražo izejvielas, kas domātas Lardo di Colonnata ražošanai, kā arī pārstrādes ģeogrāfiskais rajons.

| (5) | Komisija savā 2004. gada 29. janvāra vēstulē aicināja attiecīgās dalībvalstis savstarpēji vienoties saskaņā ar savām iekšējām procedūrām. Itālija sniedza skaidrojumus attiecībā uz metodi, pēc kuras definēti ģeogrāfiskie apgabali, kur ražo izejvielas un veic pārstrādi, un Spānija piekrita reģistrācijai. |
| --- | --- |

(5)

Komisija savā 2004. gada 29. janvāra vēstulē aicināja attiecīgās dalībvalstis savstarpēji vienoties saskaņā ar savām iekšējām procedūrām. Itālija sniedza skaidrojumus attiecībā uz metodi, pēc kuras definēti ģeogrāfiskie apgabali, kur ražo izejvielas un veic pārstrādi, un Spānija piekrita reģistrācijai.

| (6) | Tika precizēta attiecīgā nosaukuma specifikācijas veidlapa, jo īpaši tās 4.3. punkts attiecībā uz ģeogrāfisko apgabalu. |
| --- | --- |

(6)

Tika precizēta attiecīgā nosaukuma specifikācijas veidlapa, jo īpaši tās 4.3. punkts attiecībā uz ģeogrāfisko apgabalu.

| (7) | Tādējādi nosaukums “Lardo di Colonnata” ir jāiekļauj “Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfisko nosaukumu reģistrā” un Kopienā jāaizsargā kā ģeogrāfiskās izcelsmes norāde. |
| --- | --- |

(7)

Tādējādi nosaukums “Lardo di Colonnata” ir jāiekļauj “Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfisko nosaukumu reģistrā” un Kopienā jāaizsargā kā ģeogrāfiskās izcelsmes norāde.

| (8) | Tādējādi ir jāpapildina Komisijas Regulas (EK) Nr. 2400/96 (3) pielikums, |
| --- | --- |

(8)

Tādējādi ir jāpapildina Komisijas Regulas (EK) Nr. 2400/96 (3) pielikums,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 2400/96 pielikumu papildina ar šīs regulas I pielikumā minēto nosaukumu.

Pirmajā daļā paredzēto nosaukumu kā aizsargātu ģeogrāfisku norādi ieraksta “Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfisko nosaukumu reģistrā”, kas paredzēts Regulas (EEK) Nr. 2081/92 6. panta 4. punktā.

2. pants

Konsolidētā veidlapa, kas aptver visus galvenos specifikācijas elementus, pievienota šīs regulas II pielikumā.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2004. gada 26. oktobrī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Franz FISCHLER

---

(1)  OV L 208, 24.7.1992., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1215/2004 (OV L 232, 1.7.2004., 21. lpp.).

1

(2)  OV C 131, 5.6.2003., 10. lpp.

2

(3)  OV L 327, 18.12.1996., 11. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1486/2004 (OV L 273, 21.8.2004., 9. lpp.).

3

---

I PIELIKUMS

LĪGUMA I PIELIKUMĀ UZSKAITĪTIE PRODUKTI, KAS DOMĀTI IZMANTOŠANAI PĀRTIKĀ

Gaļas produkti (termiski apstrādāti, sālīti, kūpināti utt.)

ITĀLIJA

Lardo di Colonnata (AĢN)

---

II PIELIKUMS

KONSOLIDĒTS SARAKSTS

PADOMES REGULA (EEK) Nr. 2081/92

“LARDO DI COLONNATA”

Nr. EK: IT/00269/15.1.2003

CAN ( ) AĢN (X)

Šā kopsavilkuma veidlapa ir sniegta informācijas nolūkā. Lai iegūtu visu informāciju, konkrēti par CAN vai AĢN produktiem, ir jāiepazīstas ar visām specifikācijām, kas ir pieejamas vai nu konkrētā valstī, vai Eiropas Komisijas dienestos (1).

1.   Dalībvalsts kompetentā iestāde:

Nosaukums: Ministero delle Politiche Agricole e Forestali

Adrese:

| Via XX Settembre n. 20 – I-00187 Roma |
| --- |
| Tālr.: (39-6) 481 99 68 |
| Fakss: (39-6) 420 131 26 |

Via XX Settembre n. 20 – I-00187 Roma

Tālr.: (39-6) 481 99 68

Fakss: (39-6) 420 131 26

E-pasts: qualita@politicheagricole.it

2.   Pieteikumu:

2.1.   Nosaukums: Associazione Tutela Lardo di Colonnata

2.2.   Adrese:

2.3.   Sastāvs: ražotāji/pārstrādātāji (X) citi ( ).

3.   Produkta tips: Klase 1.2. – II pielikumā minētais gaļas produkts – speķis.

4.   Specifikācijas apraksts: (noteikumu apkopojums saskaņā ar 4. panta 2. punktu)

4.1.   Nosaukums:

4.2.   Apraksts: Produkts, ko iegūst no tādas cūkgaļas izcirtņiem, kura nāk no saimniecībām, kas atrodas kādā no turpmāk norādītajiem reģioniem – Toskāna, Emīlija Romanja, Veneta, Friuli-Venēcija-Džūlija, Lombardija, Pjemonta, Umbrija, Marke, Lacija un Molīze – un atbilst tauku slānim, kas nosedz muguru no pakauša līdz gurnu daļai un sānos līdz krūtiņai.

Lardo di Colonnatan galvenās pazīmes ir šādas:

forma: dažāda, parasti taisnstūra, ar biezumu ne mazāku par 3 cm,

izskats: speķis ir ar ādu, no ārpuses to sedz nogatavināšanas sāls, kas kļuvusi tumša no aromātiskajiem augiem un garšvielām, klāt var būt liesas gaļas joslas. Produkts kopumā izskatās mitrs, ir viendabīgas un mīkstas konsistences, baltā krāsā ar sārtu vai brūnu nokrāsu,

smarža: smaržīgs un aromātiem bagāts,

garša: īpaša garša, gandrīz maiga, nedaudz pikanta, ja speķis iegūts no dzīvnieka gurnu daļas; to bagātina aromātiskie augi un pagatavošanā izmantotās garšvielas.

4.3.   Ģeogrāfiskais apgabals: Definētais aizsargātais ģeogrāfiskais apgabals, no kura nāk izejvielas, aptver tādus reģionus kā Toskāna, Emīlija Romanja, Veneta, Friuli-Venēcija-Džūlija, Lombardija, Pjemonta, Umbrija, Marke, Lacija un Molīze. Tie ir tradicionāli treknas cūkgaļas ražošanas reģioni Itālijā, kur laika gaitā nostiprinājušās audzēšanas un nobarošanas metodes, kas ir piemērotas tam, lai ražotu izejvielu, kuru raksturo īpašības, kas vajadzīgas turpmākai apstrādei. Kaušanas un sadalīšanas uzņēmumi tāpat atrodas iepriekš minētajos reģionos.

Lardo di Colonnata ražošanas ģeogrāfisko apgabalu veido par Colonnata saukta teritorija; tā ir daļa no Carrare komūnas Massa Carrare provincē.

4.4.   Izcelsmes apliecinājums: Atbilstoši dažiem avotiem nosaukuma Colonnata izcelsme ir saistīta ar kādu vergu koloniju, kur romieši tos nodarbināja marmora raktuvēs. Daudzas vēsturiskas un arheoloģiskas liecības liecina par to, ka šāda veida kolonija ir pastāvējusi. Nav izslēgts, ka cūkgaļas uzglabāšanas metodes izmantoja jau romiešu impērijas laikā. Vismaz ir skaidrs, ka romieši labi zināja, cik nozīmīgs ir speķis smaga darba darītāju uzturā. Atbilstoši Justiniāna laikā izstrādātajam likumu kodeksam paši leģionāri uzturā saņēma speķi reizi trijās dienās. Uz vietas pieejamā materiāla īpašā kvalitāte nevarēja nesekmēt līdz ar tā izmantojumu arhitektūrā un mākslā tā plašu izmantojumu ražošanā, kas ir saistīts ar tādiem ikdienas dzīvē izmantotajiem priekšmetiem kā piestas sāls smalcināšanai, slavenie marmora krāvumi, vietēji saukti par “conche” (bļodas), ko izmanto speķa uzglabāšanai. Šie atklājumi pierāda saiknes, kas vienmēr eksistējušas starp tādu neatkārtojamu produktu kā Lardo di Colonnata un iedzīvotājiem teritorijā, kur tas tika radīts.

Tā ir sabiedrība, kas, iespējams, nav piedzīvojusi būtiskas pārmaiņas kopš vissenākajiem laikiem. Kopumā avoti liecina par to, ka cūkgaļas pārstrāde pieredzēja stipru impulsu Longobardijas laikā. Turklāt ir interesanti piezīmēt, ka brīvmūrnieku vadītājam parasti piešķīra desmit mārciņas speķa (aptuveni 5 kg), pirms viņiem uzticēto darbu sākšanas. Šādas piezīmes atrodamas visā viduslaiku periodā, kuru iezīmēja būtiskas pārmaiņas cūkgaļas pārstrādes un uzglabāšanas metodēs.

Nav iespējams pateikt precīzi, kad tas viss tieši ietekmēja to, kā tiek pārstrādāts un uzglabāts speķis Colonnata. Pēc atsevišķu autoru domām, tieši cūkkopība un plaši atzītās iemaņas savas cūkgaļas pārstrādes mākslā (kuru šeit bija ieviesuši longobardieši) ļāva Colonnata ciematiņam pārdzīvot viduslaikus, kad marmora ieguve tika krasi pārtraukta.

Pat tad, ja ir grūti pavisam droši noteikt, ka šai vietējai tradīcijai uzglabāt speķi marmora bļodās ir ķeltu, romiešu vai longobardiešu izcelsme, ir skaidrs, ka tā ir sena un dziļi iesakņojusies tradīcija. To jo īpaši pierāda speķa nogatavināšanai izmantotās marmora bļodas, kuras atrastas pašā ciematā un kuras datējamas ar XVII, XVIII un XIX gadsimtu. Tās ir dažādu izmēru bļodas, kas nāk no Canaloni di Colonnata. Zīmīgi ir arī tas, ka uz dažu māju fasādēm ir saglabājušies XIX gadsimta bareljefi, uz kā ir attēlots Svētais Antuāns, III–IV gadsimta vientuļnieks, kurš no XI gs. bija pazīstams ar to, ka izārstējis “feu de Saint Antoine”, kas ir tautā plaši lietots zoster herpes vīrusa nosaukums. Daudzu gadsimtu gaitā slimajai vietai pielikts speķis bija vienīgās efektīvās zāles pret šo slimību. Šā iemesla dēļ Svēto Antuānu bieži attēlo kopā ar sivēnu. Turklāt ir interesanti piezīmēt arī to, ka draudzes baznīca ir veltīta Svētajam Bartolomejam, miesnieku aizbildnim, un ka šā aizbildņa svētki vienlaikus ir speķa svētki, kas ir saistoši daudziem tūristiem no visas Itālijas un arī no ārvalstīm.

Ražošana, patēriņš un, plašāk, speķa kultūra Colonnata ciematā jebkurā gadījumā vienmēr bijusi saistīta ar marmora ieguvi un šajā jomā strādājošajiem.

Kādā vērtīgā liecībā, kas nesen parādījās kāda laikraksta rakstā, Montecatini sabiedrības inženieris Aldo Mannolini, kas 40. gadu beigās vadīja darbus Carrare reģiona atradnēs, izteicās, ka “varēja pavisam droši noteikt strādnieku dzīves vietu pēc tā, ko viņi mēdza ēst, jo vienīgi Colonnata strādnieki parasti ēda maizi un speķi. Viņi lepojās ar savu produktu un tā pagatavošanas metodi, kas paredz speķa uzglabāšanu marmora bļodās, kas novietotas apakšzemes pagrabos”.

Ir svarīgi piezīmēt, ka kādā XIX gs. beigās publicētā tekstā, kurā bija izvērtēta Carrare marmora atradņu strādnieku pārtika, ir ziņas, kas parāda, kā atšķīries uzturs strādniekiem, kas strādā līdzenumā, un uzturs tiem, kas strādā kalnos, akmeņlauztuvēs. Pirmie minētie varēja rēķināties ar pietiekami daudzveidīgu uzturu, regulārām ēdienreizēm, tajā pašā laikā pēdējo minēto uzturs bija mazāk regulārs; galvenokārt tā bija maize, vārīti makaroni vai nūdeles ar dārzeņiem, kam garšai pievienota eļļa vai speķis.

Attiecībā uz sastāvdaļām var teikt, ka kopš seniem laikiem tiek izmantota jūras sāls, un tās apgāde nesagādā grūtības. Ķiploki un daudzi citi aromatizētājaugi, piemēram, rozmarīns, salvija un raudene, bija pieejami uz vietas, tajā pašā laikā garšvielas no tālākām zemēm, melnie pipari, kanēlis, muskatrieksti nebija grūti iegūstami, ņemot vērā to, ka pavisam netālu bija tirdzniecības ceļi Livourne/Pise – Emilie/Lombardie.

Laika gaitā ražošanas un nogatavināšanas sistēma, izmantojot tradicionālās marmora bļodas, būtiski nav mainījusies. Ir svarīgi piezīmēt, ka senākos laikos ražošanas ciklam bija sezonas raksturs, sivēnu kāva un pagatavoja vienīgi aukstākajos gada mēnešos (janvāris/februāris), turpretī mūsdienās ir iespējams vairāk nekā viens ražošanas cikls gadā; ar to saistītās darbības tomēr koncentrējas gada aukstākajos un mitrākajos mēnešos (laikā no septembra līdz maijam), lai tiktu saglabāts ražošanas procesa dabiskais raksturs.

Nu jau daudzus gadus Colonnata speķis nav tikai vietējo iedzīvotāju iecienīts, tas ir guvis plašāku atzinību Itālijā un ārvalstīs.

Iespējams, ka tas bija 50. gados, kad šis speķis daudziem kļuva par gastronomisku atklājumu. Būtībā jau šajā laikā kāds gids, apkopojot galvenos neparastos vēsturiskos un gastronomiskos faktus, kas ir saistīti ar Massa Carrara provinci, atzina, ka ciemats ir slavens, pirmkārt, ar to, ka tas atrodas netālu no akmeņlauztuvēm, un, otrkārt, ar šejienes speķi.

Jāpasvītro, ka šim jautājumam veltītā plašā literatūra, tostarp visnesenākā nacionālā literatūra, Lardo di Colonnata ražošanu viennozīmīgi saista ar Colonnata teritoriju.

Visbeidzot, nevajadzētu aizmirst, ka produkts pašreiz ir galvenais ienākumu avots Colonnata ciematā. Jaunās marmora apstrādes tehnoloģijas faktiski ir iemesls augstajam bezdarba līmenim un augstajam izceļošanas rādītājam.

Produkta izsekojamību apliecina attiecīgās tehnoloģijas darbību apraksts ad hoc reģistrā, ko kārto 7. pantā paredzētā kontroles iestāde.

4.5.   Iegūšanas metode: Ražošanai ir sezonas raksturs, un tā aptver laiku no septembra līdz maijam ieskaitot. Speķis ir jāapstrādā, kamēr tas ir svaigs. Pēc kaušanas 72 stundu laikā tam ir jābūt gatavam un pārklātam ar sāli, tad to ievieto īpaši šim nolūkam domātās marmora bļodās, ko vietēji sauc par “conche” un kas iepriekš ir ierīvētas ar ķiploku, pa kārtām liekot speķi un aromātiskos augus (svaigus maltos piparus, svaigu rozmarīnu, nomizotu un lielās šķēlēs sagrieztu ķiploku), līdz bļodas ir pilnas. Piepildītās bļodas noslēdz. Šīs bļodas, “conche”, ir baltā marmora tilpnes lielas bļodas formā no materiāla, kas iegūts no Colonnata atradņu Canaloni marmora, bez kura sastāvam un struktūrai raksturīgajām īpašībām nav iespējama produkta optimāla nogatavināšana. Speķis jāglabā bļodās vismaz sešus mēnešus. Ir svarīgi, lai nogatavināšana noritētu vietās, ko gandrīz nemaz nevēdina, bez mākslīgas kondicionēšanas.

4.6.   Saikne: Lardo di Colonnata ražošana un patēriņš tradicionāli ir saistīts ar marmora atradņu strādniekiem.

Tā ir īpaša vide, ko nosaka virkne faktoru, kas ir ne tikai ģeogrāfiski un klimatiski, bet arī ar ražošanu saistīti, ekonomiski un sociāli. Šie faktori ir unikālu vietēju apstākļu auglis, tie nav nošķirami un analizējami atsevišķi.

Tā ir Colonnata īpašā vide, kur šis produkts ir izstrādāts un ieguvis savas īpašās iezīmes. Saiknes šīs ekskluzīvās vides būtisko aspektu starpā ir obligāts nosacījums tā īpašā rakstura saglabāšanai.

Colonnata ciemats atrodas Apenīnos, vidējais augstums virs jūras līmeņa ir 550 m. Klimatiskos apstākļus raksturo liels nokrišņu daudzums un niecīgas temperatūras izmaiņu amplitūdas. Spēcīgas mitra gaisa masas, kas nāk no kalnu Tirēnu jūras puses nogāzes, tūlīt kondensējas, saskaroties ar negaidīto kalnu ķēdes barjeru pēc tam, kad šķērsots neliels piekrastes līdzenums, veidojot gaisa augšupejošu plūsmu, kas ir pamatā lielajam daudzumam nokrišņu, kuri ir arvien biežāki un intensīvāki, virzoties starp klinšu izvirzījumiem.

No šiem apstākļiem vispirms jau izriet tas, ka mitruma saturs gaisā ir augsts; tas ir saistīts ar nokrišņu biežumu un daudzumu, kas savu maksimumu sasniedz laikā no septembra līdz janvārim un no aprīļa līdz jūnijam.

Skaistā laikā Colonnata ciematā, kas atrodas pie ieejas taisnā taisnstūra pret jūru vērstā alejā, pūš viegls dienas vējš. Ziemā šis vējs pūš no kalniem pretī ielejai un vasarā – no jūras pretī kalniem, jo īpaši saulainās pēcpusdienās. Ēnā ir patīkami pat maksimālās saules stundās. Colonnata māju pagrabos, kas bieži vien izcirsti klintī, temperatūras paaugstināšanos dienā gandrīz nevar sajust. Baltā marmora bļodas, ko izmanto speķa nogatavināšanai, saglabā zemu temperatūru, kas sekmē gaisa mitruma kondensēšanos; tas savukārt sekmē sāls pārveidošanos sālījumā. Īpašā ģeogrāfiskā situācija un tas, ka ciematam nav nekāda aizsega no saules, būtiski ietekmē vietēja mikroklimata veidošanos.

Colonnata ciemats ir ļoti saulains pat ziemā ar temperatūrām, kas ir nedaudz augstākas par tām, kādas ir ielejā, un mitrumu, kas ir relatīvi mazāks pat tad, ja te ir raksturīgas relatīvi augstākas vidējās svārstības.

Pozitīvs vispārējo apkārtējās vides apstākļu faktors ir viegla vēja cirkuklācija ar nelielu dienas temperatūras izmaiņu amplitūdu.

Intensīvais augu segums, ko veido kastaņas, ozoli, skābārži un dižskābārži, sekmē to, ka mitruma līmenis šajā zonā ir augsts.

Iepriekš aprakstītā ģeogrāfiskā situācija un klimatiskie apstākļi ir ideāli priekšnoteikumi tam, lai dabiski nogatavinātu un uzglabātu speķi, kam bez augstuma virs jūras līmeņa, kādā atrodas Colonnata, vajadzīgi vēl trīs faktori, kas optimāli un neatkārtojami apvienojas ciematā: paaugstināts mitrums, mērenas vasaras temperatūras, nelielas dienas un gada temperatūru izmaiņu amplitūdas.

Šie faktori jo izteiktāki ir pagrabos, kuru atrašanās vieta un forma sekmē to, ka tiek saglabāti tādi klimatiskie apstākļi, kuru rādītāji ir ideāli un ļauj iegūt tik augstu vērtētās produkta organoleptiskās iezīmes.

Saistībā ar marmora ieguvi tāpat bijusi nozīmīga, jo, lai Colonnata strādnieki varētu piekopt šo īpašo darbību, viņiem bija vajadzīgs enerģētiski bagāts uzturs.

Ņemot vērā vietējās ekonomikas īpašos apstākļus, kam ir raksturīgs niecīgs lauksaimniecības sektora ieguldījums, bija jādomā, kā pārtikas rezerves racionāli sadalīt visa gada garumā, panākot ilgāku gaļas patēriņu (liesā gaļa tika patērēta vasaras sezonā un treknā gaļa ziemas sezonā). Faktiski bija svarīgi, lai vienmēr varētu uzņemt pietiekami daudz kaloriju, lai izturētu grūtos darba apstākļus akmeņlauztuvēs.

Mērķis tika sasniegts, pateicoties tam, ka tika piemērotas tādas ražošanas un uzglabāšanas metodes, kurās izmantoja to, ka lielā daudzumā bija pieejamas attiecīgās izejvielas, speķa pagatavošanai vajadzīgās sastāvdaļas, marmors, kā arī zināšanas attiecībā uz to, kā pagatavojams speķis.

Tradicionāli produkta īpašās iezīmes vienmēr tika saistītas ar pagatavošanas un uzglabāšanas procesa oriģinalitāti.

Tieši no ražošanas viedokļa saistība ar ģeogrāfisko vietu nav mazāk nozīmīga kā pagatavošanas metodes.

Lardo di Colonnata panākums nav saistāms vienīgi ar izejvielu un sastāvdaļu optimālu kombināciju vai vietējā marmora īpašajām iezīmēm, tas saistāms arī ar parādību kopumu, kas var pastiprināt pamata apstākļus. Starp tiem jāatzīmē lielā nozīme, kas piešķirama zināšanām, kuras attīstījušās gadu gaitā, pateicoties darbībai, jo jāuzsver, ka ciematā nekad nav bijusi miesnieka darba specializācija, bet tā vienmēr bijusi atsevišķa pilntiesīga profesija. Pietiek norādīt, piemēram, uz izejvielas atlases un sagatavošanas zināšanām, sālījuma kontroles vai iegūšanas zināšanām vai arī mitruma un niecīgas ventilācijas apstākļu izmantošanu vietējos pagrabos.

Vairs nav vajadzības pierādīt to, cik īpašs ir Colonnata speķis. Tagad par šo produktu zina visur un to augstu novērtē, kā to pierāda arvien biežāki nosaukuma atdarināšanas vai piesavināšanās mēģinājumu gadījumi.

4.7.   Kontroles iestāde:

Nosaukums: AGROQUALITÀ

Adrese:

4.8.   Etiķete: Produktu tirgo gabalos, kuru svars ir robežās no 250 līdz 5 000 gramu, plastmasas vai kāda cita piemērota materiāla vakuumiepakojumā. Var tirgot arī speķi plānās šķēlēs vai kapātu, attiecīgi to iepakojot.

Uz etiķetes skaidriem salasāmiem burtiem papildus Kopienas logo un ar to saistītajām norādēm (saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1726/98 (2) un tās turmākajiem grozījumiem), kā arī ziņām, kas paredzētas likumā, ir jābūt šādām norādēm:

Lardo di Colonnata, kam seko norāde “Aizsargāts ģeogrāfiskas izcelsmes nosaukums” vai tās saīsinājums AĢN, izmantojot burtus, kuru lielums pārsniedz pārējo uz etiķetes esošo norāžu burtu lielumu; nosaukums, firma, adrese uzņēmumam, kurš ražo un iepako produkciju; ražojuma logo, kas ir romba figūra, ko veido virsma un robotas malas; tā iekšpusē ir sivēna profils ar kalnu virsotnēm fonā; figūras izmēri ir 73 × 73 mm, lejpus pa vidu ir norāde “AĢN”, virs tās ir norāde “Lardo di Colonnata” divās rindās, kuras aizņemtā vieta, ja to mēra horizontāli, ir 73 mm. Laukumi ap figūrām ir zaļā un rozā krāsā, un uzraksti ir Galliard fontā melnā krāsā. Logo var pielāgot atkarībā no dažādu iepakojumu izmēriem. Pirms iepakošanas ražotājam ir jāgādā par to, lai uz speķa ādas pret kādu no šaurajām malām tiktu uzlikts speciāls, vienreiz lietojams marķējums, kas ir neliels ieraksts, kurš atspoguļo produkta logo.

Ir aizliegts uz etiķetes norādīt citu nosaukumu kā tas, kas paredzēts šajā specifikācijā. Tāpat ir aizliegts izmantot slavinošas norādes vai tādas, kas varētu maldināt patērētāju.

Ir atļautas norādes attiecībā uz ražotāju un iepakošanas vietu.

4.9.   Valsts prasības: —

---

(1)  Eiropas Komisija, Lauksaimniecības ģenerāldirektorāts – Lauksaimniecības produktu kvalitātes nodaļa, B-1049 Brisele.

(2)  OV L 224, 11.8.1998., 1. lpp.

---

| 27.10.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 324/13 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 324/13

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1857/2004

(2004. gada 26. oktobris),

ar kuru groza ar Regulu (EK) Nr. 1210/2004 noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus atsevišķiem cukura nozares produktiem 2004./2005. saimnieciskajā gadā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2001. gada 19. jūnija Regulu (EK) Nr. 1260/2001 par cukura nozares tirgus kopējo organizāciju (1),

ņemot vērā Komisijas 1995. gada 23. jūnija Regulu (EK) Nr. 1423/95, ar ko nosaka cukura nozares produktu, izņemot melases (2), importa kārtību, un jo īpaši tās 1. panta 2. punkta otrās daļas otro teikumu un 3. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2004./2005. saimnieciskajā gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un atsevišķu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1210/2004 (3). Šīs cenas un nodokli pēdējo reizi grozīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1681/2004 (4). |
| --- | --- |

(1)

Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2004./2005. saimnieciskajā gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un atsevišķu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1210/2004 (3). Šīs cenas un nodokli pēdējo reizi grozīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1681/2004 (4).

| (2) | Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, pašreiz spēkā esošās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 1423/95 norādītajiem noteikumiem un kārtībai, |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, pašreiz spēkā esošās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 1423/95 norādītajiem noteikumiem un kārtībai,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar Regulu (EK) Nr. 1210/2004 noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas piemērojami Regulas (EK) Nr. 1423/95 1. pantā minētajiem produktiem 2004./2005. saimnieciskajā gadā, ir grozīti un sniegti pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2004. gada 27. oktobrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2004. gada 26. oktobrī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības ģenerāldirektors

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 178, 30.6.2001., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 39/2004 (OV L 6, 10.1.2004., 16. lpp.).

1

(2)  OV L 141, 24.6.1995., 16. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 624/98 (OV L 85, 20.3.1998., 5. lpp.).

2

(3)  OV L 232, 1.7.2004., 11. lpp.

3

(4)  OV L 302, 29.9.2004., 3. lpp.

4

---

PIELIKUMS

Grozītās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas no 2004. gada 27. oktobra piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un KN koda 1702 90 99 produktiem

| (EUR) |
| --- |
| KN kods | Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem | Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem |
| 1701 11 10 (1) | 19,50 | 6,55 |
| 1701 11 90 (1) | 19,50 | 12,30 |
| 1701 12 10 (1) | 19,50 | 6,36 |
| 1701 12 90 (1) | 19,50 | 11,78 |
| 1701 91 00 (2) | 19,14 | 17,01 |
| 1701 99 10 (2) | 19,14 | 11,56 |
| 1701 99 90 (2) | 19,14 | 11,56 |
| 1702 90 99 (3) | 0,19 | 0,45 |

(EUR)

KN kods

Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

1701 11 10 (1)

19,50

6,55

1701 11 90 (1)

19,50

12,30

1701 12 10 (1)

19,50

6,36

1701 12 90 (1)

19,50

11,78

1701 91 00 (2)

19,14

17,01

1701 99 10 (2)

19,14

11,56

1701 99 90 (2)

19,14

11,56

1702 90 99 (3)

0,19

0,45

---

(1)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Padomes Regulas (EK) Nr. 1260/2001 I pielikuma II punktā (OV L 178, 30.6.2001., 1. lpp.).

(2)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Padomes Regulas (EK) Nr. 1260/2001 I pielikuma I punktā (OV L 178, 30.6.2001., 1. lpp.).

(3)  Aprēķins uz 1 % saharozes satura.

---

II Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Padome

| 27.10.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 324/15 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 324/15

---

PADOMES LĒMUMS

(2004. gada 26. jūlijs),

kas attiecas uz Eiropas Savienības un Bosnijas un Hercegovinas nolīguma slēgšanu par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai

(2004/731/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, jo īpaši tā 24. un 38. pantu,

ņemot vērā prezidentvalsts ieteikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2003. gada 27. un 28. novembra sanāksmē nolēma pilnvarot prezidentvalsti, kam palīdzētu ģenerālsekretārs/ Augstais Pārstāvis, saskaņā ar 24. un 38. pantu Līgumā par Eiropas Savienību sākt sarunas ar dažām trešām valstīm, lai Eiropas Savienība ar katru no tām noslēgtu nolīgumu par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2003. gada 27. un 28. novembra sanāksmē nolēma pilnvarot prezidentvalsti, kam palīdzētu ģenerālsekretārs/ Augstais Pārstāvis, saskaņā ar 24. un 38. pantu Līgumā par Eiropas Savienību sākt sarunas ar dažām trešām valstīm, lai Eiropas Savienība ar katru no tām noslēgtu nolīgumu par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai.

| (2) | Saņēmusi pilnvarojumu sākt sarunas, prezidentvalsts, kam palīdz ģenerālsekretārs/Augstais Pārstāvis, apsprieda ar Bosniju un Hercegovinu nolīgumu par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai. |
| --- | --- |

(2)

Saņēmusi pilnvarojumu sākt sarunas, prezidentvalsts, kam palīdz ģenerālsekretārs/Augstais Pārstāvis, apsprieda ar Bosniju un Hercegovinu nolīgumu par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai.

| (3) | Minētais nolīgums ir jāapstiprina, |
| --- | --- |

(3)

Minētais nolīgums ir jāapstiprina,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Eiropas Savienības vārdā ir apstiprināts Eiropas Savienības un Bosnijas un Hercegovinas nolīgums par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai.

Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.

2. pants

Ar šo Padomes priekšsēdētājs ir pilnvarots norīkot personu, kas pilnvarota parakstīt minēto nolīgumu, lai tas būtu saistošs Eiropas Savienībai.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

4. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2004. gada 26. jūlijā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

B. R. BOT

---

NOLĪGUMS

starp Eiropas Savienību un Bosniju un Hercegovinu par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai

BOSNIJA UN HERCEGOVINA,

ko pārstāv Bosnijas un Hercegovinas Drošības ministrija,

no vienas puses, un

EIROPAS SAVIENĪBA, turpmāk “ES”,

ko pārstāv Eiropas Savienības Padomes prezidentvalsts,

no otras puses,

še turpmāk Puses,

ŅEMOT VĒRĀ, ka Bosnijai un Hercegovinai un ES ir kopīgi mērķi – stiprināt savu drošību visiem iespējamiem līdzekļiem un drošā teritorijā saviem pilsoņiem nodrošināt augstu drošības pakāpi,

ŅEMOT VĒRĀ, ka Bosnija un Hercegovina un ES ir vienisprātis par to, ka jāizvērš savstarpējas konsultācijas un sadarbība jautājumos, kas drošības jomā izraisa kopīgu ieinteresētību,

ŅEMOT VĒRĀ, ka tāpēc šajā sakarā ir pastāvīga vajadzība Bosnijai un Hercegovinai un ES apmainīties ar klasificētu informāciju,

APZINOTIES, ka pilnvērtīgām un iedarbīgām konsultācijām un sadarbībai var būt vajadzīga piekļuve klasificētai Bosnijas un Hercegovinas un ES informācijai un materiāliem, kā arī Bosnijai un Hercegovinai un ES apmainīties ar klasificētu informāciju un saistītiem materiāliem,

APZINOTIES, ka piekļuve klasificētai informācijai un saistītiem materiāliem un apmaiņa ar tiem prasa atbilstīgus drošības pasākumus,

IR VIENOJUŠĀS PAR SEKOJOŠO.

1. pants

Lai īstenotu mērķus visiem iespējamiem līdzekļiem stiprināt katras Puses drošību, šis nolīgums attiecas uz klasificētu jebkādas formas informāciju vai materiāliem, ko Puses nodod viena otrai vai ar ko tās savā starpā apmainās.

2. pants

Šajā nolīgumā klasificēta informācija ir jebkura informācija (proti, zināšanas, ko jebkādā formā var nodot citiem) vai materiāli, par ko ir noteikts, ka tiem vajadzīga aizsardzība pret neatļautu izpaušanu, un kas par tādiem ir atzīti drošības klasifikācijā (turpmāk “klasificēta informācija”).

3. pants

Šajā nolīgumā “ES” ir Eiropas Savienības Padome (turpmāk “Padome”), ģenerālsekretārs/Augstais Pārstāvis un Padomes Ģenerālsekretariāts, kā arī Eiropas Kopienu Komisija (turpmāk “Eiropas Komisija”).

4. pants

Katra Puse:

| a) | sargā un glabā klasificētu informāciju, ko Puses nodod viena otrai vai ar ko tās savā starpā apmainās, un uz ko attiecas šis nolīgums; |
| --- | --- |

a)

sargā un glabā klasificētu informāciju, ko Puses nodod viena otrai vai ar ko tās savā starpā apmainās, un uz ko attiecas šis nolīgums;

| b) | nodrošina to, ka klasificētā informācija, ko Puses nodod viena otrai vai ar ko tās savā starpā apmainās, un uz ko attiecas šis nolīgums, patur to drošības klasifikāciju, ko tai piešķīrusi Puse, kas to nodod. Puse, kas saņem klasificēto informāciju, to sargā un glabā saskaņā ar saviem drošības noteikumiem, kas attiecas uz informāciju vai materiāliem, kam piešķirta līdzvērtīga drošības klasifikācija, kā norādīts drošības pasākumos, kas vēl ir jāizstrādā saskaņā ar 11. un 12. pantu; |
| --- | --- |

b)

nodrošina to, ka klasificētā informācija, ko Puses nodod viena otrai vai ar ko tās savā starpā apmainās, un uz ko attiecas šis nolīgums, patur to drošības klasifikāciju, ko tai piešķīrusi Puse, kas to nodod. Puse, kas saņem klasificēto informāciju, to sargā un glabā saskaņā ar saviem drošības noteikumiem, kas attiecas uz informāciju vai materiāliem, kam piešķirta līdzvērtīga drošības klasifikācija, kā norādīts drošības pasākumos, kas vēl ir jāizstrādā saskaņā ar 11. un 12. pantu;

| c) | tādu klasificētu informāciju, uz ko attiecas šis nolīgums, nelieto citiem nolūkiem, kā vien tiem, ko noteikusi tās izcelsmes iestāde un tiem, kam informācija ir nodota vai kas to saņēmuši apmaiņā; |
| --- | --- |

c)

tādu klasificētu informāciju, uz ko attiecas šis nolīgums, nelieto citiem nolūkiem, kā vien tiem, ko noteikusi tās izcelsmes iestāde un tiem, kam informācija ir nodota vai kas to saņēmuši apmaiņā;

| d) | tādu klasificētu informāciju, uz ko attiecas šis nolīgums, neatklāj trešām personām vai kādai ES iestādei vai struktūrai, kas nav minēta 3. pantā, ja nav saņemta izcelsmes iestādes iepriekšēja piekrišana. |
| --- | --- |

d)

tādu klasificētu informāciju, uz ko attiecas šis nolīgums, neatklāj trešām personām vai kādai ES iestādei vai struktūrai, kas nav minēta 3. pantā, ja nav saņemta izcelsmes iestādes iepriekšēja piekrišana.

5. pants

1.   Saskaņā ar izcelsmes kontroles principu klasificētu informāciju var izpaust vai atklāt viena Puse, “informācijas sniedzēja Puse” otrai Pusei, “saņēmējai Pusei”.

2.   Lai informāciju atklātu saņēmējiem, kas nav šā nolīguma Puses, saņēmēja Puse ar informācijas sniedzējas puses piekrišanu pieņem lēmumu par klasificētas informācijas izpaušanu vai atklāšanu saskaņā ar izcelsmes kontroles principu, kā paredzēts attiecīgās Puses drošības noteikumos.

3.   Īstenojot 1. un 2. punktu, nav atļauta nekāda vispārēja informācijas atklāšana, ja vien Puses nav izstrādājušas procedūras un vienojušās par tām attiecībā uz dažu kategoriju informāciju, kas ir būtiska to operatīvām vajadzībām.

6. pants

Lai nodrošinātu to, ka klasificētai informācijai, uz ko attiecas šis nolīgums, piemēro vienādu aizsardzību, katrai Pusei un to struktūrām, kā noteikts šā nolīguma 3. pantā, ir drošības organizācija un drošības programmas, kas balstās uz tādiem pamatprincipiem un obligātiem drošības standartiem, ko īsteno Pušu drošības sistēmās, kuras vēl ir jāizstrādā saskaņā ar 11. un 12. pantu.

7. pants

1.   Puses nodrošina, ka visas personas, kurām oficiālo pienākumu pildīšanai ir vajadzīga piekļuve klasificētai informācijai, ko nodod vai kas saņemta apmaiņā saskaņā ar šo nolīgumu, vai kuru pienākumi vai funkcijas dod tiem šādu piekļuvi, iztur drošības pārbaudi, pirms tiem nodrošina piekļuvi šādai informācijai.

2.   Drošības pārbaudes procedūras izstrādā tā, lai noteiktu, vai konkrētai personai var nodrošināt piekļuvi klasificētai informācijai, ņemot vērā viņas lojalitāti, uzticamību un noturību.

8. pants

Puses viena otrai sniedz palīdzību attiecībā uz tādas klasificētas informācijas drošību, uz kuru attiecas šis nolīgums un drošības jautājumi, kas izraisa kopīgu ieinteresētību. Iestādes rīko savstarpējas apspriedes par drošības jautājumiem un drošības pārbaudes, kā noteikts 11. pantā, lai novērtētu drošības pasākumu efektivitāti attiecīgi savas atbildības jomā, ko nosaka, ievērojot 11. un 12. pantu.

9. pants

1.   Šajā nolīgumā:

| a) | attiecībā uz ES:
  visu korespondenci adresē Padomei, izmantojot šādu adresi:






  Council of the European Union |
| --- | --- |
| Chief Registry Officer |
| Rue de la Loi/Wetstraat, 175 |
| B-1048 Brussels. |

a)

attiecībā uz ES:

visu korespondenci adresē Padomei, izmantojot šādu adresi:

Council of the European Union

Chief Registry Officer

Rue de la Loi/Wetstraat, 175

B-1048 Brussels.

Padomes galvenais reģistrators pārsūta visu korespondenci dalībvalstīm un Eiropas Komisijai saskaņā ar 2. punktu;

| b) | attiecībā uz Bosniju un Hercegovinu:
  visu korespondenci adresē Bosnijas un Hercegovinas Ārlietu ministrijas galvenajam reģistratoram ar Bosnijas un Hercegovinas Pārstāvniecības Eiropas Savienībā starpniecību, izmantojot šādu adresi:






  Mission of Bosnia and Herzegovina to the European Union |
| --- | --- |
| Registry Officer |
| Rue Tenbosch, 34 |
| B-1000 Brussels. |

b)

attiecībā uz Bosniju un Hercegovinu:

visu korespondenci adresē Bosnijas un Hercegovinas Ārlietu ministrijas galvenajam reģistratoram ar Bosnijas un Hercegovinas Pārstāvniecības Eiropas Savienībā starpniecību, izmantojot šādu adresi:

Mission of Bosnia and Herzegovina to the European Union

Registry Officer

Rue Tenbosch, 34

B-1000 Brussels.

2.   Vienas Puses sūtīto korespondenci, kas ir pieejama tikai konkrētiem kompetentiem tās ierēdņiem, struktūrām vai dienestiem, izņēmuma gadījumos operatīvu iemeslu dēļ var adresēt vai tā var būt pieejama tikai konkrētiem kompetentiem otrās Puses ierēdņiem, struktūrām vai dienestiem, kas īpaši izraudzīti par saņēmējiem, ņemot vērā viņu kompetenci un ievērojot konfidencialitātes principu. Attiecībā uz Eiropas Savienību, šo korespondenci sūta ar Padomes galvenā reģistratora starpniecību.

10. pants

Bosnijas un Hercegovinas Ārlietu ministrijas sekretārs, Padomes ģenerālsekretārs un Eiropas Komisijas ģenerālsekretārs pārrauga šā nolīguma īstenošanu.

11. pants

Lai īstenotu šo nolīgumu:

| 1. | Drošības ministrija kā valsts drošības iestāde, darbojoties Bosnijas un Hercegovinas valdības uzdevumā un tās pakļautībā, ir atbildīga par to, lai izstrādātu drošības pasākumus tās klasificētas informācijas drošībai un aizsardzībai, ko sniedz Bosnijai un Hercegovinai saskaņā ar šo nolīgumu. |
| --- | --- |

1.

Drošības ministrija kā valsts drošības iestāde, darbojoties Bosnijas un Hercegovinas valdības uzdevumā un tās pakļautībā, ir atbildīga par to, lai izstrādātu drošības pasākumus tās klasificētas informācijas drošībai un aizsardzībai, ko sniedz Bosnijai un Hercegovinai saskaņā ar šo nolīgumu.

| 2. | Padomes Ģenerālsekretariāta Drošības birojs (še turpmāk “PĢS Drošības birojs”) Padomes ģenerālsekretāra vadībā un viņa uzdevumā, darbojoties Padomes vārdā un tās pakļautībā, ir atbildīgs par to, lai izstrādātu drošības pasākumus tās klasificētās informācijas drošībai un aizsardzībai, ko sniedz Eiropas Savienībai saskaņā ar šo nolīgumu. |
| --- | --- |

2.

Padomes Ģenerālsekretariāta Drošības birojs (še turpmāk “PĢS Drošības birojs”) Padomes ģenerālsekretāra vadībā un viņa uzdevumā, darbojoties Padomes vārdā un tās pakļautībā, ir atbildīgs par to, lai izstrādātu drošības pasākumus tās klasificētās informācijas drošībai un aizsardzībai, ko sniedz Eiropas Savienībai saskaņā ar šo nolīgumu.

| 3. | Eiropas Komisijas Drošības direktorāts, darbojoties Eiropas Komisijas uzdevumā un tās pakļautībā, ir atbildīgs par drošības pasākumu izstrādāšanu tādas klasificētas informācijas drošībai, kādu saskaņā ar šo nolīgumu nodod vai ko apmaiņā saņem Eiropas Komisijā un tās telpās. |
| --- | --- |

3.

Eiropas Komisijas Drošības direktorāts, darbojoties Eiropas Komisijas uzdevumā un tās pakļautībā, ir atbildīgs par drošības pasākumu izstrādāšanu tādas klasificētas informācijas drošībai, kādu saskaņā ar šo nolīgumu nodod vai ko apmaiņā saņem Eiropas Komisijā un tās telpās.

12. pants

Drošības pasākumi, ko izstrādā saskaņā ar 11. pantu, attiecīgajiem trim birojiem vienojoties, nosaka savstarpējus standartus tādas klasificētas informācijas drošībai, uz kuru attiecas šis nolīgums. Attiecībā uz ES šie standarti ir jāratificē Padomes Drošības komitejai.

13. pants

Šā nolīguma 11. pantā paredzētās iestādes izstrādā procedūras, kas jāievēro, ja ir aizdomas vai pierādījumi, ka ir apdraudēta tās klasificētas informācijas slepenība, uz kuru attiecas šis nolīgums.

14. pants

Pirms ir sniegta klasificēta informācija, uz ko attiecas šis abu Pušu nolīgums, 11. punktā paredzētajām atbildīgajām drošības iestādēm ir jāvienojas par to, ka informācijas saņēmēja Puse spēj sargāt un glabāt informāciju, uz ko attiecas šis nolīgums, saderībā ar pasākumiem, kas vēl ir jāizstrādā saskaņā ar 11. un 12. pantu.

15. pants

Šis nolīgums nekādi neliedz Pusēm slēgt citus nolīgumus par tādas klasificētas informācijas nodošanu vai saņemšanu apmaiņā, uz ko attiecas šis nolīgums, ar nosacījumu, ka tie nav pretrunā ar šā nolīguma noteikumiem.

16. pants

Visas Eiropas Savienības un Bosnijas un Hercegovinas domstarpības, kas rodas, interpretējot vai piemērojot šo nolīgumu, atrisina abu Pušu sarunās.

17. pants

1.   Šis nolīgums stājas spēkā pirmā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad Puses viena otrai paziņojušas par to iekšējo procedūru pabeigšanu, kas vajadzīgas, lai sasniegtu šo mērķi.

2.   Šo nolīgumu pēc jebkuras Puses lūguma var pārskatīt, lai apsvērtu, vai tajā jāveic grozījumi.

3.   Jebkuru grozījumu šajā nolīgumā veic tikai rakstiski, abām Pusēm savstarpēji vienojoties. Tas stājas spēkā pēc 1. punktā paredzētās savstarpējās paziņošanas.

18. pants

Jebkura Puse var denonsēt šo nolīgumu, iesniedzot rakstisku denonsēšanas paziņojumu otrai Pusei. Tāda denonsēšana stājas spēkā sešus mēnešus pēc tam, kad otra Puse saņēmusi paziņojumu, bet neietekmē saistības, kas jau radušās saskaņā ar šo nolīgumu. Turklāt visu klasificēto informāciju, ko sniedz vai apmaina saskaņā ar šo nolīgumu, turpina aizsargāt saskaņā ar šeit izklāstītajiem noteikumiem.

TO APLIECINOT, attiecīgi pilnvarotas personas ir parakstījušas šo nolīgumu.

Briselē, 2004. gada 5. oktobrī, divos eksemplāros angļu valodā.

Bosnijas un Hercegovinas vārdā —

Image

Eiropas Savienības vārdā —

Image

---

| 27.10.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 324/20 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 324/20

---

POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS BiH/1/2004

(2004. gada 21. septembris),

ar ko pieņem trešo valstu palīdzību attiecībā uz Eiropas Savienības militāro operāciju Bosnijā un Hercegovinā

(2004/732/KĀDP)

POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, un jo īpaši tā 25. panta trešo daļu,

ņemot vērā Padomes 2004. gada 12. jūlija Vienoto rīcību 2004/570/KĀDP par Eiropas Savienības militāro operāciju Bosnijā un Hercegovinā (1), un jo īpaši tās 11. panta 2. punktu par trešo valstu dalību,

tā kā:

| (1) | Pēc Politikas un drošības komitejas lūguma un saskaņā ar pamatuzdevumu sadali, ko veica Eiropas Savienības Militārā komiteja (ESMK), ES operācijas komandieris un ES bruņoto spēku komandieris 2004. gada 15. septembrī organizēja konferences par bruņoto spēku koncentrēšanu un komplektēšanu. |
| --- | --- |

(1)

Pēc Politikas un drošības komitejas lūguma un saskaņā ar pamatuzdevumu sadali, ko veica Eiropas Savienības Militārā komiteja (ESMK), ES operācijas komandieris un ES bruņoto spēku komandieris 2004. gada 15. septembrī organizēja konferences par bruņoto spēku koncentrēšanu un komplektēšanu.

| (2) | 2004. gada 20. septembrī pēc ES operācijas komandiera ieteikuma par trešo valstu palīdzību ESMK vienojās ieteikt Politikas un drošības komitejai pieņemt šo trešo valstu palīdzību. |
| --- | --- |

(2)

2004. gada 20. septembrī pēc ES operācijas komandiera ieteikuma par trešo valstu palīdzību ESMK vienojās ieteikt Politikas un drošības komitejai pieņemt šo trešo valstu palīdzību.

| (3) | Kopenhāgenā sanākusī Eiropadome 2002. gada 12. un 13. decembrī pieņēma deklarāciju, ka “Berlin plus” pasākumi un to ieviešana attieksies tikai uz tām ES dalībvalstīm, kuras vai nu ir NATO dalībvalstis, vai piedalās programmā “Partnerattiecības mieram” un kuras attiecīgi noslēgušas divpusējus drošības līgumus ar NATO, |
| --- | --- |

(3)

Kopenhāgenā sanākusī Eiropadome 2002. gada 12. un 13. decembrī pieņēma deklarāciju, ka “Berlin plus” pasākumi un to ieviešana attieksies tikai uz tām ES dalībvalstīm, kuras vai nu ir NATO dalībvalstis, vai piedalās programmā “Partnerattiecības mieram” un kuras attiecīgi noslēgušas divpusējus drošības līgumus ar NATO,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Trešo valstu palīdzība

Ņemot vērā bruņoto spēku koncentrēšanas un komplektēšanas konferences, palīdzību attiecībā uz ES militāro operāciju Bosnijā un Hercegovinā pieņem no pielikumā uzskaitītajām trešām valstīm.

2. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2004. gada 21. septembrī

Politikas un drošības komitejas vārdā —

priekšsēdētājs

A. HAMER

---

(1)  OV L 252, 28.7.2004., 10. lpp.

1

---

PIELIKUMS

1. PANTĀ MINĒTO TREŠO VALSTU SARAKSTS

| — | Argentīna |
| --- | --- |

—

Argentīna

| — | Bulgārija |
| --- | --- |

—

Bulgārija

| — | Kanāda |
| --- | --- |

—

Kanāda

| — | Čīle |
| --- | --- |

—

Čīle

| — | Maroka |
| --- | --- |

—

Maroka

| — | Jaunzēlande |
| --- | --- |

—

Jaunzēlande

| — | Norvēģija |
| --- | --- |

—

Norvēģija

| — | Rumānija |
| --- | --- |

—

Rumānija

| — | Šveice |
| --- | --- |

—

Šveice

| — | Turcija |
| --- | --- |

—

Turcija

---

| 27.10.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 324/22 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 324/22

---

POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS BiH/2/2004

(2004. gada 24. septembris)

par ES operācijas komandiera Eiropas Savienības militārajai operācijai Bosnijā un Hercegovinā iecelšanu amatā

(2004/733/KĀDP)

POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, un jo īpaši tā 25. panta trešo punktu,

ņemot vēra Padomes 2004. gada 12. jūlija Vienoto rīcību 2004/570/KĀDP par Eiropas Savienības militāro operāciju Bosnijā un Hercegovinā (1), un jo īpaši tās 6. pantu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Vienotās rīcības 2. pantu Eiropas Apvienoto bruņoto spēku komandiera vietnieks (DSACEUR) admirālis Rainer FEIST tika iecelts par Eiropas Savienības militārās operācijas komandieri Bosnijā un Hercegovinā. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Vienotās rīcības 2. pantu Eiropas Apvienoto bruņoto spēku komandiera vietnieks (DSACEUR) admirālis Rainer FEIST tika iecelts par Eiropas Savienības militārās operācijas komandieri Bosnijā un Hercegovinā.

| (2) | NATO ir nolēmusi iecelt ģenerāli seru John REITH par Eiropas Apvienoto bruņoto spēku komandiera vietnieku (DSACEUR), lai aizstātu admirāli Rainer FEIST. Ģenerālis sers John REITH stāsies amatā 2004. gada 30. septembrī. |
| --- | --- |

(2)

NATO ir nolēmusi iecelt ģenerāli seru John REITH par Eiropas Apvienoto bruņoto spēku komandiera vietnieku (DSACEUR), lai aizstātu admirāli Rainer FEIST. Ģenerālis sers John REITH stāsies amatā 2004. gada 30. septembrī.

| (3) | Saskaņā ar Vienotās rīcības 6. pantu Padome atļāva Politikas un drošības komitejai (PDK) pieņemt tālākus lēmumus par ES operācijas komandiera iecelšanu amatā. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Vienotās rīcības 6. pantu Padome atļāva Politikas un drošības komitejai (PDK) pieņemt tālākus lēmumus par ES operācijas komandiera iecelšanu amatā.

| (4) | Saskaņā ar Protokola 6. pantu par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Dānija nepiedalās tādu Eiropas Savienības lēmumu un darbību izstrādē un īstenošanā, kam ir aizsardzības nozīme. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Protokola 6. pantu par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Dānija nepiedalās tādu Eiropas Savienības lēmumu un darbību izstrādē un īstenošanā, kam ir aizsardzības nozīme.

| (5) | Eiropadome Kopenhāgenā 2002. gada 12. un 13. decembrī pieņēma deklarāciju, kurā paziņoja, ka “Berlin plus” pasākumi un to ieviešana attieksies tikai uz tām ES dalībvalstīm, kuras ir vai nu NATO dalībvalstis, vai “Partnerattiecības mieram” locekles un kuras noslēgušas divpusējus drošības līgumus ar NATO, |
| --- | --- |

(5)

Eiropadome Kopenhāgenā 2002. gada 12. un 13. decembrī pieņēma deklarāciju, kurā paziņoja, ka “Berlin plus” pasākumi un to ieviešana attieksies tikai uz tām ES dalībvalstīm, kuras ir vai nu NATO dalībvalstis, vai “Partnerattiecības mieram” locekles un kuras noslēgušas divpusējus drošības līgumus ar NATO,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ģenerāli seru John REITH ieceļ par Eiropas Savienības militārās operācijas komandieri Bosnijā un Hercegovinā.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2004. gada 30. septembrī.

Briselē, 2004. gada 24. septembrī

Politikas un drošības komitejas vārdā —

priekšsēdētājs

A. HAMER

---

(1)  OV L 252, 28.7.2004., 10. lpp.

1

---