# Eiropas Savienības L 223/2004

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 223 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 47. sējums2004. gada 24. jūnijs |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 223

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

47. sējums2004. gada 24. jūnijs

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1150/2004 (2004. gada 23. jūnijs), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem | 1 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1151/2004 (2004. gada 23. jūnijs) par importa licenču izsniegšanu importētiem ķiplokiem saskaņā ar autonomo tarifa kvotu, kura atvērta ar Regulu (EK) Nr. 1077/2004 | 3 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1152/2004 (2004. gada 23. jūnijs), ar ko nosaka eksporta kompensācijas A1 sistēmā attiecībā uz riekstiem (lobītas mandeles, nelobīti lazdu rieksti, lobīti lazdu rieksti, nelobīti valrieksti) | 4 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1153/2004 (2004. gada 23. jūnijs), ar kuru noteiktas eksporta kompensācijas atbilstoši sistēmām A1 un B augļu un dārzeņu nozarē (Tomāti, apelsīni, galda vīnogas, āboli un persiki) | 6 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1154/2004 (2004. gada 23. jūnijs), ar ko nosaka tās eksporta kompensācijas augļu un dārzeņu pārstrādes produktu nozarē, kuras neattiecas uz kompensācijām par pievienoto cukuru (īslaicīgai glabāšanai konservēti ķirši, mizoti tomāti, konservēti ķirši, sagatavoti lazdu rieksti, dažas apelsīnu sulas) | 9 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1155/2004 (2004. gada 23. jūnijs) par cukurniedru cukura importa atļauju izsniegšanu saskaņā ar atsevišķām tarifa kvotām un preferenču nolīgumiem | 11 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1156/2004 (2004. gada 23. jūnijs) par A3 sistēmas izvešanas atļauju izsniegšanu augļu un dārzeņu nozarē (tomātiem, apelsīniem un āboliem) | 15 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1157/2004 (2004. gada 23. jūnijs), ar kuru nosaka ievedmuitas nodokļus rīsu nozarē | 17 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

Komisijas Regula (EK) Nr. 1150/2004 (2004. gada 23. jūnijs), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

1

Komisijas Regula (EK) Nr. 1151/2004 (2004. gada 23. jūnijs) par importa licenču izsniegšanu importētiem ķiplokiem saskaņā ar autonomo tarifa kvotu, kura atvērta ar Regulu (EK) Nr. 1077/2004

3

Komisijas Regula (EK) Nr. 1152/2004 (2004. gada 23. jūnijs), ar ko nosaka eksporta kompensācijas A1 sistēmā attiecībā uz riekstiem (lobītas mandeles, nelobīti lazdu rieksti, lobīti lazdu rieksti, nelobīti valrieksti)

4

Komisijas Regula (EK) Nr. 1153/2004 (2004. gada 23. jūnijs), ar kuru noteiktas eksporta kompensācijas atbilstoši sistēmām A1 un B augļu un dārzeņu nozarē (Tomāti, apelsīni, galda vīnogas, āboli un persiki)

6

Komisijas Regula (EK) Nr. 1154/2004 (2004. gada 23. jūnijs), ar ko nosaka tās eksporta kompensācijas augļu un dārzeņu pārstrādes produktu nozarē, kuras neattiecas uz kompensācijām par pievienoto cukuru (īslaicīgai glabāšanai konservēti ķirši, mizoti tomāti, konservēti ķirši, sagatavoti lazdu rieksti, dažas apelsīnu sulas)

9

Komisijas Regula (EK) Nr. 1155/2004 (2004. gada 23. jūnijs) par cukurniedru cukura importa atļauju izsniegšanu saskaņā ar atsevišķām tarifa kvotām un preferenču nolīgumiem

11

Komisijas Regula (EK) Nr. 1156/2004 (2004. gada 23. jūnijs) par A3 sistēmas izvešanas atļauju izsniegšanu augļu un dārzeņu nozarē (tomātiem, apelsīniem un āboliem)

15

Komisijas Regula (EK) Nr. 1157/2004 (2004. gada 23. jūnijs), ar kuru nosaka ievedmuitas nodokļus rīsu nozarē

17

| | | II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | Padome |
| | * | 2004/519/EK:Padomes lēmums (2004. gada 14. jūnijs) par principiem, prioritātēm un nosacījumiem, kas iekļauti Eiropas partnerībā ar Albāniju | 20 |

II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Padome

*

2004/519/EK:Padomes lēmums (2004. gada 14. jūnijs) par principiem, prioritātēm un nosacījumiem, kas iekļauti Eiropas partnerībā ar Albāniju

20

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

| 24.6.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 223/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.6.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 223/1

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1150/2004

(2004. gada 23. jūnijs),

ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1994. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 3223/94 par sīki izstrādātiem augļu un dārzeņu ievešanas režīma izpildes noteikumiem (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem.

| (2) | Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā, |
| --- | --- |

(2)

Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta ievešanas vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 3223/94 4. pantā, ir tādas, kā norādīts tabulā, kas pievienota pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2004. gada 24. jūnijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2004. gada 23. jūnijā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības ģenerāldirektors

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 337, 24.12.1994., 66. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1947/2002 (OV L 299, 1.11.2002., 17. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

Komisijas 2004. gada 23. jūnijs Regulai, ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | 052 | 62,9 |
| 999 | 62,9 |
| 0707 00 05 | 052 | 104,1 |
| 999 | 104,1 |
| 0709 90 70 | 052 | 88,0 |
| 999 | 88,0 |
| 0805 50 10 | 388 | 66,3 |
| 508 | 51,4 |
| 528 | 55,9 |
| 999 | 57,9 |
| 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 | 388 | 77,7 |
| 400 | 112,6 |
| 404 | 82,4 |
| 508 | 61,5 |
| 512 | 73,8 |
| 524 | 65,1 |
| 528 | 71,7 |
| 720 | 63,2 |
| 804 | 97,3 |
| 999 | 78,4 |
| 0809 10 00 | 052 | 291,0 |
| 624 | 203,0 |
| 999 | 247,0 |
| 0809 20 95 | 052 | 371,7 |
| 068 | 148,4 |
| 400 | 369,0 |
| 616 | 190,1 |
| 999 | 269,8 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | 052 | 155,1 |
| 624 | 151,6 |
| 999 | 153,4 |
| 0809 40 05 | 052 | 102,5 |
| 624 | 207,9 |
| 999 | 155,2 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

052

62,9

999

62,9

0707 00 05

052

104,1

999

104,1

0709 90 70

052

88,0

999

88,0

0805 50 10

388

66,3

508

51,4

528

55,9

999

57,9

0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90

388

77,7

400

112,6

404

82,4

508

61,5

512

73,8

524

65,1

528

71,7

720

63,2

804

97,3

999

78,4

0809 10 00

052

291,0

624

203,0

999

247,0

0809 20 95

052

371,7

068

148,4

400

369,0

616

190,1

999

269,8

0809 30 10, 0809 30 90

052

155,1

624

151,6

999

153,4

0809 40 05

052

102,5

624

207,9

999

155,2

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.). Kods “999” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 24.6.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 223/3 |
| --- | --- | --- | --- |

24.6.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 223/3

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1151/2004

(2004. gada 23. jūnijs)

par importa licenču izsniegšanu importētiem ķiplokiem saskaņā ar autonomo tarifa kvotu, kura atvērta ar Regulu (EK) Nr. 1077/2004

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Komisijas 2004. gada 7. jūnija Regulu (EK) Nr. 1077/2004 par autonomas tarifa kvotas atvēršanu un pārvaldību ķiplokiem (1) un it īpaši tās 6. panta 3. punktu,

tā kā:

| | |
| --- | --- |

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Importa licences, kuras saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1077/2004 4. panta 1. punktu ir pieprasījuši tradicionālie importētāji un kuru pieteikumus dalībvalstis Komisijai nosūtījušas 2004. gada 17 un 18 jūnijā, izsniedz 3,143 % apmērā no prasītā daudzuma.

2.   Importa licences, kuras saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1077/2004 4. panta 1. punktu ir pieprasījuši jaunie importētāji un kuru pieteikumus dalībvalstis Komisijai ir nosūtījušas 2004. gada 17 un 18 jūnijā, izsniedz 1,061 % apmērā no prasītā daudzuma.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2004. gada 24. jūnijā.

To piemēro līdz 2004. gada 31. decembrim.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2004. gada 23. jūnijā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības ģenerāldirektors

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 203, 8.6.2004., 7. lpp.

1

---

| 24.6.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 223/4 |
| --- | --- | --- | --- |

24.6.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 223/4

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1152/2004

(2004. gada 23. jūnijs),

ar ko nosaka eksporta kompensācijas A1 sistēmā attiecībā uz riekstiem (lobītas mandeles, nelobīti lazdu rieksti, lobīti lazdu rieksti, nelobīti valrieksti)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas kopienasKopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1996. gada 28. oktobra Regulu (EK) Nr. 2200/96 par augļu un dārzeņu tirgus kopējo organizāciju (1), un jo īpaši tās 35. panta 3. punkta trešo ievilkumu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Regulā (EK) Nr. 1961/2001 (2) noteikti sīki izstrādāti noteikumi par eksporta kompensāciju piemērošanu augļu un dārzeņu nozarē. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Regulā (EK) Nr. 1961/2001 (2) noteikti sīki izstrādāti noteikumi par eksporta kompensāciju piemērošanu augļu un dārzeņu nozarē.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2200/96 35. panta 1. punktu, ciktāl tas ir vajadzīgs, lai varētu veikt saimnieciski nozīmīgu eksportu, par Kopienas eksportētajiem produktiem var piešķirt eksporta kompensācijas, ņemot vērā ierobežojumus, kas izriet no nolīgumiem, kuri noslēgti saskaņā ar Līguma 300. pantu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2200/96 35. panta 1. punktu, ciktāl tas ir vajadzīgs, lai varētu veikt saimnieciski nozīmīgu eksportu, par Kopienas eksportētajiem produktiem var piešķirt eksporta kompensācijas, ņemot vērā ierobežojumus, kas izriet no nolīgumiem, kuri noslēgti saskaņā ar Līguma 300. pantu.

| (3) | Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 2200/96 35. panta 2. punktam jāraugās, lai netiktu traucētas tirdzniecības plūsmas, kas radušās iepriekšējo kompensāciju sistēmā. Šā iemesla dēļ, kā arī ņemot vērā augļu un dārzeņu eksporta sezonālo raksturu, katram produktam jānosaka paredzētie daudzumi attiecībā uz eksporta kompensācijām, kas noteiktas Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (3), pamatojoties uz lauksaimniecības produktu nomenklatūru. Šie daudzumi jānosaka, ņemot vērā to, ka attiecīgie produkti samērā ātri bojājas. |
| --- | --- |

(3)

Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 2200/96 35. panta 2. punktam jāraugās, lai netiktu traucētas tirdzniecības plūsmas, kas radušās iepriekšējo kompensāciju sistēmā. Šā iemesla dēļ, kā arī ņemot vērā augļu un dārzeņu eksporta sezonālo raksturu, katram produktam jānosaka paredzētie daudzumi attiecībā uz eksporta kompensācijām, kas noteiktas Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (3), pamatojoties uz lauksaimniecības produktu nomenklatūru. Šie daudzumi jānosaka, ņemot vērā to, ka attiecīgie produkti samērā ātri bojājas.

| (4) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2200/96 35. panta 4. punktu, kompensācijas jānosaka, ņemot vērā esošo stāvokli un attīstības perspektīvas – augļu un dārzeņu cenas un pieejamību Kopienas tirgū, no vienas puses, un starptautiskā tirgus cenas, no otras puses. Tāpat arī jāņem vērā tirdzniecības un transporta izmaksas, kā arī paredzētā eksporta ekonomiskie aspekti. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2200/96 35. panta 4. punktu, kompensācijas jānosaka, ņemot vērā esošo stāvokli un attīstības perspektīvas – augļu un dārzeņu cenas un pieejamību Kopienas tirgū, no vienas puses, un starptautiskā tirgus cenas, no otras puses. Tāpat arī jāņem vērā tirdzniecības un transporta izmaksas, kā arī paredzētā eksporta ekonomiskie aspekti.

| (5) | Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 2200/96 35. panta 5. punktam cenas Kopienas tirgū ir noteiktas, ņemot vērā eksportam vislabvēlīgākās cenas. |
| --- | --- |

(5)

Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 2200/96 35. panta 5. punktam cenas Kopienas tirgū ir noteiktas, ņemot vērā eksportam vislabvēlīgākās cenas.

| (6) | Ņemot vērā stāvokli starptautiskajā tirdzniecībā un konkrētas prasības atsevišķos tirgos, var rasties nepieciešamība diferencēt kompensācijas par konkrētu produktu atkarībā no šā produkta eksporta galamērķa. |
| --- | --- |

(6)

Ņemot vērā stāvokli starptautiskajā tirdzniecībā un konkrētas prasības atsevišķos tirgos, var rasties nepieciešamība diferencēt kompensācijas par konkrētu produktu atkarībā no šā produkta eksporta galamērķa.

| (7) | Lobītu mandeļu un lazdu riekstu, kā arī nelobītu valriekstu eksportu faktiski var veikt saimnieciski nozīmīgos apjomos. |
| --- | --- |

(7)

Lobītu mandeļu un lazdu riekstu, kā arī nelobītu valriekstu eksportu faktiski var veikt saimnieciski nozīmīgos apjomos.

| (8) | Rieksti ir produkti, ko var samērā ilgi uzglabāt, un eksporta kompensācijas var noteikt ilgākiem laikposmiem. |
| --- | --- |

(8)

Rieksti ir produkti, ko var samērā ilgi uzglabāt, un eksporta kompensācijas var noteikt ilgākiem laikposmiem.

| (9) | Lai efektīvāk varētu izmantot pieejamos resursus, kā arī, ņemot vērā Kopienas eksporta struktūru, eksporta kompensācijas par riekstiem jānosaka, ievērojot A1 sistēmu. |
| --- | --- |

(9)

Lai efektīvāk varētu izmantot pieejamos resursus, kā arī, ņemot vērā Kopienas eksporta struktūru, eksporta kompensācijas par riekstiem jānosaka, ievērojot A1 sistēmu.

| (10) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augļu un dārzeņu pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(10)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augļu un dārzeņu pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Eksporta kompensāciju likmes attiecībā uz riekstiem izvešanas atļauju pieteikumu iesniegšanas termiņš un paredzētie daudzumi noteikti šīs regulas pielikumā.

2.   Atļaujas, kas izsniegtas saistībā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1291/2000 (4) 16. pantā paredzēto pārtikas atbalstu nepiemēro šīs regulas pielikumā paredzētajiem atbilstīgajiem daudzumiem.

3.   Neskarot Regulas (EK) Nr. 1961/2001 5. panta 6. punktu, A1 tipa atļauju derīguma termiņš ir trīs mēneši.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2004. gada 24. jūnijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2004. gada 23. jūnijā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Franz FISCHLER

---

(1)  OV L 297, 21.11.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 47/2003 (OV L 7, 11.1.2003, 64. lpp.).

1

(2)  OV L 268, 9.10.2001., 8. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 498/2004 (OV L 80, 18.3.2002., 20. lpp.).

2

(3)  OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2180/2003 (OV L 335, 22.12.2003., 1. lpp.).

3

(4)  OV L 152, 24.6.2000., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 636/2004 (OV L 100, 6.4.2004., 25. lpp.).

4

---

PIELIKUMS

2004. gada 23. jūnijs Regulai – eksporta kompensācijas par riekstiem (A1 sistēma)

Atļauju pieteikumu iesniegšanas termiņš: no 2004. gada 24. jūnijs līdz 2005. gada 7. janvāris.

| Produktu kods (1) | Galamērķis (2) | Kompensācijas likme
  (EUR/t tīrsvara) | Paredzētie daudzumi
  (t) |
| --- | --- | --- | --- |
| 0802 12 90 9000 | A00 | 45 | 1 426 |
| 0802 21 00 9000 | A00 | 53 | 569 |
| 0802 22 00 9000 | A00 | 103 | 3 929 |
| 0802 31 00 9000 | A00 | 66 | 588 |

Produktu kods (1)

Galamērķis (2)

Kompensācijas likme

(EUR/t tīrsvara)

Paredzētie daudzumi

(t)

0802 12 90 9000

A00

45

1 426

0802 21 00 9000

A00

53

569

0802 22 00 9000

A00

103

3 929

0802 31 00 9000

A00

66

588

---

(1)  Produktu kodi noteikti Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).

(2)  Sērijas “A” galamērķu kodi noteikti Regulas (EEK) Nr. 3846/87 II pielikumā. Galamērķu ciparu kodi noteikti Komisijas Regulā (EEK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.).

---

| 24.6.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 223/6 |
| --- | --- | --- | --- |

24.6.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 223/6

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1153/2004

(2004. gada 23. jūnijs),

ar kuru noteiktas eksporta kompensācijas atbilstoši sistēmām A1 un B augļu un dārzeņu nozarē (Tomāti, apelsīni, galda vīnogas, āboli un persiki)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1996. gada 28. oktobra Regulu (EK) Nr. 2200/96 par augļu un dārzeņu tirgus kopējo organizāciju (1), un jo īpaši tās 35. panta 3. punkta trešo daļu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Regulā (EK) Nr. 1961/2001 (2), noteikti sīki izstrādāti noteikumi par eksporta kompensāciju piemērošanu augļu un dārzeņu nozarē. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Regulā (EK) Nr. 1961/2001 (2), noteikti sīki izstrādāti noteikumi par eksporta kompensāciju piemērošanu augļu un dārzeņu nozarē.

| (2) | Ssaskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2200/96 35. panta 1. punktu, ciktāl tas ir vajadzīgs, lai nodrošinātu saimnieciski nozīmīgus izvedumus, attiecībā uz produktiem, ko izved Kopiena, var noteikt eksporta kompensācijas, ņemot vērā limitus, kas izriet no līgumiem, kas noslēgti saskaņā ar Līguma 300. pantu. |
| --- | --- |

(2)

Ssaskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2200/96 35. panta 1. punktu, ciktāl tas ir vajadzīgs, lai nodrošinātu saimnieciski nozīmīgus izvedumus, attiecībā uz produktiem, ko izved Kopiena, var noteikt eksporta kompensācijas, ņemot vērā limitus, kas izriet no līgumiem, kas noslēgti saskaņā ar Līguma 300. pantu.

| (3) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2200/96 35. panta 2. punktu ir jāgādā par to, lai neizjauktu tirdzniecības plūsmas, kas, pateicoties kompensāciju režīmam, izveidojušās iepriekš. Šā iemesla dēļ, kā arī sakarā ar to, ka augļu un dārzeņu izvedumiem ir sezonas raksturs, ir jānosaka katram produktam paredzētie daudzumi, pamatojoties uz lauksaimniecības produktu nomenklatūru attiecībā uz eksporta kompensācijām, kas izveidota ar Komisijas Regulu (EEK) Nr. 3846/87 (3). Šie daudzumi būtu jāsadala, jo īpaši ņemot vērā to, ka attiecīgajiem produktiem raksturīgi vairāk vai mazāk bojāties. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2200/96 35. panta 2. punktu ir jāgādā par to, lai neizjauktu tirdzniecības plūsmas, kas, pateicoties kompensāciju režīmam, izveidojušās iepriekš. Šā iemesla dēļ, kā arī sakarā ar to, ka augļu un dārzeņu izvedumiem ir sezonas raksturs, ir jānosaka katram produktam paredzētie daudzumi, pamatojoties uz lauksaimniecības produktu nomenklatūru attiecībā uz eksporta kompensācijām, kas izveidota ar Komisijas Regulu (EEK) Nr. 3846/87 (3). Šie daudzumi būtu jāsadala, jo īpaši ņemot vērā to, ka attiecīgajiem produktiem raksturīgi vairāk vai mazāk bojāties.

| (4) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2200/96 35. panta 4. punktu kompensācijas nosakāmas, ņemot vērā, pirmkārt, augļu un dārzeņu cenu pašreizējo situāciju Kopienas tirgū un attīstības perspektīvas un pieejamos krājumus un, otrkārt, cenas, ko izmanto starptautiskajā tirdzniecībā. Jāņem vērā arī tirdzniecības un transporta cenas, kā arī paredzēto izvedumu saimnieciskais aspekts. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2200/96 35. panta 4. punktu kompensācijas nosakāmas, ņemot vērā, pirmkārt, augļu un dārzeņu cenu pašreizējo situāciju Kopienas tirgū un attīstības perspektīvas un pieejamos krājumus un, otrkārt, cenas, ko izmanto starptautiskajā tirdzniecībā. Jāņem vērā arī tirdzniecības un transporta cenas, kā arī paredzēto izvedumu saimnieciskais aspekts.

| (5) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2200/96 35. panta 5. punktu cenas Kopienas tirgū nosakāmas, ņemot vērā eksportam vislabvēlīgākās cenas. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2200/96 35. panta 5. punktu cenas Kopienas tirgū nosakāmas, ņemot vērā eksportam vislabvēlīgākās cenas.

| (6) | Sakarā ar situāciju starptautiskajā tirdzniecībā vai īpašajām prasībām atsevišķos tirgos, iespējams, ka attiecībā uz kādu konkrētu produktu kompensācija ir jādiferencē pēc šā produkta galamērķa. |
| --- | --- |

(6)

Sakarā ar situāciju starptautiskajā tirdzniecībā vai īpašajām prasībām atsevišķos tirgos, iespējams, ka attiecībā uz kādu konkrētu produktu kompensācija ir jādiferencē pēc šā produkta galamērķa.

| (7) | Tomāti, apelsīni, galda vīnogas, āboli un persiki, uz ko attiecināmas Kopienas tirdzniecības standartu kategorijas Ekstra, I un II, pašreiz var tikt izvesti saimnieciski nozīmīgos daudzumos. |
| --- | --- |

(7)

Tomāti, apelsīni, galda vīnogas, āboli un persiki, uz ko attiecināmas Kopienas tirdzniecības standartu kategorijas Ekstra, I un II, pašreiz var tikt izvesti saimnieciski nozīmīgos daudzumos.

| (8) | Lai nodrošinātu pieejamo resursu pēc iespējas efektīvāku izmantojumu un ņemot vērā Kopienas izvedumu struktūru, eksporta kompensācijas nosakāmas pēc sistēmām A1 un B. |
| --- | --- |

(8)

Lai nodrošinātu pieejamo resursu pēc iespējas efektīvāku izmantojumu un ņemot vērā Kopienas izvedumu struktūru, eksporta kompensācijas nosakāmas pēc sistēmām A1 un B.

| (9) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskanā ar Augļu un dārzeņu pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(9)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskanā ar Augļu un dārzeņu pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Attiecībā uz sistēmu A1 kompensācijas likme, kompensācijas pieteikšanas periods un attiecīgajiem produktiem paredzētie daudzumi noteikti pielikumā.

Attiecībā uz sistēmu B orientējošās kompensācijas likmes, atļauju pieteikumu iesniegšanas laikposms un attiecīgajiem produktiem paredzētie daudzumi noteikti pielikumā.

2.   Saskaņā ar pārtikas atbalstu izdotās atļaujas, kas paredzētas Komisijas Regulas (EK) Nr. 1291/2000 (4) 16. pantā, neattiecina uz daudzumiem, kas paredzēti šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2004. gada 24. jūnijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2004. gada 23. jūnijā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Franz FISCHLER

---

(1)  OV L 297, 21.11.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 47/2003 (OV L 268, 11.1.2003., 64. lpp.).

1

(2)  OV L 268, 9.10.2001., 8. lpp. Regula jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1176/2002 (OV L 170, 29.6.2002., 69. lpp.).

2

(3)  OV L 366, 24.12.1987, 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2180/2003 (OV L 335, 22.12.2003., 1. lpp.).

3

(4)  OV L 152, 24.6.2000., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 636/2004 (OV L 100, 6.4.2004., 24. lpp.).

4

---

PIELIKUMS

Komisijas 2004. gada 23. jūnija regulai, ar ko nosaka eksporta kompensācijas augļu un dārzeņu nozarē (tomāti, apelsīni, galda vínogas, āboli un persīki)

| Produkta kods (1) | Galamērķis (2) | Sistēma A1
  Kompensācijas pieprasīšanas periods no 24.6.2004. līdz 9.9.2004. | Sistēma B
  Atļauju pieteikumu iesniegšanas periods no 1.7.2004. līdz 16.9.2004. |
| --- | --- | --- | --- |
| Kompensācijas likme
  (EUR/t tīrsvara) | Paredzētie daudzumi
  (t) | Orientējošā kompensācijas likme
  (EUR/t tīrsvara) | Paredzētie daudzumi
  (t) |
| 0702 00 00 9100 | F08 | 30 | | 30 | 3 747 |
| 0805 10 10 9100
  0805 10 30 9100
  0805 10 50 9100 | A00 | 25 | | 25 | 1 229 |
| 0806 10 10 9100 | A00 | 19 | | 19 | 13 255 |
| 0808 10 20 9100
  0808 10 50 9100
  0808 10 90 9100 | F04, F09 | 30 | | 30 | 5 158 |
| 0808 30 10 9100
  0809 30 90 9100 | F03 | 13 | | 13 | 19 415 |

Produkta kods (1)

Galamērķis (2)

Sistēma A1

Kompensācijas pieprasīšanas periods no 24.6.2004. līdz 9.9.2004.

Sistēma B

Atļauju pieteikumu iesniegšanas periods no 1.7.2004. līdz 16.9.2004.

Kompensācijas likme

(EUR/t tīrsvara)

Paredzētie daudzumi

(t)

Orientējošā kompensācijas likme

(EUR/t tīrsvara)

Paredzētie daudzumi

(t)

0702 00 00 9100

F08

30

30

3 747

0805 10 10 9100

0805 10 30 9100

0805 10 50 9100

A00

25

25

1 229

0806 10 10 9100

A00

19

19

13 255

0808 10 20 9100

0808 10 50 9100

0808 10 90 9100

F04, F09

30

30

5 158

0808 30 10 9100

0809 30 90 9100

F03

13

13

19 415

---

(1)  Produktu kodi definēti Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).

A sērijas galamērķu kodi definēti Regulas (EEK) Nr. 3846/87 II pielikumā.

Skaitliskie galamērķu kodi definēti Komisijas Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.).

(2)  Pārējie galamērķi definēti šādi:

| F03 | : | Visi galamērķi, izņemot Šveici. |
| --- | --- | --- |
| F04 | : | Šrilanka, Honkonga, Singapūra, Malaizija, Indonēzija, Taizeme, Taivāna, Papua-Jaungvineja, Laosa, Kambodža, Vjetnama, Urugvaja, Paragvaja, Argentīna, Meksika, Kostarika un Japāna. |
| F08 | : | Visi galamērķi, izņemot Bulgāriju. |
| F09 | : | Šādi galamērķi:






  — | Norvēģija, Islande, Grenlande, Farēru salas, Rumānija, Albānija, Bosnija un Hercegovina, Horvātija, Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, Serbija un Melnkalne, Armēnija, Azerbaidžāna, Baltkrievija, Gruzija, Kazahstāna, Kirgīzstāna, Moldāvija, Krievija, Tadžikistāna, Turkmēnija, Uzbekistāna, Ukraina, Saūda Arābija, Bahreina, Katara, Omāna, Apvienotie Arābu Emirāti (Abū Dabī, Dubaija, Sārdža, Ajmana, Ummalkavaina, Rāselheima un Fudžaira), Kuveita, Jemena, Sīrija, Irāna, Jordānija, Bolīvija, Brazīlija, Venecuēla, Peru, Panama, Ekvadora un Kolumbija, |

F03

:

Visi galamērķi, izņemot Šveici.

F04

:

Šrilanka, Honkonga, Singapūra, Malaizija, Indonēzija, Taizeme, Taivāna, Papua-Jaungvineja, Laosa, Kambodža, Vjetnama, Urugvaja, Paragvaja, Argentīna, Meksika, Kostarika un Japāna.

F08

:

Visi galamērķi, izņemot Bulgāriju.

F09

:

Šādi galamērķi:

—

Norvēģija, Islande, Grenlande, Farēru salas, Rumānija, Albānija, Bosnija un Hercegovina, Horvātija, Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, Serbija un Melnkalne, Armēnija, Azerbaidžāna, Baltkrievija, Gruzija, Kazahstāna, Kirgīzstāna, Moldāvija, Krievija, Tadžikistāna, Turkmēnija, Uzbekistāna, Ukraina, Saūda Arābija, Bahreina, Katara, Omāna, Apvienotie Arābu Emirāti (Abū Dabī, Dubaija, Sārdža, Ajmana, Ummalkavaina, Rāselheima un Fudžaira), Kuveita, Jemena, Sīrija, Irāna, Jordānija, Bolīvija, Brazīlija, Venecuēla, Peru, Panama, Ekvadora un Kolumbija,

| — | Āfrikas valstis un teritorijas, izņemot Dienvidāfriku, |
| --- | --- |

—

Āfrikas valstis un teritorijas, izņemot Dienvidāfriku,

| — | galamērķi, kas paredzēti Komisijas Regulas (EK) Nr. 800/1999 36. pantā (OV L 102, 17.4.1999., 11. lpp.). |
| --- | --- |

—

galamērķi, kas paredzēti Komisijas Regulas (EK) Nr. 800/1999 36. pantā (OV L 102, 17.4.1999., 11. lpp.).

---

| 24.6.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 223/9 |
| --- | --- | --- | --- |

24.6.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 223/9

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1154/2004

(2004. gada 23. jūnijs),

ar ko nosaka tās eksporta kompensācijas augļu un dārzeņu pārstrādes produktu nozarē, kuras neattiecas uz kompensācijām par pievienoto cukuru (īslaicīgai glabāšanai konservēti ķirši, mizoti tomāti, konservēti ķirši, sagatavoti lazdu rieksti, dažas apelsīnu sulas)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1996. gada 28. oktobra Regulu (EK) Nr. 2201/96 par augļu un dārzeņu tirgus kopējo organizāciju (1), un jo īpaši tās 16. panta 3. punkta trešo ievilkumu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Regula (EK) Nr. 1429/95 (2) noteica sīki izstrādātus noteikumus par eksporta kompensāciju piemērošanu augļu un dārzeņu pārstrādes produktu nozarē, izņemot kompensācijas par pievienoto cukuru. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Regula (EK) Nr. 1429/95 (2) noteica sīki izstrādātus noteikumus par eksporta kompensāciju piemērošanu augļu un dārzeņu pārstrādes produktu nozarē, izņemot kompensācijas par pievienoto cukuru.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2201/96 16. panta 1. punktu, ciktāl tas ir vajadzīgs, lai varētu veikt saimnieciski nozīmīgu eksportu, par 1. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētajiem produktiem var piešķirt eksporta kompensācijas, ņemot vērā ierobežojumus, kas izriet no nolīgumiem, kuri noslēgti saskaņā ar Līguma 300. pantu. Regulas (EK) Nr. 2201/96 18. panta 4. punkts paredz, ka tad, ja kompensācija par cukuru, kas pievienots 1. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētajiem produktiem, nav pietiekama, lai šos produktus varētu eksportēt, piemēro kompensāciju, kas noteikta saskaņā ar minētās regulas 17. pantu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2201/96 16. panta 1. punktu, ciktāl tas ir vajadzīgs, lai varētu veikt saimnieciski nozīmīgu eksportu, par 1. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētajiem produktiem var piešķirt eksporta kompensācijas, ņemot vērā ierobežojumus, kas izriet no nolīgumiem, kuri noslēgti saskaņā ar Līguma 300. pantu. Regulas (EK) Nr. 2201/96 18. panta 4. punkts paredz, ka tad, ja kompensācija par cukuru, kas pievienots 1. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētajiem produktiem, nav pietiekama, lai šos produktus varētu eksportēt, piemēro kompensāciju, kas noteikta saskaņā ar minētās regulas 17. pantu.

| (3) | Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 2201/96 16. panta 2. punktam jāraugās, lai netiktu traucētas tirdzniecības plūsmas, kas radušās iepriekšējo kompensāciju sistēmā. Šā iemesla dēļ katram produktam jānosaka paredzētie daudzumi attiecībā uz eksporta kompensācijām, kas noteiktas Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (3), pamatojoties uz lauksaimniecības produktu nomenklatūru. |
| --- | --- |

(3)

Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 2201/96 16. panta 2. punktam jāraugās, lai netiktu traucētas tirdzniecības plūsmas, kas radušās iepriekšējo kompensāciju sistēmā. Šā iemesla dēļ katram produktam jānosaka paredzētie daudzumi attiecībā uz eksporta kompensācijām, kas noteiktas Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (3), pamatojoties uz lauksaimniecības produktu nomenklatūru.

| (4) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2201/96 17. panta 2. punktu, kompensācijas ir jānosaka, ņemot vērā esošo stāvokli un attīstības perspektīvas – augļu un dārzeņu pārstrādes produktu cenas un pieejamību Kopienas tirgū, no vienas puses, un starptautiskā tirgus cenas, no otras puses. Tāpat arī jāņem vērā tirdzniecības un transporta izmaksas, kā arī paredzētā eksporta ekonomiskie aspekti. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2201/96 17. panta 2. punktu, kompensācijas ir jānosaka, ņemot vērā esošo stāvokli un attīstības perspektīvas – augļu un dārzeņu pārstrādes produktu cenas un pieejamību Kopienas tirgū, no vienas puses, un starptautiskā tirgus cenas, no otras puses. Tāpat arī jāņem vērā tirdzniecības un transporta izmaksas, kā arī paredzētā eksporta ekonomiskie aspekti.

| (5) | Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 2201/96 17. panta 3. punktam Kopienas tirgus cenas ir noteiktas, ņemot vērā eksportam vislabvēlīgākās cenas. |
| --- | --- |

(5)

Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 2201/96 17. panta 3. punktam Kopienas tirgus cenas ir noteiktas, ņemot vērā eksportam vislabvēlīgākās cenas.

| (6) | Ņemot vērā stāvokli starptautiskajā tirdzniecībā un konkrētas prasības atsevišķos tirgos, var rasties nepieciešamība diferencēt kompensācijas par konkrētu produktu atkarībā no šā produkta eksporta galamērķa. |
| --- | --- |

(6)

Ņemot vērā stāvokli starptautiskajā tirdzniecībā un konkrētas prasības atsevišķos tirgos, var rasties nepieciešamība diferencēt kompensācijas par konkrētu produktu atkarībā no šā produkta eksporta galamērķa.

| (7) | Īslaicīgai glabāšanai konservētu ķiršu, mizotu tomātu, konservētu ķiršu, sagatavotu lazdu riekstu, dažu apelsīnu sulu eksportu faktiski var veikt saimnieciski nozīmīgos apjomos. |
| --- | --- |

(7)

Īslaicīgai glabāšanai konservētu ķiršu, mizotu tomātu, konservētu ķiršu, sagatavotu lazdu riekstu, dažu apelsīnu sulu eksportu faktiski var veikt saimnieciski nozīmīgos apjomos.

| (8) | Tāpēc jānosaka kompensācijas likmes un paredzētie daudzumi. |
| --- | --- |

(8)

Tāpēc jānosaka kompensācijas likmes un paredzētie daudzumi.

| (9) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augļu un dārzeņu pārstrādes produktu pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(9)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augļu un dārzeņu pārstrādes produktu pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Eksporta kompensācijas likmes augļu un dārzeņu pārstrādes produktu nozarē, pieteikumu iesniegšanas termiņš, atļauju izsniegšanas termiņš un paredzētie daudzumi ir noteikti pielikumā.

2.   Atļaujas, kas izsniegtas saistībā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1291/2000 (4) 16. pantā paredzēto pārtikas atbalstu, nepiemēro daudzumiem, kuri paredzēti šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2004. gada 24. jūnijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2004. gada 23. jūnijā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Franz FISCHLER

---

(1)  OV L 297, 21.11.1996., 29. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 386/2004 (OV L 64, 2.3.2004., 25. lpp.).

1

(2)  OV L 141, 24.6.1995., 28. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 498/2004 (OV L 80, 18.3.2004., 20. lpp.).

2

(3)  OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2180/2003 (OV L 335, 22.12.2003., 1. lpp.).

3

(4)  OV L 152, 24.6.2000., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2180/2003.

4

---

PIELIKUMS

Komisijas 2004. gada 23. jūnijs Regulai, ar ko nosaka tās eksporta kompensācijas augļu un dārzeņu pārstrādes produktu nozarē, kuras neattiecas uz kompensācijām par pievienoto cukuru (īslaicīgai glabāšanai konservēti ķirši, mizoti tomāti, konservēti ķirši, sagatavoti lazdu rieksti, dažas apelsīnu sulas)

Atļauju pieteikumu iesniegšanas termiņš: no 2004. gada 24. jūnijs līdz 2004. gada 22. oktobris.

Atļauju izsniegšanas termiņš: no 2003. gada jūlijs līdz 2004. gada oktobris.

| Produkta kods (1) | Galamērķa kods (2) | Kompensācijas likme
  (EUR/t tīrsvara) | Paredzētie daudzumi
  (t) |
| --- | --- | --- | --- |
| 0812 10 00 9100 | F06 | 50 | 2 853 |
| 2002 10 10 9100 | F10 | 45 | 42 477 |
| 2006 00 31 9000
  2006 00 99 9100 | F06 | 153 | 595 |
| 2008 19 19 9100
  2008 19 99 9100 | A00 | 59 | 344 |
| 2009 11 99 9110
  2009 12 00 9111
  2009 19 98 9112 | A00 | 5 | 300 |
| 2009 11 99 9150
  2009 19 98 9150 | A00 | 29 | 301 |

Produkta kods (1)

Galamērķa kods (2)

Kompensācijas likme

(EUR/t tīrsvara)

Paredzētie daudzumi

(t)

0812 10 00 9100

F06

50

2 853

2002 10 10 9100

F10

45

42 477

2006 00 31 9000

2006 00 99 9100

F06

153

595

2008 19 19 9100

2008 19 99 9100

A00

59

344

2009 11 99 9110

2009 12 00 9111

2009 19 98 9112

A00

5

300

2009 11 99 9150

2009 19 98 9150

A00

29

301

---

(1)  Produktu kodi ir noteikti Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).

(2)  “A” sērijas galamērķu kodi ir noteikti Regulas (EEK) Nr. 3846/87 II pielikumā.

Galamērķu ciparu kodi ir noteikti Komisijas Regulā (EEK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.).

Pārējie galamērķi ir noteikti šādi:

| F06 | visi galamērķi, izņemot Ziemeļameriku. |
| --- | --- |
| F10 | visi galamērķi, izņemot ASV un Bulgāriju. |

F06

visi galamērķi, izņemot Ziemeļameriku.

F10

visi galamērķi, izņemot ASV un Bulgāriju.

---

| 24.6.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 223/11 |
| --- | --- | --- | --- |

24.6.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 223/11

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1155/2004

(2004. gada 23. jūnijs)

par cukurniedru cukura importa atļauju izsniegšanu saskaņā ar atsevišķām tarifa kvotām un preferenču nolīgumiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2001. gada 19. jūnija Regulu (EK) Nr. 1260/2001 par cukura nozares tirgus kopējo organizāciju (1),

ņemot vērā Padomes 1996. gada 18. jūnija Regulu (EK) Nr. 1095/96 par koncesiju īstenošanu, kas iekļautas sarakstā CXL, kurš izveidots GATT XXIV.6 sarunu nobeigumā (2),

ņemot vērā Komisijas 2003. gada 30. jūnija Regulu (EK) Nr. 1159/2003, ar ko 2003./2004., 2004./2005. un 2005./2006. tirdzniecības gadam nosaka sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus niedru cukura ievešanai atbilstīgi dažām tarifu kvotām un preferenču nolīgumiem un groza Regulas (EK) Nr. 1464/95 un (EK) Nr. 779/96 (3), un jo īpaši tās 5. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1159/2003 9. pantā ir paredzēta kārtība, kādā nosaka piegādes saistības ar nulles nodokļa likmi produktiem ar KN kodu 1701, kas izteikti kā baltais cukurs, importējot produktus ar izcelsmi valstīs, kuras ir parakstījušas ĀKK protokolu un Indijas nolīgumu. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1159/2003 9. pantā ir paredzēta kārtība, kādā nosaka piegādes saistības ar nulles nodokļa likmi produktiem ar KN kodu 1701, kas izteikti kā baltais cukurs, importējot produktus ar izcelsmi valstīs, kuras ir parakstījušas ĀKK protokolu un Indijas nolīgumu.

| (2) | Regulas (EK) Nr. 1159/2003 16. pantā ir paredzēta kārtība, kādā nosaka tarifa kvotas ar nulles nodokļa likmi produktiem ar KN kodu 1701 11 10, kas izteikti kā baltais cukurs, importējot produktus ar izcelsmi valstīs, kuras ir parakstījušas ĀKK protokolu un Indijas nolīgumu. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (EK) Nr. 1159/2003 16. pantā ir paredzēta kārtība, kādā nosaka tarifa kvotas ar nulles nodokļa likmi produktiem ar KN kodu 1701 11 10, kas izteikti kā baltais cukurs, importējot produktus ar izcelsmi valstīs, kuras ir parakstījušas ĀKK protokolu un Indijas nolīgumu.

| (3) | Regulas (EK) Nr. 1159/2003 22. pants atver tarifa kvotas ar nodokļa likmi EUR 98 par tonnu produktiem ar KN kodu 1701 11 10, ko importē no Brazīlijas, Kubas un citām trešajām valstīm. |
| --- | --- |

(3)

Regulas (EK) Nr. 1159/2003 22. pants atver tarifa kvotas ar nodokļa likmi EUR 98 par tonnu produktiem ar KN kodu 1701 11 10, ko importē no Brazīlijas, Kubas un citām trešajām valstīm.

| (4) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1159/2003 5. panta 1. punktu no 2004. gada 14. jūnija līdz 18. jūnijam kompetentajām iestādēm tika iesniegti importa atļauju pieteikumi par apjomu, kas kopā pārsniedz piegādes saistību apjomu attiecīgajai valstij, kas noteikts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1159/2003 9. pantu ĀKK un Indijas preferences cukuram. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1159/2003 5. panta 1. punktu no 2004. gada 14. jūnija līdz 18. jūnijam kompetentajām iestādēm tika iesniegti importa atļauju pieteikumi par apjomu, kas kopā pārsniedz piegādes saistību apjomu attiecīgajai valstij, kas noteikts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1159/2003 9. pantu ĀKK un Indijas preferences cukuram.

| (5) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1159/2003 5. panta 1. punktu no 2004. gada 14. jūnija līdz 18. jūnijam kompetentajām iestādēm tika iesniegti importa atļauju pieteikumi par apjomu, kas kopā pārsniedz Regulas (EK) Nr. 1159/2003 16. pantā paredzéto kvotu īpašajam preferences cukuram. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1159/2003 5. panta 1. punktu no 2004. gada 14. jūnija līdz 18. jūnijam kompetentajām iestādēm tika iesniegti importa atļauju pieteikumi par apjomu, kas kopā pārsniedz Regulas (EK) Nr. 1159/2003 16. pantā paredzéto kvotu īpašajam preferences cukuram.

| (6) | Šajā gadījumā Komisijai ir jānosaka samazinājuma koeficients, lai varētu izsniegt atļaujas proporcionāli pieejamajam daudzumam, un jānorāda, ka attiecīgais limits ir sasniegts, |
| --- | --- |

(6)

Šajā gadījumā Komisijai ir jānosaka samazinājuma koeficients, lai varētu izsniegt atļaujas proporcionāli pieejamajam daudzumam, un jānorāda, ka attiecīgais limits ir sasniegts,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Attiecībā uz importa atļauju pieteikumiem, kas iesniegti no 2004. gada 14. jūnija līdz 18. jūnijam saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1159/2003 5. panta 1. punktu, atļaujas izsniedz, ievērojot šīs regulas pielikumā norādītos daudzumus.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2004. gada 24. jūnijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2004. gada 23. jūnijā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības ģenerāldirektors

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 178, 30.6.2001., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 39/2004 (OV L 6, 10.1.2004., 2. lpp.).

1

(2)  OV L 146, 20.6.1996., 1. lpp.

2

(3)  OV L 162, 1.7.2003., 25. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 96/2004 (OV L 15, 22.1.2004., 3. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

ĀKK – INDIJAS preferences cukurs

Regulas (EK) Nr. 1159/2003 II sadaļa

2003./2004. tirdzniecības gads

| Attiecīgā valsts | %, ko piegādā no daudzumiem, kuri pieprasīti nedēļā no 14. jūnija līdz 2004. gada 18. jūnija | Limits |
| --- | --- | --- |
| Barbadosa | 100 | |
| Beliza | 0 | Sasniegts |
| Kongo | 0 | Sasniegts |
| Fidži | 0 | Sasniegts |
| Gajāna | 100 | Sasniegts |
| Indija | 0 | Sasniegts |
| Ziloņkaula Krasts | 0 | Sasniegts |
| Jamaika | 100 | |
| Kenija | 100 | |
| Madagaskara | 100 | |
| Malāvija | 0 | Sasniegts |
| Maurīcija | 0 | Sasniegts |
| Sentkitsa un Nevisa | 18,9211 | Sasniegts |
| Svazilenda | 0 | Sasniegts |
| Tanzānija | 100 | |
| Trinidāda un Tobago | 100 | |
| Zambija | 100 | |
| Zimbabve | 0 | Sasniegts |

Attiecīgā valsts

%, ko piegādā no daudzumiem, kuri pieprasīti nedēļā no 14. jūnija līdz 2004. gada 18. jūnija

Limits

Barbadosa

100

Beliza

0

Sasniegts

Kongo

0

Sasniegts

Fidži

0

Sasniegts

Gajāna

100

Sasniegts

Indija

0

Sasniegts

Ziloņkaula Krasts

0

Sasniegts

Jamaika

100

Kenija

100

Madagaskara

100

Malāvija

0

Sasniegts

Maurīcija

0

Sasniegts

Sentkitsa un Nevisa

18,9211

Sasniegts

Svazilenda

0

Sasniegts

Tanzānija

100

Trinidāda un Tobago

100

Zambija

100

Zimbabve

0

Sasniegts

2004./2005. tirdzniecības gads

| Attiecīgā valsts | %, ko piegādā no daudzumiem, kuri pieprasīti nedēļā no 14. jūnija līdz 2004. gada 18. jūnija | Limits |
| --- | --- | --- |
| Barbadosa | 100 | |
| Beliza | 100 | |
| Kongo | 100 | |
| Fidži | 100 | |
| Gajāna | 100 | |
| Indija | 0 | Sasniegts |
| Ziloņkaula Krasts | 100 | |
| Jamaika | 100 | |
| Kenija | 100 | |
| Madagaskara | 100 | |
| Malāvija | 100 | |
| Maurīcija | 100 | |
| Sentkitsa un Nevisa | 100 | |
| Svazilenda | 100 | |
| Tanzānija | 100 | |
| Trinidāda un Tobago | 100 | |
| Zambija | 100 | |
| Zimbabve | 100 | |

Attiecīgā valsts

%, ko piegādā no daudzumiem, kuri pieprasīti nedēļā no 14. jūnija līdz 2004. gada 18. jūnija

Limits

Barbadosa

100

Beliza

100

Kongo

100

Fidži

100

Gajāna

100

Indija

0

Sasniegts

Ziloņkaula Krasts

100

Jamaika

100

Kenija

100

Madagaskara

100

Malāvija

100

Maurīcija

100

Sentkitsa un Nevisa

100

Svazilenda

100

Tanzānija

100

Trinidāda un Tobago

100

Zambija

100

Zimbabve

100

ĀKK – INDIJAS īpašas preferences cukurs

Regulas (EK) Nr. 1159/2003 III sadaļa

2003./2004. tirdzniecības gads

Kvota, kas atvērta valstīm, kas minētas Regulas (EK) Nr. 1260/2001 39. pantā, izņemot Slovēniju

| Attiecīgā valsts | %, ko piegādā no daudzumiem, kuri pieprasīti nedēļā no 14. jūnija līdz 2004. gada 18. jūnija | Limits |
| --- | --- | --- |
| Indija | 100 | |
| ĀKK | 73,2645 | Sasniegts |

Attiecīgā valsts

%, ko piegādā no daudzumiem, kuri pieprasīti nedēļā no 14. jūnija līdz 2004. gada 18. jūnija

Limits

Indija

100

ĀKK

73,2645

Sasniegts

ĀKK – INDIJAS īpašas preferences cukurs

Regulas (EK) Nr. 1159/2003 III sadaļa

2003./2004. tirdzniecības gads

Kvota, kas atvērta Slvoēnijai

| Attiecīgā valsts | %, ko piegādā no daudzumiem, kuri pieprasīti nedēļā no 14. jūnija līdz 2004. gada 18. jūnija | Limits |
| --- | --- | --- |
| ĀKK | 100 | |

Attiecīgā valsts

%, ko piegādā no daudzumiem, kuri pieprasīti nedēļā no 14. jūnija līdz 2004. gada 18. jūnija

Limits

ĀKK

100

CXL koncesiju cukurs

Regulas (EK) Nr. 1159/2003 IV sadaļa

2003./2004. tirdzniecības gads

| Attiecīgā valsts | %, ko piegādā no daudzumiem, kuri pieprasīti nedēļā no 14. jūnija līdz 2004. gada 18. jūnija | Limits |
| --- | --- | --- |
| Brazīlija | 0 | Sasniegts |
| Kuba | 100 | Sasniegts |
| Citas trešās valstis | 0 | Sasniegts |

Attiecīgā valsts

%, ko piegādā no daudzumiem, kuri pieprasīti nedēļā no 14. jūnija līdz 2004. gada 18. jūnija

Limits

Brazīlija

0

Sasniegts

Kuba

100

Sasniegts

Citas trešās valstis

0

Sasniegts

---

| 24.6.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 223/15 |
| --- | --- | --- | --- |

24.6.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 223/15

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1156/2004

(2004. gada 23. jūnijs)

par A3 sistēmas izvešanas atļauju izsniegšanu augļu un dārzeņu nozarē (tomātiem, apelsīniem un āboliem)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1996. gada 28. oktobra Regulu (EK) Nr. 2200/96 par augļu un dārzeņu tirgus kopējo organizāciju (1), un jo īpaši tās 35. panta 3. punkta trešo ievilkumu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 904/2004 (2) tika atklāts konkurss, nosakot orientējošās kompensācijas likmes un orientējošos daudzumus, par ko var izsniegt A3 sistēmas izvešanas atļaujas. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 904/2004 (2) tika atklāts konkurss, nosakot orientējošās kompensācijas likmes un orientējošos daudzumus, par ko var izsniegt A3 sistēmas izvešanas atļaujas.

| (2) | Atkarībā no iesniegtajiem piedāvājumiem jānosaka maksimālās kompensācijas likmes un daudzumu piešķīruma procentuālās daļas, atsaucoties uz piedāvājumiem, kas veikti šo maksimālo likmju līmenī. |
| --- | --- |

(2)

Atkarībā no iesniegtajiem piedāvājumiem jānosaka maksimālās kompensācijas likmes un daudzumu piešķīruma procentuālās daļas, atsaucoties uz piedāvājumiem, kas veikti šo maksimālo likmju līmenī.

| (3) | Tomātiem, apelsīniem un āboliem maksimālā likme, kas vajadzīga, lai izsniegtu atļaujas atbilstīgi orientējošajam daudzumam, ievērojot piedāvāto daudzumu ierobežojumus, ne vairāk kā pusotru reizi pārsniedz orientējošo kompensācijas likmi, |
| --- | --- |

(3)

Tomātiem, apelsīniem un āboliem maksimālā likme, kas vajadzīga, lai izsniegtu atļaujas atbilstīgi orientējošajam daudzumam, ievērojot piedāvāto daudzumu ierobežojumus, ne vairāk kā pusotru reizi pārsniedz orientējošo kompensācijas likmi,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Tomātiem, apelsīniem un āboliem kompensācijas maksimālā likme un piešķīruma procentuālās daļas konkursā, ko atklāja ar Regulu (EK) Nr. 904/2004, ir norādītas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2004. gada 24. jūnijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2004. gada 23. jūnijā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības ģenerāldirektors

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 297, 21.11.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 47/2003 (OV L 7, 11.1.2003., 64. lpp.).

1

(2)  OV L 163, 30.4.2004., 43. lpp.

2

---

PIELIKUMS

A3 sistēmas izvešanas atļauju izsniegšana augļu un dārzeņu nozarē (tomātiem, apelsīniem un āboliem)

| Produkts | Maksimālā kompensācijas likme
  (EUR/t tīrsvara) | Pieprasīto daudzumu piešķīruma procenti maksimālās kompensācijas likmes līmenī |
| --- | --- | --- |
| Tomāti | 0 | — |
| Apelsīni | 30 | 100 % |
| Āboli | 30 | 100 % |

Produkts

Maksimālā kompensācijas likme

(EUR/t tīrsvara)

Pieprasīto daudzumu piešķīruma procenti maksimālās kompensācijas likmes līmenī

Tomāti

0

—

Apelsīni

30

100 %

Āboli

30

100 %

---

| 24.6.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 223/17 |
| --- | --- | --- | --- |

24.6.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 223/17

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1157/2004

(2004. gada 23. jūnijs),

ar kuru nosaka ievedmuitas nodokļus rīsu nozarē

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 3072/95 par rīsu tirgus kopējo organizāciju (1),

ņemot vērā Komisijas 1996. gada 29. jūlija Regulu (EK) Nr. 1503/96 par sīki izstrādātiem izpildes noteikumiem Padomes Regulai (EK) Nr. 3072/95 attiecībā uz ievedmuitas nodokļiem rīsu nozarē (2), un jo īpaši tās 4. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 3072/95 11. pantā paredzēts, ka, ievedot minētās regulas 1. pantā paredzētos produktus, piemēro kopējā muitas tarifa nodokļu likmes. Tomēr attiecībā uz produktiem, kas paredzēti šā panta 2. punktā, ievedmuitas nodoklis ir vienāds ar intervences cenu, kas attiecībā uz šādiem produktiem ir spēkā ievešanas brīdī, kura palielināta par attiecīgiem procentiem atkarībā no tā, vai tie ir lobīti vai slīpēti rīsi, un no kuras atskaitīta ievešanas cena, ar noteikumu, ka nodoklis nepārsniedz kopējā muitas tarifa nodokļus. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 3072/95 11. pantā paredzēts, ka, ievedot minētās regulas 1. pantā paredzētos produktus, piemēro kopējā muitas tarifa nodokļu likmes. Tomēr attiecībā uz produktiem, kas paredzēti šā panta 2. punktā, ievedmuitas nodoklis ir vienāds ar intervences cenu, kas attiecībā uz šādiem produktiem ir spēkā ievešanas brīdī, kura palielināta par attiecīgiem procentiem atkarībā no tā, vai tie ir lobīti vai slīpēti rīsi, un no kuras atskaitīta ievešanas cena, ar noteikumu, ka nodoklis nepārsniedz kopējā muitas tarifa nodokļus.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 3072/95 12. panta 3. punktu CIF ievešanas cenu aprēķina, pamatojoties uz cenām, kas konkrētajam produktam ir raksturīgas pasaules tirgū vai Kopienas ievedumu tirgū. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 3072/95 12. panta 3. punktu CIF ievešanas cenu aprēķina, pamatojoties uz cenām, kas konkrētajam produktam ir raksturīgas pasaules tirgū vai Kopienas ievedumu tirgū.

| (3) | Regulā (EK) Nr. 1503/96 noteikti sīki izstrādāti izpildes noteikumi Regulai (EK) Nr. 3072/95 attiecībā uz ievedmuitas nodokļiem rīsu nozarē. |
| --- | --- |

(3)

Regulā (EK) Nr. 1503/96 noteikti sīki izstrādāti izpildes noteikumi Regulai (EK) Nr. 3072/95 attiecībā uz ievedmuitas nodokļiem rīsu nozarē.

| (4) | Ievedmuitas nodokļi ir piemērojami līdz brīdim, kad tiek pieņemti un stājas spēkā jauni nodokļi. Tie paliek spēkā, ja neviens kotējums nav pieejams atsauces dokumentā, kas paredzēts Regulas (EK) Nr. 1503/96 5. pantā, divu nedēļu laikā pirms nākamās regulārās noteikšanas reizes. |
| --- | --- |

(4)

Ievedmuitas nodokļi ir piemērojami līdz brīdim, kad tiek pieņemti un stājas spēkā jauni nodokļi. Tie paliek spēkā, ja neviens kotējums nav pieejams atsauces dokumentā, kas paredzēts Regulas (EK) Nr. 1503/96 5. pantā, divu nedēļu laikā pirms nākamās regulārās noteikšanas reizes.

| (5) | Lai nodrošinātu ievedmuitas nodokļu režīma vienmērīgu darbību, tirgus likmes, kas reģistrētas pārskata periodā, būtu jāizmanto nodokļu aprēķinā. |
| --- | --- |

(5)

Lai nodrošinātu ievedmuitas nodokļu režīma vienmērīgu darbību, tirgus likmes, kas reģistrētas pārskata periodā, būtu jāizmanto nodokļu aprēķinā.

| (6) | Regulas (EK) Nr. 1503/96 piemērojamam būtu jāpielāgo ievedmuitas nodokļi saskaņā ar šīs regulas pielikumiem, |
| --- | --- |

(6)

Regulas (EK) Nr. 1503/96 piemērojamam būtu jāpielāgo ievedmuitas nodokļi saskaņā ar šīs regulas pielikumiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ievedmuitas nodokļi rīsu nozarē, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 3072/95 11. panta 1. un 2. punktā, noteikti šīs regulas I pielikumā, pamatojoties uz informāciju II pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2004. gada 24. jūnijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2004. gada 23. jūnijā

Komisijas vārdā —

Lauksaimniecības ģenerāldirektors

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 329, 30.12.1995., 18. lpp. Jaunākie grozījumi regulā izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 411/2002 (OV L 62, 5.3.2002., 27. lpp.).

1

(2)  OV L 189, 30.7.1996., 71. lpp. Jaunākie grozījumi regulā izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2294/2003 (OV L 340, 24.12.2003., 12. lpp.).

2

---

I PIELIKUMS

Ievedmuitas nodokļi, kas piemērojami rīsiem un šķeltajiem rīsiem

| (EUR/t) |
| --- |
| KN kods | Ievedmuitas nodokļi (5) |
| Trešās valstis (izņemot ĀKK un Bangladešu) (3) | ĀKK (1)
   (2)
   (3) | Bangladeša (4) | Basmati,
  Indija un Pakistāna (6) | Ēģipte (8) |
| 1006 10 21 | (7) | 69,51 | 101,16 | | 158,25 |
| 1006 10 23 | (7) | 69,51 | 101,16 | | 158,25 |
| 1006 10 25 | (7) | 69,51 | 101,16 | | 158,25 |
| 1006 10 27 | (7) | 69,51 | 101,16 | | 158,25 |
| 1006 10 92 | (7) | 69,51 | 101,16 | | 158,25 |
| 1006 10 94 | (7) | 69,51 | 101,16 | | 158,25 |
| 1006 10 96 | (7) | 69,51 | 101,16 | | 158,25 |
| 1006 10 98 | (7) | 69,51 | 101,16 | | 158,25 |
| 1006 20 11 | 264,00 | 88,06 | 127,66 | | 198,00 |
| 1006 20 13 | 264,00 | 88,06 | 127,66 | | 198,00 |
| 1006 20 15 | 264,00 | 88,06 | 127,66 | | 198,00 |
| 1006 20 17 | 170,87 | 55,46 | 81,09 | 0,00 | 128,15 |
| 1006 20 92 | 264,00 | 88,06 | 127,66 | | 198,00 |
| 1006 20 94 | 264,00 | 88,06 | 127,66 | | 198,00 |
| 1006 20 96 | 264,00 | 88,06 | 127,66 | | 198,00 |
| 1006 20 98 | 170,87 | 55,46 | 81,09 | 0,00 | 128,15 |
| 1006 30 21 | 416,00 | 133,21 | 193,09 | | 312,00 |
| 1006 30 23 | 416,00 | 133,21 | 193,09 | | 312,00 |
| 1006 30 25 | 416,00 | 133,21 | 193,09 | | 312,00 |
| 1006 30 27 | (7) | 133,21 | 193,09 | | 312,00 |
| 1006 30 42 | 416,00 | 133,21 | 193,09 | | 312,00 |
| 1006 30 44 | 416,00 | 133,21 | 193,09 | | 312,00 |
| 1006 30 46 | 416,00 | 133,21 | 193,09 | | 312,00 |
| 1006 30 48 | (7) | 133,21 | 193,09 | | 312,00 |
| 1006 30 61 | 416,00 | 133,21 | 193,09 | | 312,00 |
| 1006 30 63 | 416,00 | 133,21 | 193,09 | | 312,00 |
| 1006 30 65 | 416,00 | 133,21 | 193,09 | | 312,00 |
| 1006 30 67 | (7) | 133,21 | 193,09 | | 312,00 |
| 1006 30 92 | 416,00 | 133,21 | 193,09 | | 312,00 |
| 1006 30 94 | 416,00 | 133,21 | 193,09 | | 312,00 |
| 1006 30 96 | 416,00 | 133,21 | 193,09 | | 312,00 |
| 1006 30 98 | (7) | 133,21 | 193,09 | | 312,00 |
| 1006 40 00 | (7) | 41,18 | (7) | | 96,00 |

(EUR/t)

KN kods

Ievedmuitas nodokļi (5)

Trešās valstis (izņemot ĀKK un Bangladešu) (3)

ĀKK (1)
   (2)
   (3)

Bangladeša (4)

Basmati,

Indija un Pakistāna (6)

Ēģipte (8)

1006 10 21

(7)

69,51

101,16

158,25

1006 10 23

(7)

69,51

101,16

158,25

1006 10 25

(7)

69,51

101,16

158,25

1006 10 27

(7)

69,51

101,16

158,25

1006 10 92

(7)

69,51

101,16

158,25

1006 10 94

(7)

69,51

101,16

158,25

1006 10 96

(7)

69,51

101,16

158,25

1006 10 98

(7)

69,51

101,16

158,25

1006 20 11

264,00

88,06

127,66

198,00

1006 20 13

264,00

88,06

127,66

198,00

1006 20 15

264,00

88,06

127,66

198,00

1006 20 17

170,87

55,46

81,09

0,00

128,15

1006 20 92

264,00

88,06

127,66

198,00

1006 20 94

264,00

88,06

127,66

198,00

1006 20 96

264,00

88,06

127,66

198,00

1006 20 98

170,87

55,46

81,09

0,00

128,15

1006 30 21

416,00

133,21

193,09

312,00

1006 30 23

416,00

133,21

193,09

312,00

1006 30 25

416,00

133,21

193,09

312,00

1006 30 27

(7)

133,21

193,09

312,00

1006 30 42

416,00

133,21

193,09

312,00

1006 30 44

416,00

133,21

193,09

312,00

1006 30 46

416,00

133,21

193,09

312,00

1006 30 48

(7)

133,21

193,09

312,00

1006 30 61

416,00

133,21

193,09

312,00

1006 30 63

416,00

133,21

193,09

312,00

1006 30 65

416,00

133,21

193,09

312,00

1006 30 67

(7)

133,21

193,09

312,00

1006 30 92

416,00

133,21

193,09

312,00

1006 30 94

416,00

133,21

193,09

312,00

1006 30 96

416,00

133,21

193,09

312,00

1006 30 98

(7)

133,21

193,09

312,00

1006 40 00

(7)

41,18

(7)

96,00

---

(1)  Rīsu ievedumiem ar izcelsmi ĀKK valstīs ievedmuitas nodokļi piemērojami atbilstīgi režīmam, kas definēts Padomes Regulā (EK) Nr. 2286/2002 (OV L 348, 21.12.2002., 5. lpp.) un grozītajā Komisijas Regulā (EK) Nr. 638/2003 (OV L 93, 10.4.2003., 3. lpp.).

(2)  Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1706/98 ievedmuitas nodokļus nepiemēro produktiem, kuru izcelsme ir Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstīs un kurus tieši ieved Reinjonas aizjūras departamentā.

(3)  Ievedmuita, kas piemērojama rīsiem, ko ieved Reinjonas aizjūras departamentā, definēta Regulas (EK) Nr. 3072/95 11. panta 3. punktā.

(4)  Rīsu ievedumiem, izņemot šķeltos rīsus (KN kods 1006 40 00), ar izcelsmi Bangladešā ievedmuitas nodokļi piemērojami atbilstīgi režīmam, kas definēts Padomes Regulā (EEK) Nr. 3491/90 (OV L 337,4.12.1990., 1. lpp.) un grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 862/91 (OV L 88, 9.4.1991., 7. lpp.).

(5)  Aizjūras zemju un teritoriju (AZT) izcelsmes rīsu ievedumi ir atbrīvoti no ievedmuitas nodokļa piemērojuma saskaņā ar 101. panta 1. punktu grozītajā Padomes Lēmumā 91/482/EEK (OV L 263, 19.9.1991., 1. lpp.).

(6)  Attiecībā uz Basmati lobītajiem rīsiem ar izcelsmi Indijā un Pakistānā piemēro samazinājumu 250 EUR/t (4.a pants grozītajā Regulā (EK) Nr. 1503/96).

(7)  Nodokļi, kas paredzēti kopējā muitas tarifā.

(8)  Rīsu ievedumiem ar izcelsmi Ēģiptē ievedmuitas nodokļi piemērojami atbilstīgi režīmam, kas definēts Padomes Regulā (EK) Nr. 2184/96 (OV L 292, 15.11.1996., 1. lpp.) un Komisijas Regulā (EK) Nr. 196/97 (OV L 31, 1.2.1997., 53. lpp.).

---

II PIELIKUMS

Ievedmuitas nodokļu aprēķins rīsu nozarē

| | Nelobīti | Indica rīsi | Japonica rīsi | Šķelti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Lobīti | Slīpēti | Lobīti | Slīpēti |
| 1. | Ievedmuitas nodokļi (EUR/t) |

Nelobīti

Indica rīsi

Japonica rīsi

Šķelti

Lobīti

Slīpēti

Lobīti

Slīpēti

1.

Ievedmuitas nodokļi (EUR/t)

(1)

170,87

416,00

264,00

416,00

(1)

Aprēķina elementi:

| a) | CIF ARAG cena (EUR/t) |
| --- | --- |

a)

CIF ARAG cena (EUR/t)

—

376,96

224,56

301,88

384,58

—

| b) | FOB cena (EUR/t) |
| --- | --- |

b)

FOB cena (EUR/t)

—

—

—

277,07

359,77

—

| c) | jūras frakts (EUR/t) |
| --- | --- |

c)

jūras frakts (EUR/t)

—

—

—

24,81

24,81

—

| d) | avots |
| --- | --- |

d)

avots

—

USDA un uzņēmēji

USDA un uzņēmēji

Uzņēmēji

Uzņēmēji

—

---

(1)  Nodokļi, kas paredzēti kopējā muitas tarifā.

---

II Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Padome

| 24.6.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 223/20 |
| --- | --- | --- | --- |

24.6.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 223/20

---

PADOMES LĒMUMS

(2004. gada 14. jūnijs)

par principiem, prioritātēm un nosacījumiem, kas iekļauti Eiropas partnerībā ar Albāniju

(2004/519/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 533/2004 (2004. gada 22. marts) par Eiropas partnerību izveidošanu atbilstīgi stabilizācijas un asociācijas procesam (1), un jo īpaši tās 2. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Eiropadomes Tesaloniku sanāksmē 2003. gada 19 un 20. jūnijā tika atbalstīta “Tesaloniku darba kārtība Rietumbalkānu valstīm: ceļā uz Eiropas integrāciju”, kurā Eiropas partnerību izveide ir minēta kā viens no līdzekļiem, kā stiprināt stabilizācijas un asociācijas procesu. |
| --- | --- |

(1)

Eiropadomes Tesaloniku sanāksmē 2003. gada 19 un 20. jūnijā tika atbalstīta “Tesaloniku darba kārtība Rietumbalkānu valstīm: ceļā uz Eiropas integrāciju”, kurā Eiropas partnerību izveide ir minēta kā viens no līdzekļiem, kā stiprināt stabilizācijas un asociācijas procesu.

| (2) | Regula (EK) Nr. 533/2004 paredz, ka Padomei pēc Komisijas priekšlikuma ar kvalificētu balsu vairākumu ir jāpieņem lēmums par Eiropas partnerībās iekļaujamiem principiem, prioritātēm un nosacījumiem, kā arī par jebkuriem turpmākiem pielāgojumiem. Tāpat minētā regula paredz, ka Eiropas partnerību īstenošanas kontroli nodrošina, izmantojot mehānismus, kas izveidoti saskaņā ar stabilizācijas un asociācijas procesu, jo īpaši ar gada ziņojumiem. |
| --- | --- |

(2)

Regula (EK) Nr. 533/2004 paredz, ka Padomei pēc Komisijas priekšlikuma ar kvalificētu balsu vairākumu ir jāpieņem lēmums par Eiropas partnerībās iekļaujamiem principiem, prioritātēm un nosacījumiem, kā arī par jebkuriem turpmākiem pielāgojumiem. Tāpat minētā regula paredz, ka Eiropas partnerību īstenošanas kontroli nodrošina, izmantojot mehānismus, kas izveidoti saskaņā ar stabilizācijas un asociācijas procesu, jo īpaši ar gada ziņojumiem.

| (3) | Komisijas 2004. gada ziņojums sniedz analīzi par Albānijas sagatavošanās pasākumiem turpmākai integrācijai Eiropas Savienībā, kā arī nosaka vairākas prioritāras jomas turpmākai darbībai. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas 2004. gada ziņojums sniedz analīzi par Albānijas sagatavošanās pasākumiem turpmākai integrācijai Eiropas Savienībā, kā arī nosaka vairākas prioritāras jomas turpmākai darbībai.

| (4) | Lai sagatavotos turpmākai integrācijai Eiropas Savienībā, Albānijai būtu jāsagatavo sīki izstrādāts plāns ar grafiku attiecībā uz pasākumiem, ko Albānija paredz veikt šajā sakarā, |
| --- | --- |

(4)

Lai sagatavotos turpmākai integrācijai Eiropas Savienībā, Albānijai būtu jāsagatavo sīki izstrādāts plāns ar grafiku attiecībā uz pasākumiem, ko Albānija paredz veikt šajā sakarā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 533/2004 1. pantu šā lēmuma pielikumā, kas ir lēmuma sastāvdaļa, ir izklāstīti principi, prioritātes un nosacījumi Eiropas partnerībai ar Albāniju.

2. pants

Eiropas partnerības īstenošanu pārbauda, izmantojot mehānismus, kas izveidoti saskaņā ar stabilizācijas un asociācijas procesu.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā trešajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Luksemburgā, 2004. gada 14. jūnijā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

B. COWEN

---

(1)  OV L 86, 24.3.2004., 1. lpp.

1

---

PIELIKUMS

1.   IEVADS

Tesaloniku darba kārtībā ir norādītas metodes un līdzekļi, kā stiprināt stabilizācijas un asociācijas procesu (SAP), tostarp ieviešot Eiropas partnerības.

Pamatojoties uz Komisijas gada ziņojumu, Eiropas partnerības ar Albāniju mērķis ir noteikt darbības prioritātes, lai atbalstītu centienus tuvināties Eiropas Savienībai atbilstīgi saskaņotai programmai. Šīs prioritātes ir piemērotas Albānijas specifiskajām vajadzībām un sagatavotības pakāpei un vajadzības gadījumā tiks atjauninātas. Eiropas partnerībā arī iekļautas pamatnostādnes finanšu palīdzības sniegšanai Albānijai.

Paredzams, ka Albānija pieņems plānu, kurā būs grafiks un sīki izstrādāta informācija par to, kā tā plāno ieviest Eiropas partnerības noteiktās prioritātes. Plānā arī jānorāda veids, kā ieviest Tesaloniku darba kārtību, prioritātes organizētās noziedzības un korupcijas apkarošanai, kuras noteica 2002. gada Londonas konferencē un 2003. gada 28. novembra ministru sanāksmē Briselē ES–Rietumbalkānu foruma laikā, kā arī pasākumus, ar ko katra Rietumbalkānu valsts iepazīstināja 2003. gada 5. novembra sanāksmē Belgradā, kuru rīkoja kā "Ohridas konferences par robežu integrētu pārvaldību" pārskata sanāksmi.

2.   PRINCIPI

SAP joprojām veido programmu Rietumbalkānu valstu kursam uz Eiropu līdz pat šo valstu pievienošanās brīdim.

Galvenās prioritātes, kas noteiktas Albānijai, saistās ar tās spēju atbilst 1993. gada Kopenhāgenas Eiropadomes noteiktajiem kritērijiem un SAP izvirzītajiem nosacījumiem, jo īpaši nosacījumiem, kas noteikti Padomes 1997. gada 29. aprīļa un 1999. gada 21. un 22. jūnija secinājumos, 2000. gada 24. novembra Zagrebas galotņu tikšanās nobeiguma deklarācijā un Tesaloniku darba kārtībā.

3.   PRIORITĀTES

Komisijas gada ziņojumā ir novērtēti panākumi un atzīmētas jomas, kurās valstij jāpieliek lielākas pūles. Prioritātes, kas uzskaitītas šajā Eiropas partnerībā, tika noteiktas, balstoties uz to, ka ir pamats uzskatīt, ka Albānija tuvākajos gados varēs izpildīt partnerībā noteiktos uzdevumus vai būtiski virzīt tālāk to izpildi. Izšķir īstermiņa prioritātes, kuru īstenošanai paredz vienu līdz divus gadus, no vidējā termiņa prioritātēm, kuru īstenošanai paredz trīs līdz četrus gadus.

Eiropas partnerība norāda galvenās prioritārās jomas Albānijas sagatavošanās darbiem turpmākai integrācijai Eiropas Savienībā, ņemot par pamatu analīzi, kas ietverta Komisijas 2004. gada ziņojumā.

3.1.   ĪSTERMIŅA PRIORITĀTES

Politiskais stāvoklis

Demokrātija un tiesiskums

Koncentrēties uz reformām un nodrošināt demokrātisko iestāžu pareizu darbību– Nodrošināt, ka politikas jomā tiek uzsvērta to reformu īstenošana, kuras vajadzīgas, lai gūtu panākumus atbilstīgi SAP noteikumiem. Uzlabot noteikumus, ar kuriem reglamentē parlamentāro komiteju un parlamentāro izmeklēšanas komiteju darbību. Pilnībā ievērot Konstitūciju un ievērot un īstenot Konstitucionālās tiesas lēmumus. Veicināt pilsoniskās sabiedrības izveidi un tās aktīvu līdzdalību lēmumu pieņemšanas procesā.

Uzlabot valsts pārvaldes darbību– Nodrošināt Civildienesta likuma izpildi un veikt pasākumus tā uzlabošanai. Veikt pasākumus, lai novērstu nepamatotu politisku iejaukšanos valsts pārvaldes darbībā. Izstrādāt skaidras pamatnostādnes attiecībā uz ierēdņu pieņemšanu darbā, to pārcelšanu un atlaišanu, kā arī tos īstenot. Nodrošināt, ka Civildienesta komisija pilda savus pienākumus saskaņā ar likumu. Stiprināt Ģenerālsekretāra funkcijas attiecīgajās ministrijās, Ministru Padomē un Asamblejā. Uzlabot koordināciju starp attiecīgajām ministrijām un Eiropas integrācijas ministriju. Stiprināt Valsts pārvaldes mācību institūta finanšu stāvokļa stabilitāti un tā mācīšanas rīcībspējas. Sagatavot individuālas mācību programmas pašvaldībām. Nodrošināt, ka plānotā Albānijas esošo teritoriālo vienību izskatīšana, kā arī jaunu teritoriālo divīziju izveidošana tiek pareizi veikta, iesaistot visas ieinteresētās puses.

Pareizi un laicīgi sagatavot nākamās parlamentārās un pašvaldību vēlēšanas– Laicīgi īstenot EDSO/Demokrātisku iestāžu un cilvēktiesību biroja (ODIHR) ieteikumus, kas tika publicēti pēc 2003. gada pašvaldību vēlēšanām.

Stiprināt tiesu sistēmu– Veikt pasākumus, lai panāktu lielāku caurskatāmību, un uzlabot kriminālprocesa un civilprocesa vadību. Veicināt tiesnešu statusa paaugstināšanu, to neatkarību un tiesību aizsardzību atbilstīgi Konstitūcijai. Nodrošināt, ka tiesnešiem un prokuroriem ir tiesības uz sākotnējām mācībām un arodmācībām, atbilstīgi tiesneša statusam. Nodrošināt “Smagu noziegumu tiesas” efektīvu darbību. Garantēt, ka tiesnešu un prokuroru atlasi un iecelšanu amatā veic konkursa kārtībā, saskaņā ar Konstitūciju un likumu. Turpināt garantēt tiesnešu un prokuroru paaugstināšanu amatā ar pietiekamām garantijām un piemērojot neitrālas procedūras. Uzlabot kā Augstās Tieslietu Padomes, tā arī Ģenerālprokuratūras inspektorāta darbību, un nodrošināt, ka tiesneši un prokurori nav nesodāmi; noteikt skaidras pamatnostādnes par atsevišķo Tieslietu ministrijas un Augstās Tieslietu Padomes inspektorātu lomu. Pieņemt atbilstīgus tiesību aktus par liecinieku aizsardzību. Panākt tiesas spriedumu izpildes ātruma nepārtrauktu palielināšanos. Tiesnešu skolai izstrādāt rūpīgu vidēja termiņa/ilgtermiņa stratēģisku plānu, ar mērķi uzlabot tās darbības un finanšu stāvokļa stabilitāti. Nodrošināt atbilstīgus papildu pasākumus (izmeklēšanu un iespējamu kriminālvajāšanu) noteiktu personu publiskajai apsūdzībai kriminālajā uzvedībā.

Uzlabot cīņu pret korupciju– Pieņemt tiesību aktus, kas vajadzīgi, lai saskaņotu Albānijas tiesisko regulējumu ar tām Eiropas konvencijām par korupciju (krimināllietās un civillietās), kuras Albānija ir ratificējusi. Uzlabot esošos tiesību aktus par kukuļošanu un tos īstenot. Nodrošināt Īpašuma deklarēšanas likuma piemērošanu. Īstenot 2003.–2004. gada Pretkorupcijas rīcības plānu un nodrošināt, ka 2004.–2005. gada plāns ietver reālistiskus, detalizētus un izmērojamus korupcijas apkarošanas pasākumus. Stiprināt iestāžu kapacitāti izmeklēt un veikt kriminālvajāšanas korupcijas gadījumos; nodrošināt, ka Tirānas Prokuratūras (kuras kompetencē ir finanšu noziegumi kopumā) specializētās vienības kompetence attiecas arī uz korupcijas lietām. Samazināt to ierēdņu sarakstu, uz kuriem attiecas imunitāte, un piešķirt imunitāti ciešā saskaņā ar starptautiskiem noteikumiem un normām.

Cilvēktiesības un minoritāšu aizsardzība

Veicināt cilvēktiesību ievērošanu tiesībaizsardzības iestāžu darbībā– Nodrošināt, ka policija, tiesa, prokuratūra un citas tiesībaizsardzības iestādes pilnībā apzinās savas saistības attiecībā uz cilvēktiesību ievērošanu un ka tās šīs saistības ievēro saskaņā ar tām starptautiskām konvencijām, kuras Albānija ir ratificējusi, un jo īpaši ar Eiropas Cilvēktiesību konvenciju. Vērsties pret tiesībaizsardzības iestāžu nodarītajiem individuālo tiesību aizskārumiem, nodrošinot to izdarītāju efektīvu kriminālvajāšanu. Uzlabot to aizturēto un ieslodzīto personu apstākļus, kuri atrodas apcietinājumā policijas iecirkņos, un veikt pasākumus, lai panāktu atbilstību starptautiskajām prasībām šajā jomā.

Garantēt vārda un plašsaziņas līdzekļu darbības brīvību– Veikt pasākumus, lai novērstu preses darbinieku vajāšanu un nepamatotu politisku iejaukšanos plašsaziņas līdzekļu darbībā. Saskaņot Albānijas tiesību aktus par goda un cieņas aizskaršanu ar ES standartiem un šos aktus piemērot. Pieņemt atbilstīgus tiesību aktus attiecībā uz drukātas formas plašsaziņas līdzekļiem un uzlabot tiesību aktus, kas ir pieejami elektroniskiem plašsaziņas līdzekļiem, ņemot vērā ES standartus. Veikt pasākumus, lai nodrošinātu caurskatāmību attiecībā uz plašsaziņas līdzekļu īpašumtiesībām. Nodrošināt plašsaziņas līdzekļu pārvaldes iestādes, proti, Nacionālās Radio un Televīzijas Padomes, neatkarību. Pabeigt Radio un televīzijas frekvenču nacionālā plāna izstrādi. Veicināt pētniecisko žurnālistiku un veikt pasākumus žurnālistu neatkarības atbalstam un to profesionālisma veicināšanai.

Nodrošināt minoritāšu tiesību ievērošanu– Sniegt precīzus datus par Albānijas minoritāšu apjomu. Uzlabot minoritāšu jautājumu risināšanai nepieciešamo tiesisko regulējumu, lai tas atbilst Eiropas Padomes vispārējai konvencijai par nacionālo minoritāšu aizsardzību, un nodrošināt tās īstenošanu visā Albānijas teritorijā. Īstenot Valsts stratēģiju čigānu minoritātes aizsardzībai.

Reģionālā un starptautiskā sadarbība

Stiprināt reģionālo sadarbību– ievērot SAP noteikumus un Tesaloniku saistības attiecībā uz reģionālo sadarbību. Nodrošināt visu reģionālo brīvās tirdzniecības līgumu īstenošanu, kas noslēgti, ievērojot 2001. gada Saprašanās memorandu par tirdzniecības veicināšanu saskaņā ar Stabilitātes paktu.

Ievērot starptautiskās saistības– Normalizēt Albānijas situāciju attiecībā uz tās ar PTO noslēgto saistību ievērošanu. Kad situācija ir normalizēta, jānodrošina atjaunota plāna īstenošana bez papildu izņēmumiem. Garantēt Albānijas un ES attiecību kontekstā noslēgto saistību ievērošanu.

Ekonomiskais stāvoklis

Brīvā tirgus ekonomika un strukturālas reformas

Nodrošināt makroekonomisko stabilitāti– Veicināt makroekonomisku stabilitāti Starptautiskā Valūtas fonda programmas kontekstā. Pierādīt Starptautisko finanšu iestāžu (IFIs) ieteikumu ievērošanu.

Uzlabot uzņēmējdarbības vidi– Īstenot Rīcības plānu investīciju administratīvo šķēršļu likvidēšanai un administratīvo procedūru vienkāršošanai. Pieņemt uzlabotus tiesību aktus uzņēmējdarbības jomā. Izstrādāt skaidrus noteikumus un procedūras attiecībā uz iekšzemes un ārvalstu uzņēmumu izveidošanas, reģistrēšanas un to darbības nosacījumiem un nodrošināt, ka tie atbilst Stabilizācijas un asociācijas nolīguma (SAN) prasībām. Nodrošināt ar uzņēmējdarbību saistītu tiesību aktu, noteikumu un procedūru pareizu, objektīvu un nediskriminējošu piemērošanu. Īstenot Mazo uzņēmumu Eiropas hartu, jo īpaši 2004. gadam noteiktos mērķus. Nodrošināt, ka Mazo un vidējo uzņēmumu aģentūra ir pilnībā spējīga darboties. Pārveidot iepriekš samaksātu nodokļu sistēmu, padarot to par mazāk nelabvēlīgu jaunu uzņēmumu izveidošanai. Turpināt valsts garantiju fonda izveidošanu. Uzņēmumu reģistrēšanu padarīt iespējamu visā valstī.

Attīstīt stabilu un funkcionējošu zemes/nekustama īpašuma tirgu– Pieņemt jaunus tiesību aktus par to īpašumu atdošanu vai vērtības atlīdzināšanu, kurus konfiscēja komunistu režīma laikā. Nodrošināt, ka šie tiesību akti apmierina pieprasījumu vairumu, un ciešā sadarbībā ar visiem atbilstīgiem politiskiem aktieriem un īpašnieku asociācijām veikt vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu šo tiesību aktu īstenošanu. Jo īpaši apkopot visus datus, kas vajadzīgi, lai noteiktu tās zemes platības, kas var tikt atdotas vai kuru vērtību iespējams atlīdzināt; skaidri identificēt vēl neizskatītos īpašuma atdošanas pieprasījumus un attīstīt ticamu finanšu plānu, ar ko nodrošināt visu iespējamo atlīdzināšanas izmaksu segšanu.

Veicināt nodarbinātību un sociālo kohēziju– Ar visu politisko aktieru iesaisti attīstīt stratēģiju nodarbinātības un sociālās kohēzijas veicināšanai un uzsākt tās īstenošanu. Veikt pasākumus, lai uzlabotu sociālās aizsardzības sistēmas un sociālos standartus, un apkarot sociālo izslēgšanu un diskrimināciju. Ievērot darba pamatstandartus un tos efektīvi īstenot.

Valsts finanšu pārvaldība

Uzlabot valsts finanšu pārvaldību– Uzlabot budžeta sastādīšanas procedūras, izstrādājot reālistiskas ienākumu prognozes, un labāku izdevumu prioritāšu noteikšanu un stiprāku saikni starp politiku mērķiem un budžeta plānošanu. Attīstīt visaptverošu sociālekonomisku stratēģiju, kas aptver pašreizējo Valsts stratēģiju sociālajai un ekonomiskajai attīstībai un Vidēja termiņa izdevumu programmu, kurai sekojoši varētu piesaistīt visu finansiālo palīdzību; šajā sakarā nodrošināt to, lai SAP prioritātes būtu pienācīgi ņemtas vērā.

Izstrādāt visaptverošu Valsts iekšējās finanšu kontroles stratēģijas plānu, kurā ņemtas vērā ES prasības.

Īstenot Likumu par iekšējo auditu. Nodrošināt adekvātu Valsts audita iestādes darbību, tostarp tās konstatēto faktu un ieteikumu kontroli, kā arī noziedzīgu nodarījumu kriminālvajāšanas kontroli.

ES standarti

Iekšējais tirgus un tirdzniecība

Preču kustība– Panākt tālāku progresu ES standartu pieņemšanā. Pieņemt dekrēta projektu par Akreditēšanas direktorāta organizāciju un darbību un nodrošināt akreditēšanas funkcijas atdalīšanu no standartizēšanas un sertificēšanas funkcijām. Veikt pasākumus, lai celtu uzņēmēju apziņu attiecībā uz šiem jēdzieniem, kā arī attiecībā uz to svarīgumu starptautiskajā tirdzniecībā.

Uzlabot fitosanitāros un veterināros nosacījumus atbilstīgi ES prasībām, jo īpaši attiecībā uz tiem produktiem, kuriem ir liels eksporta potenciāls.

Muita– Stabilizēt un uzlabot visus Albānijas muitas vadības administratīvo spēju aspektus. Jo īpaši nodrošināt personāla nodrošināšanas stabilitāti un veikt personāla vadību ciešā saskaņā ar attiecīgajiem likumiem. Nostiprināt muitas struktūrvienības, kas iesaistītas tirdzniecības līgumu īstenošanā, jo īpaši tās struktūrvienības, kas atbild par preču izcelsmi. Nodrošināt administratīvo sadarbību muitas sektorā. Nodrošināt to, lai noteikumi un procedūras, kas attiecas uz tranzītu, taksāciju, muitas noliktavām, riska novērtējumu un auditu (iekšējo un ārējo), tiktu īstenoti saskaņā ar ES standartiem un atbilstošos gadījumos saskaņā ar starptautiskajām konvencijām. Nodrošināt to, lai muitas administrācija saskaņā ar likumu pilda savu pienākumu iekasēt ienākumus. Veikt konkrētus pasākumus, lai uzlabotu cīņu pret kontrabandu un nelikumīgu tirdzniecību. Ieviest Asycuda sistēmu Tirānas Muitas pārvaldē un Durresas ostā. Visā valsts teritorijā nodrošināt nediskriminējošu muitas likumu, noteikumu un procedūru piemērošanu.

Nodokļu politika– Uzsākt spēkā esošo nodokļu likumu un administratīvo procedūru pārskatīšanu un nodrošināt efektīvu un nediskriminējošu nodokļu likumu piemērošanu. Uzlabot cīņu pret finanšu krāpniecību. Turpināt notiekošo nodokļu administrēšanas reformu, tostarp attīstīt/paplašināt integrētu, datorizētu sistēmu. Izskatīt visas sūdzības saistībā ar ES finansēto projektu atbrīvošanu no nodokļiem un izveidot sekmīgu sistēmu, lai nodrošinātu reālu ES finansēto projektu atbrīvošanu no nodokļiem saskaņā ar 1992. gada Pamatvienošanos.

Konkurence un valsts atbalsts– Pieņemt piemērošanas noteikumus, kas nepieciešami, lai īstenotu jauno Konkurences likumu, un uzsākt tā īstenošanu. Sagatavot neatkarīgas konkurences uzraudzības iestādes izveidi, tostarp nostiprinot administratīvo kapacitāti. Veicināt konkurences politiku, sekmējot liberalizāciju, uzlabojot publiskā iepirkuma praksi, nodrošinot konkurenci atbalstošu pieeju privatizācijai. Pieņemt nepieciešamo tiesisko regulējumu valsts atbalsta sniegšanai un veicināt valsts atbalsta pārredzamību un pamata īstenošanu.

Publiskais iepirkums– Īstenot spēkā esošos publisko iepirkumu regulējošos likumus un veikt pasākumus, lai tuvinātu šos likumus ES standartiem. Izvairīties no izņēmuma gadījumiem atklātos konkursos, un nodrošināt pareizu konkursu procedūru ievērošanu. Nostiprināt Publisko iepirkumu aģentūru, kā arī publiskā iepirkuma administratīvās vienības attiecīgajās ministrijās. Veikt pasākumus, lai garantētu sūdzību adekvātu izskatīšanu.

Intelektuālā īpašuma tiesības– pieņemt jaunus likumus par intelektuālo īpašumu. Pievienoties Starptautiskajai Konvencijai par jaunu augu paveidu aizsardzību. Pieņemt nepieciešamos tiesību aktus un nostiprināt administratīvo kapacitāti, lai uzlabotu autortiesību aizsardzību. Veikt pasākumus, lai veicinātu uzņēmēju, tiesību aizsardzības iestāžu un tiesu personāla izpratni par intelektuālajām tiesībām, komerctiesībām un īpašuma tiesībām. Veikt pasākumus, lai uzlabotu IPR īstenošanu.

Sektorpolitikas

Vide– Sākt meklēt risinājumu akūtajai toksisku vielu piesārņojumu problēmai Durresi un Vļorā, un radioaktīvo atkritumu problēmai Tirānā un Fīrā (Fier ). Nodrošināt tiesību aktu izpildi attiecībā uz ietekmes uz vidi novērtējumiem un ekoloģiskajiem nodokļiem. Uzlabot koordinēšanu starp Vides ministriju un citām pārvaldēm, kuru kompetencē ir vides jautājumi. Paātrināt Ūdens apgādes un ūdens apgādes higiēnas valsts stratēģijas un Ūdens apgādes un kanalizācijas saimniecības lauku stratēģijas īstenošanu.

Enerģija– Īstenot 2003.–2005. gada Rīcības plānu un sākt īstenot Albānijas Enerģijas stratēģiju. Ievērot saistības, kas noslēgtas atbilstīgi 2003. gada Atēnu Saprašanās memorandam par reģionālo enerģētikas tirgu dienvidaustrumu Eiropā.

Telekomunikācijas– Nodrošināt, ka elektronisko komunikāciju sektora liberalizēšana noris efektīvi, kā arī stiprināt pārvaldes iestādes un pieņemt sektoram atbilstīgus tiesību aktus un apstiprināt atbilstīgas politikas.

Sadarbība tieslietās un iekšlietās

Robežu pārvaldība– Kā turpinājumu 2003. gada maija Ohrida reģionālajai konferencei par robežu drošību, īstenot pasākumus, kurus pieņēmusi valdība un ar kuriem 2003. gada novembra ES–Rietumbalkānu foruma laikā iepazīstināja ministrus, kas atbildīgi par sadarbību tieslietās un iekšlietās. Attīstīt Robežu integrētās vadības stratēģiju (IBM) atbilstīgi ES prasībām. Stiprināt tās tiesībaizsardzības iestādes, kuru kompetencē ir robežu pārvaldība, un uzlabot vadības standartus. Izveidot atbilstīgu riska analīzes sistēmu, lai uzlabotu robežu pārvaldību robežas šķērsošanas vietās un gar “zaļām” un “zilām” robežām. Veidot ciešāku sadarbību ar kaimiņvalstīm, kā arī sadarbību starp valsts tiesībaizsardzības iestādēm, kuru kompetencē ir robežu pārvaldība, gar abu valstu robežu un saistībā ar turpmākiem kontroles pasākumiem. Uzlabot Albānijas tiesībaizsardzības iestāžu aprīkojumu un kvalifikācijas, lai nodrošinātu viltotu/nepareizu ceļošanas dokumentu noteikšanu. Sadarbībā ar atbilstīgām starptautiskām struktūrām veikt vajadzīgos pasākumus, lai Tirānas Starptautiskajā lidostā nodrošinātu atbilstīgus drošības, pārvaldības un kontroles standartus.

Migrācijas un patvēruma politikas– Pieņemt un sākt īstenot Valsts stratēģiju migrācijas jomā. Nodrošināt, ka nepieciešamās procedūras EK un Albānijas atpakaļuzņemšanas līguma parakstīšanai un ratificēšanai tiek izpildītas cik ātri vien iespējams 2004. gadā.

Oficiāli pieņemt Valsts Rīcības plānu patvēruma jomā. Novērst atlikušās nepilnības Albānijas tiesību aktos patvēruma jomā. Īstenot, jo īpaši robežu zonās, sistēmu, “pirmsfiltrēšanas” sistēmu to personu klasificēšanai, kuru atrašanās Albānijas teritorijā ir strīdīga. Ievērot neizraidīšanas principu. Nodrošināt, ka patvērumu pieteikumu apstrādi veic saskaņā ar likumu, un ka tiek ievēroti termiņi.

Policija– Pilnībā īstenot likumu par policijas dienesta pakāpēm. Attīstīt un sākt īstenot caurskatāmu sistēmu attiecībā uz disciplīnu un paaugstināšanu dienesta pakāpē. Uzlabot policistu izmeklēšanas iemaņas. Izveidot konsolidētu procedūru rokasgrāmatu visiem kriminālpolicijas virsniekiem. Izstrādāt skaidrus noteikumus, lai nodrošinātu atbilstīgu sadarbību starp dažādām policijas vienībām un prokuratūru. Stiprināt policijas darbību sabiedrībā. Nodrošināt to policistu kriminālvajāšanu, kuri ir iesaistīti korupcijā un citās noziedzīgās darbībās.

Organizētā noziedzība, nelikumīga tirdzniecība, narkotikas, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana un terorisms– ieviest darbību rosinošus pasākumus organizētās noziedzības apkarošanai, ko pieņēmusi valdība un ar kuriem iepazīstināja klātesošos 2003. gada novembra ES–Rietumbalkānu to ministru sanāksmē, kas atbildīgi par sadarbību tieslietās un iekšlietās. Nodrošināt, ka Albānijas tiesību aktos tiek skaidri definēts jēdziens “organizētā noziedzība” saskaņā ar ES tiesību aktiem un vispārpieņemtajiem starptautiskajiem standartiem. Pieņemt un īstenot tiesību aktus par nozagtu mantu, ņemot vērā starptautiskos standartus un attiecinot šos aktus arī uz mantu, kas nozagta ārzemēs. Nodrošināt sadarbību un informācijas apmaiņu starp tiesībaizsardzības iestādēm, ministrijām un likumdevējām iestādēm, kas iesaistītas cīņā pret organizēto noziedzību. Saskaņā ar likumu un pilnībā ievērojot starptautiskos standartus paplašināt Īpašās izmeklēšanas līdzekļu izmantošanu, lai aptvertu visas ar organizēto noziedzību saistītās jomas. Īstenot Tirdzniecības apkarošanas stratēģiju, kas tika pieņemta 2003. gadā. Veikt pasākumus, kas vajadzīgi, lai sagatavotu līgumu noslēgšanai ar Eiropolu. Veikt vajadzīgos pasākumus, lai būtu iespējams noslēgt divpusējus izdošanas nolīgumus ar ES dalībvalstīm.

Īstenot spēkā esošos tiesību aktus, kas saistīti ar narkotiku apkarošanu. Nodrošināt, ka tiek pieliktas ilgstošas pūles cīņā pret kaņepāju audzēšanu un tirdzniecību. Sagatavot Valsts stratēģiju narkotiku apkarošanai atbilstīgi ES Narkotiku stratēģijai un Rīcības plānam.

Stiprināt to iestāžu rīcībspēju, kuras ir atbildīgas par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas apkarošanu; nodrošināt atbilstīgu sadarbību starp šīm iestādēm, izstrādāt efektīvas darba procedūras un veidot atbilstīgu lietu vadības sistēmu. Īstenot spēkā esošos tiesību aktus, kas saistīti ar nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas apkarošanu.

Veidot ciešāku starptautisku sadarbību un īstenot attiecīgo starptautisko konvenciju noteikumus terorisma apkarošanas jomā. Uzlabot sadarbību un informācijas apmaiņu starp policijas un izlūkdienestiem valstī un ar minētiem dienestiem citās valstīs. Novērst terorisma aktu finansēšanu un sagatavošanu.

3.2.   VIDĒJĀ TERMIŅA PRIORITĀTES

Politiskais stāvoklis

Demokrātija un tiesiskums

Turpināt valsts pārvaldes darbības uzlabošanu– Nodrošināt, ka darbinieki pārvaldes nozarēs, kas ir atbildīgas par SAN noteikumu piemērošanu, kā arī tajās, kas ir iesaistītas EK finansiālās palīdzības īstenošanā, ir atbilstīgi apmācīti un nozarēm ir vajadzīgie līdzekļi, lai izpildītu savus pienākumus. Nodrošināt, ka tiesību akti par civildienestu un attiecīgās procedūras, tostarp attiecībā uz karjeras attīstību, tiek uzlabotas saskaņā ar modernas valsts pārvaldes vajadzībām un ka tos piemēro stingri, lai atbalstītu labi sagatavotu, profesionālu, caurskatāmu un stabilu pārvaldi. Nodrošināt, ka pašvaldības ir spējīgas īstenot politikas decentralizētas pārvaldes apstākļos.

Sarīkot nākamās parlamentārās un pašvaldību vēlēšanas saskaņā ar starptautiskiem standartiem.

Turpināt tiesu sistēmas stiprināšanu– Nodrošināt kriminālvajāšanu par smagiem noziegumiem, jo īpaši organizēto noziedzību, īpašu uzmanību pievēršot pārrobežu sadarbības mehānismiem; sekmīgai cīņai pret šiem nodarījumiem būtu jāizpaužas kā sekmīgas notiesāšanas gadījumu skaita faktiskam un nozīmīgam pieaugumam attiecībā uz smagu noziegumu izdarītājiem, šīm personām saņemot atbilstīgus sodus. Ievērojami samazināt pašreizējo nepadarīto darbu skaitu un nodrošināt savlaicīgu tiesas spriedumu izpildi. Nodrošināt tiesu nolēmumu plašu publicēšanu. Nodrošināt nepārtrauktas un atbilstīgas tiesnešu un prokuroru mācības, tostarp par cilvēktiesību, ētikas un komerciāliem jautājumiem, kā arī par jautājumiem, kas saistīti ar SAN. Īstenot tiesību aktus par liecinieku aizsardzību. Vēl vairāk stiprināt tiesu neatkarību, efektīvi pārceļot kompetenci pārbaudīt tiesnešu darbību no Tieslietu ministrijas uz Augsto Tieslietu padomi.

Turpināt pilnveidot cīņu pret korupciju un organizēto noziedzību– Īstenot tās Eiropas Konvencijas par korupcijas apkarošanu (krimināllietās un civillietās), kuras Albānija ir ratificējusi, kā arī Valstu grupas cīņai pret korupciju (Group of States against Corruption (GRECO)) atzinumus. Gūt būtiskus panākumus cīņā pret korupciju visos līmeņos un visās jomās, īstenojot atbilstīgus tiesību aktus. Sekmēt ES dalībvalstu norīkoto sadarbības koordinatoru iesaistīšanu to atbilstīgo valsts pārvaldes iestāžu darbā, kuras saistītas ar cīņu pret organizēto noziedzību. Reizi sešos mēnešos sniegt ES ziņojumu par faktiskajiem sasniegumiem, tiesas ceļā vēršoties pret darbībām, kas saistītas ar organizēto noziedzību, kā paredzēts Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijā par transnacionālo organizēto noziedzību, kas pazīstama kā Palermo Konvencija.

Cilvēktiesības un minoritāšu aizsardzība

Nodrošināt, ka tiesībaizsardzības iestādes ievēro cilvēktiesības– Nodrošināt, ka pret aizturētām un ieslodzītām personām, kas atrodas apcietinājumā, attiecas saskaņā ar starptautiskiem standartiem. Garantēt, ka ievēro cilvēku cieņas neaizskaramību un personisko drošību aizturēšanas centros, ieslodzījuma vietās un psihiatriskās iestādēs saskaņā ar starptautiskām konvencijām. Izveidot atbilstīgu nepilngadīgo tiesu sistēmu. Nodrošināt, ka tiek ievērota Eiropas Padomes Konvencija pret spīdzināšanu un citiem nežēlīgiem, necilvēcīgiem vai cieņu pazemojošiem apiešanās un sodīšanas veidiem.

Nodrošināt vārda un plašsaziņas līdzekļu brīvību– Īstenot jaunus tiesību aktus par plašsaziņas līdzekļiem drukātā un elektroniskā formā, ņemot vērā ES standartus. Nodrošināt, ka TV frekvenču piešķiršanu veic godīgi un bez jebkādas diskriminācijas saskaņā ar Nacionālo plānu un ka raidsabiedrības pilnībā ievēro noteikumus. Pabeigt Albānijas RTV pārveidošanu no valsts uzņēmuma par neitrālu sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju. Veicināt žurnālistikas kvalitātes nepārtrauktu uzlabošanu.

Reģionālā un starptautiskā sadarbība

Stiprināt reģionālo sadarbību– Noslēgt un īstenot līgumu kopu ar kaimiņvalstīm organizētās noziedzības apkarošanas jomā, robežu pārvaldes jomā un atpakaļuzņemšanas jomā. Īstenot Saprašanās memorandu par Dienvidaustrumu Eiropas reģionālo transporta pamattīklu. Turpināt to saistību īstenošanu, kuras noslēgtas saskaņā ar 2003. gada Atēnu Saprašanās memorandu par reģionālo enerģētikas tirgu, un tālāk virzīt tirgus izveidi. Nodrošināt atbilstīgu reģionālo sadarbību vides jautājumos.

Īstenot starptautiskas saistības– Pilnībā īstenot Albānijas ratificētos starptautiskos nolīgumus un konvencijas, jo īpaši konvencijas tieslietu un iekšlietu jomā, cilvēktiesību un minoritāšu tiesību jomā un tirdzniecības jomā.

Ekonomiskais stāvoklis

Brīvā tirgus ekonomika un strukturālas reformas

Pabeigt privatizācijas procesu– jo īpaši privatizējot INSIG (finanšu sektors), Albtelecom (telekomunikāciju sektors), Servcom, Albpetrol, Armo un KESH (enerģētikas sektors).

Turpināt uzņēmējdarbības vides uzlabošanu– Īstenot uzlabotus tiesību aktus komercdarbības jomā. Nodrošināt, ka tiesneši labi pārzina komercdarbības un uzņēmumu tiesību jomā pieņemtos tiesību aktus. Gūt būtiskus panākumus cīņā pret krāpšanu un korupciju. Ieviest neformālās ekonomikas apkarošanas stratēģiju, lai citu starpā garantētu godīgu konkurenci starp uzņēmumiem.

Izveidot funkcionējošu zemes/nekustama īpašuma tirgu– Īstenot tiesību aktus par to īpašumu atdošanu vai vērtības atlīdzināšanu, kurus konfiscēja komunistu režīma laikā. Pabeigt zemes kartēšanu un zemes reģistrācijas procesu. Nodrošināt, ka īpašuma nodošanu veic saskaņā ar likumu, un veikt pasākumus, kuru mērķis ir visu procesā iesaistīto instanču (t.i. notāri, īpašuma reģistrs, u.t.t.) pareizu darbību. Nodrošināt, ka tiek ievēroti noteikumi attiecībā uz zemes klasificēšanu un zemes izmantošanu. Izveidot un pieņemt tiesību aktus par nodokļu uzlikšanu zemei un nekustamam īpašumam.

Valsts finanšu pārvaldība

Turpināt valsts finanšu pārvaldības uzlabošanu– Īstenot Valsts sektora iekšējās finansiālās kontroles stratēģiju. Turpināt neatkarīgās revīzijas stiprināšanu un nodrošināt, ka finanšu kontroles vadības un iekšējās revīzijas pareizu darbību. Izveidot efektīvas procedūras attiecībā uz (iespējamas) krāpšanas un citu pārkāpumu gadījumu, kas skar iekšzemes un starptautiskas izcelsmes naudas līdzekļus, atklāšanu, izskatīšanu un turpmāku kontroli.

ES standarti

Iekšējais tirgus un tirdzniecība

Preču kustība– Nodrošināt administratīvo rīcībspēju īstenot SAN prasības. Turpināt ES standartu pieņemšanu. Nodrošināt tirgus uzraudzības sistēmu. Ņemot vērā ES praksi, nodrošināt to struktūru uzlabotu darbību, kuras ir atbildīgas par standartizēšanu, akreditēšanu un sertificēšanu, kā arī to struktūru uzlabotu darbību, kas ir atbildīgas par metroloģiju un kalibrēšanu.

Būtiski uzlabot pārtikas drošības un fitosanitāros un veterināros apstākļus atbilstīgi EK prasībām.

Muita– Nodrošināt administratīvu rīcībspēju īstenot SAN prasības. Nodrošināt muitas tiesību aktu un procedūru un to piemērošanas būtisku saskaņošanu ar ES tiesību aktiem un procedūrām. Garantēt izcelsmes noteikumu pareizu piemērošanu. Arī turpmāk nodrošināt personāla noturību muitas pārvaldē un uzlabot tās pārvaldības efektivitāti. Gūt lielākus panākumus cīņā pret krāpšanu, kontrabandu un nelikumīgu tirdzniecību un būtiski samazināt to gadījumu skaitu, kuros ir iesaistīti muitas darbinieki, kas veic nelikumīgas darbības. Pabeigt ASYCUDA īstenošanu valstī un turpināt datorizēšanu.

Nodokļu politika– Turpināt nodokļu pārvaldes stiprināšanu. Nodrošināt PVN sistēmas pilnīgu un efektīvu īstenošanu. Uzlabot komunikāciju ar nodokļu maksātājiem un vienkāršot nodokļu struktūru un procedūras, tostarp atmaksāšanas procedūras. Izsniegt katram nodokļu maksātājam individuālu identifikācijas numuru nodokļu vajadzībām. Turpināt nodokļu iekasēšanas un kontroles sistēmas stiprināšanu un attīstīt revīzijas stratēģiju.

Konkurence un valsts atbalsts– Saskaņā ar SAN noteikumiem izveidot neatkarīgu konkurences uzraudzības iestādi. Piemērot tiesību aktus konkurences jomā un veikt priekšdarbus tādai valsts atbalstu pārvaldības struktūras izveidei, kas rīkojas neatkarīgi. Stiprināt struktūras, kas ir atbildīgas par valsts atbalstu shēmām, un nodrošināt, ka tiek panākts progress visaptverošas valsts atbalstu shēmu saraksta izveidē un IKP datu sagatavošana NUTS II līmenī.

Publiskais iepirkums– Nodrošināt Albānijas tiesiskā regulējuma būtisku saskaņošanu ar ES acquis. Panākt, ka publiskā iepirkuma struktūras ir pilnībā spējīgas darboties – t.i., tās spēj nodrošināt publiskā iepirkuma procedūru stingru piemērošanu saskaņā ar likumu un atbilstīgi SAN noteikumiem.

Intelektuālā īpašuma tiesības– Pareizi īstenot ratificētās starptautiskās konvencijas intelektuālā īpašuma, komerciālā īpašuma un rūpnieciskā īpašuma tiesību jomā. Nodrošināt augsta līmeņa intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību un gūt panākumus cīņā pret autortiesību aizskaršanu un viltošanu. Garantēt pietiekamu administratīvo rīcībspēju SAN noteikumu ievērošanai šajā jomā.

Sektorpolitikas

Vide– Turpināt censties meklēt risinājumu toksisku vielu piesārņojumu problēmai vietās, kur šī problēma ir akūta. Samazināt putekļu līmeni un gaisa piesārņojuma līmeni pilsētās. Samazināt sārņu daudzumu, ko rada Balšas (Balsh) pārstrādes rūpnīca, tostarp to novadi Gjanicas upē, un veikt pasākumus, lai risinātu ūdens piesārņošanas problēmu kopumā. Turpināt šajā jomā noslēgto reģionālo un starptautisko saistību ievērošanu. Stiprināt vides monitoringu un nodrošināt pietiekami stingras sankcijas pret piesārņotājiem. Paātrināt Ūdens piegādes un kanalizācijas valsts stratēģijas un Ūdens piegādes un lauku stratēģijas īstenošanu. Attīstīt un sākt īstenot stratēģiju šajā jomā tiesību aktu pakāpeniskai saskaņošanai ar acquis.

Sabiedrības veselība– Stiprināt uzraudzības un paziņošanas sistēmas attiecībā uz lipīgām slimībām. Veicināt ciešāku sadarbību ar sabiedrības veselības sadarbības tīklu.

Transports– Īstenot transporta ģenerālplānu. Turpināt censties pabeigt austrumu–rietumu un ziemeļu–dienvidu transporta koridorus. Panākt būtisku progresu Tirānas lidostas un Durresi un Vļoras ostas atjaunošanā, tostarp nodrošinot uzlabotu drošību un robežu pārvaldību. Pabeigt Durresi ostas privatizēšanu. Gūt labākus panākumus satiksmes drošības jomā un veikt pasākumus tās turpmākajai uzlabošanai. Īstenot Saprašanās memorandu par Dienvidaustrumu Eiropas reģionālā transporta pamattīklu.

Enerģētika– Nodrošināt to rīcības plānu pareizās īstenošanas turpināšanu, kuri attiecas uz elektrības ražošanas sektoru, un progresēt Albānijas Enerģētikas stratēģijas īstenošanā. Nodrošināt to dažādu projektu savlaicīgu īstenošanu, kuru mērķis ir elektrības ražošanas, pārvades un izplatīšanas infrastruktūras uzlabošana. Turpināt šajā jomā noslēgto reģionālo un starptautisko saistību ievērošanu ar mērķi izveidot konkurētspējīgu reģionālu enerģētikas tirgu.

Telekomunikācijas– Transponēt un īstenot jauno ES programmu elektronisko komunikāciju jomā.

Sadarbība tieslietās un iekšlietās

Robežu pārvaldība– Īstenot IBM stratēģiju un visas starptautiskās saistības, ko Albānija uzņēmusies robežu pārvaldības jomā. Īstenot riska analīzi attiecībā uz robežu efektīvo vadību. Turpināt robežu pārvaldības spēju stiprināšanu; jo īpaši nodrošināt, ka robežu kontrole Tirānas starptautiskajā lidostā un Durresi un Vļoras ostās atbilst starptautiskajiem standartiem. Nodrošināt, ka jaunajos Albānijas ceļošanas dokumentos ir uzlabotas drošības iezīmes. Gūt būtiskus panākumus atmīnēšanas darbos.

Migrācijas un patvēruma politika– Īstenot Valsts stratēģiju migrācijas jomā. Nodrošināt, ka Albānija ir spējīga ievērot SAN noteikumus attiecībā uz ES pilsoņiem, kas strādā un/vai likumīgi uzturas Albānijā. Nodrošināt visu Albānijas noslēgto atpakaļuzņemšanas nolīgumu īstenošanu; mēģināt noslēgt atpakaļuzņemšanas nolīgumus ar visām valstīm reģionā un ar to migrantu, kuri šķērso Albāniju tranzītā, izcelsmes valstīm. Pakāpeniski noslēdz, ratificē un īsteno visas galvenās starptautiskās konvencijas migrācijas jomā.

Īstenot Valsts Rīcības plānu patvēruma jomā. Īstenot tiesību aktus patvēruma jomā un izveidot pilnvērtīgu patvēruma sistēmu atbilstīgi starptautiskajiem standartiem.

Policija– Turpināt visu policijas dienestu stiprināšanu, jo īpaši ar atbilstīgu mācību un aprīkojuma palīdzību. Nodrošināt lietu izskatīšanas vadības sistēmas darbību, lai būtu labi dokumentēts lietas izsekošanas process no sākotnējā ziņojuma līdz nobeigumam. Gūt būtiskus panākumus cīņā pret kriminalitāti un samazināt korupciju un cita veida kriminālo uzvedību policijā.

Organizētā noziedzība, nelikumīga tirdzniecība, narkotikas, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana un terorisms– Paplašināt starptautisku sadarbību. Gūt būtiskus panākumus attiecībā uz to apsūdzību celšanas ātrumu, skaitu un pamatotību, kas attiecas uz noziedzīgiem nodarījumiem, kas saistīti ar organizēto noziedzību un nelikumīgu tirdzniecību, kā arī gūt panākumus attiecībā uz noziedzīgā veidā iegūtu vērtību izņemšanu.

Īstenot Valsts stratēģiju narkotiku apkarošanas jomā. Nodrošināt ievērojami labākus panākumus attiecībā uz narkotiku apkarošanu, jo īpaši attiecībā uz stiprajām narkotikām, tādām kā heroīns un kokaīns.

Pastiprināt cīņu pret ekonomiskajiem un finanšu noziegumiem (tostarp nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un naudas viltošanu). Izveidot starpministriju aģentūru noziedzīgā veidā iegūtu vērtību izņemšanai. Gūt manāmus panākumus cīņā pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu gan finanšu sektorā, gan ārpus tā.

4.   PLĀNOŠANA

Kopienas palīdzība Rietumbalkānu valstīm atbilstīgi stabilizācijas un asociācijas procesam tiks sniegta saskaņā ar attiecīgiem finanšu instrumentiem, un jo īpaši ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2666/2000 (2000. gada 5. decembris) par palīdzību Albānijai, Bosnijai un Hercegovinai, Horvātijai, Dienvidslāvijas Federatīvajai Republikai un Bijušajai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai (1). attiecīgi, šim lēmumam nav finansiālu seku. Turklāt Albānijai būs pieejams finansējums no daudzvalstu un horizontālajām programmām. Komisija sadarbojas ar Eiropas Investīciju banku un IFIs, jo īpaši ar Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banku un Pasaules banku, lai veicinātu tādu projektu līdzfinansēšanu, kuri ir saistīti ar SAP.

5.   NOSACĪTĪBA

Kopienas palīdzība Rietumbalkānu valstīm atbilstīgi SAP ir atkarīga no progresa Kopenhāgenas politisko kritēriju izpildē, un jo īpaši no progresa šīs Eiropas partnerības īpašo prioritāšu īstenošanā. Šo vispārējo nosacījumu neievērošana var mudināt Padomi veikt attiecīgus pasākumus, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 2666/2000 5. pantu.

Uz Kopienas palīdzību attiecas arī Padomes 1997. gada 29. aprīļa secinājumos paredzētie nosacījumi, jo īpaši attiecībā uz saņēmēja apņemšanos veikt demokrātiskas ekonomiskās un institucionālās reformas, ņemot vērā Eiropas partnerībā noteiktās prioritātes.

6.   UZRAUDZĪBA

Šīs Eiropas partnerības paveiktā darba kontroli nodrošina, izmantojot mehānismus, kas izveidoti saskaņā ar SAP, jo īpaši ar gada ziņojumu par SAP.

---

(1)  OV L 306, 7.12.2000., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2415/2001 (OV L 327, 12.12.2001., 3. lpp.).

---