# Euroopa Liidu L 271/19.

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 271 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 47. köide19. august 2004 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 271

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

47. köide19. august 2004

---

| Sisukord | | I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 1467/2004, 13. august 2004, millega kehtestatakse Austraaliast ja Hiina Rahvavabariigist pärineva polüetüleentereftalaadi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks ning lõpetatakse dumpinguvastane menetlus Pakistanist pärineva polüetüleentereftalaadi impordi suhtes ja vabastatakse kehtestatud ajutiste tollimaksude teel tagatud summad | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1468/2004, 18. august 2004, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 18 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1469/2004, 18. august 2004, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1555/96, seoses õunade täiendavate tollimaksude käivituslävedega | 20 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1470/2004, 18. august 2004, millega kehtestatakse toetuse suurus teatavate kuivatatud viinamarjade tootmiseks ettenähtud viinamarjasortide kasvatamiseks ja viinapuutäiga nakatunud viinamarjaistanduste taasistutamiseks 2004/2005. turustusaastaks | 22 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1471/2004, 18. august 2004, millega muudetakse XI lisa Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 999/2001 hirvelihatoodete impordi kohta Kanadast ja Ameerika Ühendriikidest (
  1
  ) | 24 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1472/2004, 18. august 2004, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1874/2003 millega kiidetakse heaks teatavate liikmesriikide skreipi kontrollimise programmid, määratletakse lisatagatised ja lubatakse erandeid seoses otsusele 2003/100/EÜ vastavate lammaste transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate resistentsuse aretusprogrammidega (
  1
  ) | 26 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1473/2004, 18. august 2004, milles määratakse kindlaks 2003/2004 majandusaastast pärit töötlemata kuivatatud viinamarjade ja viigimarjade ladustusabi | 28 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1474/2004, 18. august 2004, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2368/2002, Kimberley protsessi sertifitseerimissüsteemi rakendamise kohta töötlemata teemantide rahvusvahelises kaubanduses | 29 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1475/2004, 18. august 2004, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 596/2004, millega kehtestatakse ekspordilitsentside süsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad munasektoris | 31 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1476/2004, 18. august 2004, millega muudetakse komisjoni määrust (EÜ) nr 97/2004, millega parandatakse määrusi (EÜ) nr 2281/2003 ja (EÜ) nr 2299/2003, millega määratakse kindlaks toorpuuvilla maailmaturuhind | 33 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1477/2004, 18. august 2004, roosuhkru impordilitsentside andmise kohta teatavate tariifikvootide ja sooduslepingute alusel | 34 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1478/2004, 18. august 2004, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 872/2004 täiendavate piirangute kohta seoses Libeeriaga | 36 |

Sisukord

I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 1467/2004, 13. august 2004, millega kehtestatakse Austraaliast ja Hiina Rahvavabariigist pärineva polüetüleentereftalaadi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks ning lõpetatakse dumpinguvastane menetlus Pakistanist pärineva polüetüleentereftalaadi impordi suhtes ja vabastatakse kehtestatud ajutiste tollimaksude teel tagatud summad

1

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1468/2004, 18. august 2004, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

18

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1469/2004, 18. august 2004, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1555/96, seoses õunade täiendavate tollimaksude käivituslävedega

20

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1470/2004, 18. august 2004, millega kehtestatakse toetuse suurus teatavate kuivatatud viinamarjade tootmiseks ettenähtud viinamarjasortide kasvatamiseks ja viinapuutäiga nakatunud viinamarjaistanduste taasistutamiseks 2004/2005. turustusaastaks

22

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1471/2004, 18. august 2004, millega muudetakse XI lisa Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 999/2001 hirvelihatoodete impordi kohta Kanadast ja Ameerika Ühendriikidest (
  1
  )

1

24

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1472/2004, 18. august 2004, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1874/2003 millega kiidetakse heaks teatavate liikmesriikide skreipi kontrollimise programmid, määratletakse lisatagatised ja lubatakse erandeid seoses otsusele 2003/100/EÜ vastavate lammaste transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate resistentsuse aretusprogrammidega (
  1
  )

1

26

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1473/2004, 18. august 2004, milles määratakse kindlaks 2003/2004 majandusaastast pärit töötlemata kuivatatud viinamarjade ja viigimarjade ladustusabi

28

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1474/2004, 18. august 2004, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2368/2002, Kimberley protsessi sertifitseerimissüsteemi rakendamise kohta töötlemata teemantide rahvusvahelises kaubanduses

29

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1475/2004, 18. august 2004, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 596/2004, millega kehtestatakse ekspordilitsentside süsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad munasektoris

31

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1476/2004, 18. august 2004, millega muudetakse komisjoni määrust (EÜ) nr 97/2004, millega parandatakse määrusi (EÜ) nr 2281/2003 ja (EÜ) nr 2299/2003, millega määratakse kindlaks toorpuuvilla maailmaturuhind

33

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1477/2004, 18. august 2004, roosuhkru impordilitsentside andmise kohta teatavate tariifikvootide ja sooduslepingute alusel

34

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1478/2004, 18. august 2004, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 872/2004 täiendavate piirangute kohta seoses Libeeriaga

36

| | | II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | Komisjon |
| | * | 2004/600/EÜ:Komisjoni otsus, 4. august 2004, millega võetakse vastu seoses dumpinguvastase menetlusega esitatud meetmed, mis puudutavad polüetüleentereftlaadi importimist muu hulgas Austraaliast | 38 |
| | * | 2004/601/EÜ:Komisjoni otsus, 18. august 2004, nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 alusel Sloveenia Vabariigi poolt esitatud veinisektori tootmisvõimsuse ülevaate kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2004) 3121 all) | 40 |
| | * | 2004/602/EÜ:Komisjoni otsus, 18. august 2004, nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 alusel Slovakkia Vabariigi poolt esitatud veinisektori tootmisvõimsuse ülevaate kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2004) 3123 all) | 41 |
| | * | 2004/603/EÜ:Komisjoni otsus, 18. august 2004, nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 alusel Malta Vabariigi poolt esitatud veinisektori tootmisvõimsuse ülevaate kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2004) 3130 all) | 42 |

II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Komisjon

*

2004/600/EÜ:Komisjoni otsus, 4. august 2004, millega võetakse vastu seoses dumpinguvastase menetlusega esitatud meetmed, mis puudutavad polüetüleentereftlaadi importimist muu hulgas Austraaliast

38

*

2004/601/EÜ:Komisjoni otsus, 18. august 2004, nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 alusel Sloveenia Vabariigi poolt esitatud veinisektori tootmisvõimsuse ülevaate kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2004) 3121 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 3121 all)

40

*

2004/602/EÜ:Komisjoni otsus, 18. august 2004, nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 alusel Slovakkia Vabariigi poolt esitatud veinisektori tootmisvõimsuse ülevaate kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2004) 3123 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 3123 all)

41

*

2004/603/EÜ:Komisjoni otsus, 18. august 2004, nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 alusel Malta Vabariigi poolt esitatud veinisektori tootmisvõimsuse ülevaate kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2004) 3130 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 3130 all)

42

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Komisjoni määruse (EÜ) nr 1458/2004, 16. august 2004, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2368/2002 Kimberley protsessi sertifitseerimissüsteemi rakendamise kohta töötlemata teemantide rahvusvahelises kaubanduses, parandus (ELT L 269, 17.8.2004) | 43 |

Parandused

*

Komisjoni määruse (EÜ) nr 1458/2004, 16. august 2004, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2368/2002 Kimberley protsessi sertifitseerimissüsteemi rakendamise kohta töötlemata teemantide rahvusvahelises kaubanduses, parandus (ELT L 269, 17.8.2004)

43

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

| 19.8.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 271/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 271/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1467/2004,

13. august 2004,

millega kehtestatakse Austraaliast ja Hiina Rahvavabariigist pärineva polüetüleentereftalaadi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks ning lõpetatakse dumpinguvastane menetlus Pakistanist pärineva polüetüleentereftalaadi impordi suhtes ja vabastatakse kehtestatud ajutiste tollimaksude teel tagatud summad

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi “algmäärus”), eriti selle artiklit 9,

võttes arvesse komisjoni poolt pärast nõuandekomisjoniga konsulteerimist esitatud ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUSKORD

1.   AJUTISED MEETMED

| (1) | 19. veebruaril 2004. aastal kehtestas komisjon määrusega (EÜ) nr 306/2004 (2) (edaspidi “ajutine määrus”) ajutise dumpinguvastase tollimaksu Austraaliast, Hiina Rahvavabariigist ja Pakistanist (edaspidi “asjassepuutuvad riigid”) pärineva polüetüleentereftalaadi (edaspidi “PET”) ühendusse impordi suhtes. |
| --- | --- |

(1)

19. veebruaril 2004. aastal kehtestas komisjon määrusega (EÜ) nr 306/2004 (2) (edaspidi “ajutine määrus”) ajutise dumpinguvastase tollimaksu Austraaliast, Hiina Rahvavabariigist ja Pakistanist (edaspidi “asjassepuutuvad riigid”) pärineva polüetüleentereftalaadi (edaspidi “PET”) ühendusse impordi suhtes.

| (2) | Tuleks meenutada, et dumpinguhinnaga müüki ja kahju käsitlev uurimisperiood (edaspidi “uurimisperiood”) hõlmas ajavahemikku 2002. aasta 1. aprillist kuni 2003. aasta 31. märtsini. Kahjuanalüüsi puudutavate suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1999. aasta 1. jaanuarist kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi “uurimisperiood”). |
| --- | --- |

(2)

Tuleks meenutada, et dumpinguhinnaga müüki ja kahju käsitlev uurimisperiood (edaspidi “uurimisperiood”) hõlmas ajavahemikku 2002. aasta 1. aprillist kuni 2003. aasta 31. märtsini. Kahjuanalüüsi puudutavate suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1999. aasta 1. jaanuarist kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi “uurimisperiood”).

2.   PARALLEELNE UURIMISMENETLUS

| (3) | Tuleks meenutada, et Korea Vabariigist ja Taiwanist pärineva PET-i importi puudutav vahepealne läbivaatamine algatati Euroopa Liidu Teatajas22. mail 2003. aastal (3) avaldatud teadaandega. |
| --- | --- |

(3)

Tuleks meenutada, et Korea Vabariigist ja Taiwanist pärineva PET-i importi puudutav vahepealne läbivaatamine algatati Euroopa Liidu Teatajas22. mail 2003. aastal (3) avaldatud teadaandega.

3.   JÄRGNENUD MENETLUS

| (4) | Pärast ajutise dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist asjassepuutuvatest riikidest pärineva PET-i impordile said kõik osapooled informatsiooni asjaolude ning kaalutluste kohta, millel ajutine määrus põhineb. Kõikidele osapooltele anti tähtaeg, mille jooksul viimased võisid selle avaldatud informatsiooni kohta arvamust avaldada. |
| --- | --- |

(4)

Pärast ajutise dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist asjassepuutuvatest riikidest pärineva PET-i impordile said kõik osapooled informatsiooni asjaolude ning kaalutluste kohta, millel ajutine määrus põhineb. Kõikidele osapooltele anti tähtaeg, mille jooksul viimased võisid selle avaldatud informatsiooni kohta arvamust avaldada.

| (5) | Mõned asjast huvitatud osapooled esitasid kirjalikke kommentaare. Nendele osapooltele, kes selleks soovi avaldasid, võimaldati ka ärakuulamine suuliselt. Komisjon taotles ja kontrollis kogu informatsiooni, mida pidas vajalikuks. Osapoolte poolt suuliselt ja kirjalikult esitatud kommentaarid vaadati läbi ja kui loeti asjakohaseks, muudeti ajutisi otsuseid vastavalt. |
| --- | --- |

(5)

Mõned asjast huvitatud osapooled esitasid kirjalikke kommentaare. Nendele osapooltele, kes selleks soovi avaldasid, võimaldati ka ärakuulamine suuliselt. Komisjon taotles ja kontrollis kogu informatsiooni, mida pidas vajalikuks. Osapoolte poolt suuliselt ja kirjalikult esitatud kommentaarid vaadati läbi ja kui loeti asjakohaseks, muudeti ajutisi otsuseid vastavalt.

| (6) | Komisjon avaldas järgmiseks kõik olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal ta kavatses soovitada lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist ning ajutise tollimaksu teel tagatud summade lõplikku sissenõudmist. Kõikidele osapooltele anti tähtaeg, mille jooksul viimased said avalikustatud informatsiooni kohta arvamust avaldada. Osapoolte poolt suuliselt ja kirjalikult esitatud kommentaarid vaadati läbi ning, kus see osutus asjakohaseks, muudeti lõpliku dumpinguvastase tollimaksu ettepanekut vastavalt. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon avaldas järgmiseks kõik olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal ta kavatses soovitada lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist ning ajutise tollimaksu teel tagatud summade lõplikku sissenõudmist. Kõikidele osapooltele anti tähtaeg, mille jooksul viimased said avalikustatud informatsiooni kohta arvamust avaldada. Osapoolte poolt suuliselt ja kirjalikult esitatud kommentaarid vaadati läbi ning, kus see osutus asjakohaseks, muudeti lõpliku dumpinguvastase tollimaksu ettepanekut vastavalt.

B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

| (7) | Tuleks meenutada, et ajutise määruse põhjenduses 14 määratleti kõnealune toode kui asjassepuutuvatest riikidest pärinev polüetüleentereftalaat viskoossuskoefitsiendiga 78 ml/g või kõrgem, vastavalt ISO standardile 1628-5, käesoleval ajal klassifitseeritav CN-koodi 3907 60 20 raames. |
| --- | --- |

(7)

Tuleks meenutada, et ajutise määruse põhjenduses 14 määratleti kõnealune toode kui asjassepuutuvatest riikidest pärinev polüetüleentereftalaat viskoossuskoefitsiendiga 78 ml/g või kõrgem, vastavalt ISO standardile 1628-5, käesoleval ajal klassifitseeritav CN-koodi 3907 60 20 raames.

| (8) | Veelgi enam, ajutise määruse põhjenduses 18 avaldati, et komisjon leidis, et ühenduse tootmisharu poolt toodetud ja ühenduse turul müüdav PET ning kõnealustes riikides toodetud ja ühendusse eksporditud PET on samasugused tooted, kuna ei leitud erinevusi peamistes füüsikalistes ja keemilistes omadustes ning olemasolevate erinevat tüüpi PET-ide kasutuses. |
| --- | --- |

(8)

Veelgi enam, ajutise määruse põhjenduses 18 avaldati, et komisjon leidis, et ühenduse tootmisharu poolt toodetud ja ühenduse turul müüdav PET ning kõnealustes riikides toodetud ja ühendusse eksporditud PET on samasugused tooted, kuna ei leitud erinevusi peamistes füüsikalistes ja keemilistes omadustes ning olemasolevate erinevat tüüpi PET-ide kasutuses.

| (9) | Kommentaaride puudumisel kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjendused 14–18 dumpingumarginaali arvutamisel kohaldatava metoodika kohta. |
| --- | --- |

(9)

Kommentaaride puudumisel kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjendused 14–18 dumpingumarginaali arvutamisel kohaldatava metoodika kohta.

C.   DUMPINGUHINNAGA MÜÜK

1.   ÜLDINE METOODIKA

| (10) | Üldist metoodikat, mida kasutatakse kõnealuse toote ühendusse importimisel kasutatud dumpinguhinnaga müügi kindlaks määramiseks, kirjeldati ajutise määruse põhjendustes 19–34. |
| --- | --- |

(10)

Üldist metoodikat, mida kasutatakse kõnealuse toote ühendusse importimisel kasutatud dumpinguhinnaga müügi kindlaks määramiseks, kirjeldati ajutise määruse põhjendustes 19–34.

1.1.   Normaalväärtus

| (11) | Kommentaaride puudumisel kinnitatakse ajutised järeldused normaalväärtuse kohta, nagu on sätestatud ajutise määruse põhjendustes 20–27. |
| --- | --- |

(11)

Kommentaaride puudumisel kinnitatakse ajutised järeldused normaalväärtuse kohta, nagu on sätestatud ajutise määruse põhjendustes 20–27.

1.2.   Ekspordihind

| (12) | Mitmed äriühingud väitsid, et komisjoni poolt oma ajutiste otsuste tegemisel kasutatavad valuutakursid olid ebaõiged, ei pärinenud usaldusväärsest avalikust allikast ja nõudsid, et valuutakursid peaksid pärinema pigem mõnest ametlikust kontrollitavast allikast. |
| --- | --- |

(12)

Mitmed äriühingud väitsid, et komisjoni poolt oma ajutiste otsuste tegemisel kasutatavad valuutakursid olid ebaõiged, ei pärinenud usaldusväärsest avalikust allikast ja nõudsid, et valuutakursid peaksid pärinema pigem mõnest ametlikust kontrollitavast allikast.

| (13) | Neid nõudeid on põhjalikult uuritud ning pärast kontrollimist leiti, et komisjoni poolt oma ajutiste otsuste tegemisel kohaldatud valuutakurssides olid mõned vead. Sellest tulenevalt on arvutused üle vaadatud kuu keskmiste valuutakursside põhjal, mille on avaldanud i) komisjon kõikide eurot (EUR) puudutavate konverteerimiste puhul, ii) Ameerika Ühendriikide Föderaalreserv kõikide USA dollari, Hiina jüaani (CNY) ja Hongkongi dollari (HKD) vaheliste konverteerimiste puhul ja iii) Hiina Pank HKD ja CNY vaheliste konverteerimiste puhul. Kõiki neid valuutakursse, nagu tehti ka ajutiste arvutuste puhul, on kohaldatud kuu keskmise valuutakursi põhjal, mis on kohaldatav müügiarve väljastamise kuul. |
| --- | --- |

(13)

Neid nõudeid on põhjalikult uuritud ning pärast kontrollimist leiti, et komisjoni poolt oma ajutiste otsuste tegemisel kohaldatud valuutakurssides olid mõned vead. Sellest tulenevalt on arvutused üle vaadatud kuu keskmiste valuutakursside põhjal, mille on avaldanud i) komisjon kõikide eurot (EUR) puudutavate konverteerimiste puhul, ii) Ameerika Ühendriikide Föderaalreserv kõikide USA dollari, Hiina jüaani (CNY) ja Hongkongi dollari (HKD) vaheliste konverteerimiste puhul ja iii) Hiina Pank HKD ja CNY vaheliste konverteerimiste puhul. Kõiki neid valuutakursse, nagu tehti ka ajutiste arvutuste puhul, on kohaldatud kuu keskmise valuutakursi põhjal, mis on kohaldatav müügiarve väljastamise kuul.

1.3.   Võrdlus

| (14) | Kommentaaride puudumisel selle kohta, mille põhjal normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi, kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 30. |
| --- | --- |

(14)

Kommentaaride puudumisel selle kohta, mille põhjal normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi, kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 30.

1.4.   Dumpingumarginaal

| (15) | Kommentaaride puudumisel kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjendused 31–34 dumpingumarginaali arvutamisel kohaldatava metoodika kohta. |
| --- | --- |

(15)

Kommentaaride puudumisel kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjendused 31–34 dumpingumarginaali arvutamisel kohaldatava metoodika kohta.

2.   AUSTRAALIA

| (16) | Ainult üks kahest koostööd tegevast eksportivast tootjast tegi ettepanekuid ajutiste meetmete kehtestamise järel. |
| --- | --- |

(16)

Ainult üks kahest koostööd tegevast eksportivast tootjast tegi ettepanekuid ajutiste meetmete kehtestamise järel.

2.1.   Normaalväärtus

| (17) | Kommentaaride puudumisel kinnitatakse ajutised järeldused normaalväärtuse kohta, nagu on sätestatud ajutise määruse põhjenduses 36. |
| --- | --- |

(17)

Kommentaaride puudumisel kinnitatakse ajutised järeldused normaalväärtuse kohta, nagu on sätestatud ajutise määruse põhjenduses 36.

2.2.   Ekspordihind

| (18) | Kommentaaride puudumisel peale nende, mis on juba mainitud ülaltoodud põhjendustes 12 ja 13, kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 37 kirjeldatud metoodika. |
| --- | --- |

(18)

Kommentaaride puudumisel peale nende, mis on juba mainitud ülaltoodud põhjendustes 12 ja 13, kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 37 kirjeldatud metoodika.

2.3.   Võrdlus

| (19) | Üks eksportiv tootja väitis, et komisjon ei võtnud oma ajutiste otsuste tegemisel arvesse erinevaid hinnaalandusi müügijärgse tehnilise abi ja turustamise kulude osas. Väidet tehnilise abi kohta aktsepteeriti pärast kontrollimist vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punktile h. Väidet turustamise kulutuste kohta aktsepteeriti pärast kontrollimist vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punktile k. |
| --- | --- |

(19)

Üks eksportiv tootja väitis, et komisjon ei võtnud oma ajutiste otsuste tegemisel arvesse erinevaid hinnaalandusi müügijärgse tehnilise abi ja turustamise kulude osas. Väidet tehnilise abi kohta aktsepteeriti pärast kontrollimist vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punktile h. Väidet turustamise kulutuste kohta aktsepteeriti pärast kontrollimist vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punktile k.

2.4.   Dumpingumarginaal

| (20) | Kommentaaride puudumisel kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjendused 39–41 dumpingumarginaali arvutamisel kohaldatava metoodika kohta. |
| --- | --- |

(20)

Kommentaaride puudumisel kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjendused 39–41 dumpingumarginaali arvutamisel kohaldatava metoodika kohta.

| (21) | Lõplikud dumpingumarginaalid, mis on väljendatud protsendimäärana impordi CIF väärtusest ühenduse tollipiiril, on alljärgnevad:






  — | Leading Synthetics Pty Ltd: 7,8 % |
| --- | --- | --- |

(21)

Lõplikud dumpingumarginaalid, mis on väljendatud protsendimäärana impordi CIF väärtusest ühenduse tollipiiril, on alljärgnevad:

—

Leading Synthetics Pty Ltd: 7,8 %

| — | Novapex Australia Pty Ltd: 15,9 % |
| --- | --- |

—

Novapex Australia Pty Ltd: 15,9 %

| — | dumpinguhinnaga müügi jääkmarginaal: 15,9 % |
| --- | --- |

—

dumpinguhinnaga müügi jääkmarginaal: 15,9 %

3.   PAKISTAN

| (22) | Kaks koostööd tegevat eksportivat tootjat esitasid avaldusi ajutiste meetmete kehtestamise järel, milles nad väitsid, et neid ei oleks tohtinud pidada kaheks eraldiseisvaks, kuigi seotud osapooleks, vaid pigem oleks tulnud silmas pidada nende suhet ainsa eksportiva tootjana ja sellest tulenevalt peaks tegema ainult ühe dumpinguhinnaga müügi arvestuse. |
| --- | --- |

(22)

Kaks koostööd tegevat eksportivat tootjat esitasid avaldusi ajutiste meetmete kehtestamise järel, milles nad väitsid, et neid ei oleks tohtinud pidada kaheks eraldiseisvaks, kuigi seotud osapooleks, vaid pigem oleks tulnud silmas pidada nende suhet ainsa eksportiva tootjana ja sellest tulenevalt peaks tegema ainult ühe dumpinguhinnaga müügi arvestuse.

| (23) | Seda taotlust analüüsiti põhjalikult nende eksportivate tootjate poolt toodud argumentide põhjal, mis järgnesid ajutistele järeldustele. |
| --- | --- |

(23)

Seda taotlust analüüsiti põhjalikult nende eksportivate tootjate poolt toodud argumentide põhjal, mis järgnesid ajutistele järeldustele.

| (24) | Leiti, et asjassepuutuvate äriühingute suhte eritunnused ning nende tegevuse väga tihe omavaheline seotus on sellised, mis eristavad nende olukorda kahe tavalise sidusettevõtte tüüpolukorrast. Eelkõige võeti arvesse kahe eksportiva tootja väga märkimisväärseid finantsalaseid ja muid seoseid, asjaolu, et nad müüvad kõnealust toodet ühe margitoote nime all, asjaolu, et nad jagavad ühtesid ja samu haldusruume ja organisatsiooni nagu ka turustusosakonda. Veelgi enam, nende personal ja juhtkond on suures osas üks ja seesama ning neil on ühine tootmisplaan. Kõikide nende tunnuste kooslust peetakse piisavaks, et sellistel eriasjaoludel pidada nimetatud kahe eksportiva tootja olukorda selliseks, mis tagab nende käsitlemise üheainsa eksportiva tootjana Pakistani PET-i äris, mitte kahe eraldiseisva äriühinguna. Sellest tulenevalt ja kõiki tunnuseid silmas pidades leiti, et nõuet tuleks tunnistada. |
| --- | --- |

(24)

Leiti, et asjassepuutuvate äriühingute suhte eritunnused ning nende tegevuse väga tihe omavaheline seotus on sellised, mis eristavad nende olukorda kahe tavalise sidusettevõtte tüüpolukorrast. Eelkõige võeti arvesse kahe eksportiva tootja väga märkimisväärseid finantsalaseid ja muid seoseid, asjaolu, et nad müüvad kõnealust toodet ühe margitoote nime all, asjaolu, et nad jagavad ühtesid ja samu haldusruume ja organisatsiooni nagu ka turustusosakonda. Veelgi enam, nende personal ja juhtkond on suures osas üks ja seesama ning neil on ühine tootmisplaan. Kõikide nende tunnuste kooslust peetakse piisavaks, et sellistel eriasjaoludel pidada nimetatud kahe eksportiva tootja olukorda selliseks, mis tagab nende käsitlemise üheainsa eksportiva tootjana Pakistani PET-i äris, mitte kahe eraldiseisva äriühinguna. Sellest tulenevalt ja kõiki tunnuseid silmas pidades leiti, et nõuet tuleks tunnistada.

3.1.   Normaalväärtus

| (25) | Ülaltoodut silmas pidades kohaldati ajutise määruse põhjendustes 20–34 kirjeldatud metoodikat üheainsa eksportiva tootja suhtes ning ajutise määruse põhjendustes 43 ja 44 kirjeldatud metoodika vaadati üle. |
| --- | --- |

(25)

Ülaltoodut silmas pidades kohaldati ajutise määruse põhjendustes 20–34 kirjeldatud metoodikat üheainsa eksportiva tootja suhtes ning ajutise määruse põhjendustes 43 ja 44 kirjeldatud metoodika vaadati üle.

| (26) | Komisjon tegi kõigepealt ainsa eksportiva tootja suhtes kindlaks, kas viimase kogu kodumaine kõnealuse toote müük on piisavalt esinduslik võrdlemiseks tema kogu eksportmüügiga ühendusse. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 peetakse kodumaist müüki piisavalt esinduslikuks juhul, kui iga eksportiva tootja kodumaise müügi kogumaht on vähemalt 5 % tema kogu importmüügi mahust ühendusse. |
| --- | --- |

(26)

Komisjon tegi kõigepealt ainsa eksportiva tootja suhtes kindlaks, kas viimase kogu kodumaine kõnealuse toote müük on piisavalt esinduslik võrdlemiseks tema kogu eksportmüügiga ühendusse. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 peetakse kodumaist müüki piisavalt esinduslikuks juhul, kui iga eksportiva tootja kodumaise müügi kogumaht on vähemalt 5 % tema kogu importmüügi mahust ühendusse.

| (27) | Järgnevalt identifitseeris komisjon need ainsa eksportiva tootja poolt kodumaal müüdavad PET-i tüübid, millised olid kokkuvõttes kodumaist müüki esindavad ja mis olid identsed või otseselt võrreldavad ühendusse eksporditavate toodete tüüpidega. |
| --- | --- |

(27)

Järgnevalt identifitseeris komisjon need ainsa eksportiva tootja poolt kodumaal müüdavad PET-i tüübid, millised olid kokkuvõttes kodumaist müüki esindavad ja mis olid identsed või otseselt võrreldavad ühendusse eksporditavate toodete tüüpidega.

| (28) | Iga ainsa eksportiva tootja poolt kodumaisel turul müüdava tüübi puhul, mis leiti olevat võrreldav ühendusse ekspordiks müüdava PET-i tüübiga, tehti kindlaks, kas kodumaine müük on piisavalt esinduslik algmääruse artikli 2 lõikes 2 sätestatud eesmärkide jaoks. Teatavat tüüpi PET-i kodumaist müüki peeti piisavalt esinduslikuks juhul, kui selle tüübi kogu kodumaine müük uurimisperioodi jooksul oli 5 % või rohkem võrreldava PET-i tüübi ühendusse eksporditud kogu müügi mahust. |
| --- | --- |

(28)

Iga ainsa eksportiva tootja poolt kodumaisel turul müüdava tüübi puhul, mis leiti olevat võrreldav ühendusse ekspordiks müüdava PET-i tüübiga, tehti kindlaks, kas kodumaine müük on piisavalt esinduslik algmääruse artikli 2 lõikes 2 sätestatud eesmärkide jaoks. Teatavat tüüpi PET-i kodumaist müüki peeti piisavalt esinduslikuks juhul, kui selle tüübi kogu kodumaine müük uurimisperioodi jooksul oli 5 % või rohkem võrreldava PET-i tüübi ühendusse eksporditud kogu müügi mahust.

| (29) | Teostati ka uurimine selles suhtes, kas igat tüüpi PET-i kodumaist müüki võib pidada teostatuks kaubanduse tavaolukorras, tehes kindlaks kõnealust tüüpi PET-i kasumliku müügi osakaalu iseseisvatele klientidele, vastavalt ajutise määruse põhjendustele 23 ja 24. |
| --- | --- |

(29)

Teostati ka uurimine selles suhtes, kas igat tüüpi PET-i kodumaist müüki võib pidada teostatuks kaubanduse tavaolukorras, tehes kindlaks kõnealust tüüpi PET-i kasumliku müügi osakaalu iseseisvatele klientidele, vastavalt ajutise määruse põhjendustele 23 ja 24.

| (30) | Kui mistahes juhul ei saanud kasutada ainsa eksportiva tootja poolt müüdud teatud kindla tüübi kodumaist hinda, tuli kasutada arvestuslikku normaalväärtust. |
| --- | --- |

(30)

Kui mistahes juhul ei saanud kasutada ainsa eksportiva tootja poolt müüdud teatud kindla tüübi kodumaist hinda, tuli kasutada arvestuslikku normaalväärtust.

| (31) | Sellest tulenevalt, vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3, arvutati normaalväärtus eksporditud tüüpide tootmiskulude arvestuslikule keskmisele, mida vajadusel korrigeeriti, põhjendatud müügi-, üld- ja halduskulude (edaspidi “müügi-, üld- ja halduskulud”) summa ning mõistliku kasumimarginaali liitmise teel. Sel eesmärgil uuris komisjon, kas ainsa eksportiva tootja poolt tehtud müügi-, üld- ja halduskulud ning realiseeritud kasum kodumaisel turul moodustasid usaldusväärse informatsiooni. |
| --- | --- |

(31)

Sellest tulenevalt, vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3, arvutati normaalväärtus eksporditud tüüpide tootmiskulude arvestuslikule keskmisele, mida vajadusel korrigeeriti, põhjendatud müügi-, üld- ja halduskulude (edaspidi “müügi-, üld- ja halduskulud”) summa ning mõistliku kasumimarginaali liitmise teel. Sel eesmärgil uuris komisjon, kas ainsa eksportiva tootja poolt tehtud müügi-, üld- ja halduskulud ning realiseeritud kasum kodumaisel turul moodustasid usaldusväärse informatsiooni.

| (32) | Tegelikud kodumaised müügi-, üld- ja halduskulud leiti olevat usaldusväärsed juhul, kui ainsa eksportiva tootja kogu kodumaist müügimahtu võib pidada esinduslikuks, võrreldes ühendusse müüdud ekspordimahuga. Kodumaine kasumimarginaal määrati kindlaks selle tüübi kodumaise müügi põhjal, mis müüdi tavalise kaubanduse raames. Sel eesmärgil kohaldati ajutise määruse põhjenduses 23 kehtestatud metoodikat. |
| --- | --- |

(32)

Tegelikud kodumaised müügi-, üld- ja halduskulud leiti olevat usaldusväärsed juhul, kui ainsa eksportiva tootja kogu kodumaist müügimahtu võib pidada esinduslikuks, võrreldes ühendusse müüdud ekspordimahuga. Kodumaine kasumimarginaal määrati kindlaks selle tüübi kodumaise müügi põhjal, mis müüdi tavalise kaubanduse raames. Sel eesmärgil kohaldati ajutise määruse põhjenduses 23 kehtestatud metoodikat.

| (33) | Kahte tüüpi ainsa eksportiva tootja poolt eksporditud PET-i puhul õnnestus komisjonil kindlaks määrata normaalväärtus iseseisvate klientide poolt kodumaisel turul tavalise kaubanduse raames makstud või makstavate hindade põhjal, vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 1. Kolme tüüpi PET-i puhul, mille kodumaine müük leiti olevat mitte esinduslik, kasutati arvestuslikku normaalväärtust, vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3. |
| --- | --- |

(33)

Kahte tüüpi ainsa eksportiva tootja poolt eksporditud PET-i puhul õnnestus komisjonil kindlaks määrata normaalväärtus iseseisvate klientide poolt kodumaisel turul tavalise kaubanduse raames makstud või makstavate hindade põhjal, vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 1. Kolme tüüpi PET-i puhul, mille kodumaine müük leiti olevat mitte esinduslik, kasutati arvestuslikku normaalväärtust, vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3.

3.2.   Ekspordihind

| (34) | Ainsa eksportiva tootja poolt teostatud kogu kõnealuse toote müük ühenduse turul teostati iseseisvatele klientidele ühenduses. Sellest tulenevalt määrati ekspordi hind kindlaks tegelikult makstud või makstavate hindade põhjal vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8. |
| --- | --- |

(34)

Ainsa eksportiva tootja poolt teostatud kogu kõnealuse toote müük ühenduse turul teostati iseseisvatele klientidele ühenduses. Sellest tulenevalt määrati ekspordi hind kindlaks tegelikult makstud või makstavate hindade põhjal vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8.

3.3.   Võrdlus

| (35) | Selleks, et tagada õiglast võrdlust, võeti arvesse erinevusi tegurites, mille kohta esitati taotlus ja näidati nende mõju hinnale ja hindade võrreldavusele, vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Selle põhjal on tehtud mööndusi transpordi, kindlustuse, käsitsemise kulude, vahendustasude, krediidi ja teiste tegurite erinevuste osas. |
| --- | --- |

(35)

Selleks, et tagada õiglast võrdlust, võeti arvesse erinevusi tegurites, mille kohta esitati taotlus ja näidati nende mõju hinnale ja hindade võrreldavusele, vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Selle põhjal on tehtud mööndusi transpordi, kindlustuse, käsitsemise kulude, vahendustasude, krediidi ja teiste tegurite erinevuste osas.

3.4.   Dumpingumarginaal

| (36) | Ainsa eksportiva tootja poolt ühendusse eksporditud igat tüüpi kauba kaalutud keskmist normaalväärtust võrreldi kõnealuse toote iga vastava tüübi kaalutud keskmise ekspordihinnaga, nagu on sätestatud algmääruse artikli 2 lõikes 11. |
| --- | --- |

(36)

Ainsa eksportiva tootja poolt ühendusse eksporditud igat tüüpi kauba kaalutud keskmist normaalväärtust võrreldi kõnealuse toote iga vastava tüübi kaalutud keskmise ekspordihinnaga, nagu on sätestatud algmääruse artikli 2 lõikes 11.

| (37) | Dumpingumarginaal, mis on väljendatud protsendimäärana impordi CIF-väärtusest ühenduse tollipiiril, vaadati üle eespool välja toodud küsimuste valguses ning leiti olevat 1,6 %, st alla algmääruse artikli 9 lõikes 3 sätestatud miinimumi piiri. |
| --- | --- |

(37)

Dumpingumarginaal, mis on väljendatud protsendimäärana impordi CIF-väärtusest ühenduse tollipiiril, vaadati üle eespool välja toodud küsimuste valguses ning leiti olevat 1,6 %, st alla algmääruse artikli 9 lõikes 3 sätestatud miinimumi piiri.

4.   HIINA RAHVAVABARIIK (EDASPIDI “HIINA RV”)

4.1.   Turumajanduslik käsitlemine (edaspidi “turumajanduslik käsitlemine”)

| (38) | Neli firmat, kellele ei tagatud ei turumajanduslikku käsitlemist ega individuaalset käsitlemist (edaspidi “individuaalne käsitlemine”), tegid avaldused, kus kordasid ajutise määruse põhjendustes 57–73 mainitud nõudmisi. Siiski ei esitanud ükski neist tõendusmaterjali, mis oleks viinud ajutises määruses tehtud järelduste ümberlükkamiseni. Sellest tulenevalt kinnitatakse nendele neljale koostööd tegevale eksportivale tootjale majandusliku käsitlemise mittevõimaldamise otsus ning ajutise määruse ülaltoodud põhjendustes sätestatud otsused. |
| --- | --- |

(38)

Neli firmat, kellele ei tagatud ei turumajanduslikku käsitlemist ega individuaalset käsitlemist (edaspidi “individuaalne käsitlemine”), tegid avaldused, kus kordasid ajutise määruse põhjendustes 57–73 mainitud nõudmisi. Siiski ei esitanud ükski neist tõendusmaterjali, mis oleks viinud ajutises määruses tehtud järelduste ümberlükkamiseni. Sellest tulenevalt kinnitatakse nendele neljale koostööd tegevale eksportivale tootjale majandusliku käsitlemise mittevõimaldamise otsus ning ajutise määruse ülaltoodud põhjendustes sätestatud otsused.

| (39) | Pärast kommentaaride saamist ei olnud võimalik arvutada individuaalset marginaali ühele äriühingule, kellele võimaldati üksnes individuaalne käsitlemine, sest temapoolset asjakohase toote eksporti EL-i uurimisperioodil ei saanud pidada toimunuks kaubanduslikult märkimisväärses koguses. Teine äriühing, kellele võimaldati samuti üksnes individuaalne käsitlemine ja kelle taotlus turumajanduslikuks käsitlemiseks lükati tagasi algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud kahele kriteeriumile mittevastavuse põhjal, esitas samuti avalduse, milles ta kordas oma taotlust turumajanduslikuks käsitlemiseks. Siiski ei esitatud täiendavat tõendusmaterjali, mis oleks viinud ajutises määruses tehtud järelduste ümberlükkamiseni. Sellest tulenevalt kinnitati ajutise määruse põhjenduses 68 tehtud järeldus selle äriühingu osas. |
| --- | --- |

(39)

Pärast kommentaaride saamist ei olnud võimalik arvutada individuaalset marginaali ühele äriühingule, kellele võimaldati üksnes individuaalne käsitlemine, sest temapoolset asjakohase toote eksporti EL-i uurimisperioodil ei saanud pidada toimunuks kaubanduslikult märkimisväärses koguses. Teine äriühing, kellele võimaldati samuti üksnes individuaalne käsitlemine ja kelle taotlus turumajanduslikuks käsitlemiseks lükati tagasi algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud kahele kriteeriumile mittevastavuse põhjal, esitas samuti avalduse, milles ta kordas oma taotlust turumajanduslikuks käsitlemiseks. Siiski ei esitatud täiendavat tõendusmaterjali, mis oleks viinud ajutises määruses tehtud järelduste ümberlükkamiseni. Sellest tulenevalt kinnitati ajutise määruse põhjenduses 68 tehtud järeldus selle äriühingu osas.

4.2.   Individuaalne käsitlemine

| (40) | Üks neljast firmast, kellele ei tagatud ei turumajanduslikku käsitlemist ega individuaalset käsitlemist, väitis, et sellest hoolimata olid täidetud kõik tingimused individuaalse käsitlemise võimaldamiseks. Siiski, võttes arvesse, et uut tõendusmaterjali ei esitatud, kinnitati ajutise määruse põhjenduses 76 tehtud järeldused ning taotlus lükati tagasi. |
| --- | --- |

(40)

Üks neljast firmast, kellele ei tagatud ei turumajanduslikku käsitlemist ega individuaalset käsitlemist, väitis, et sellest hoolimata olid täidetud kõik tingimused individuaalse käsitlemise võimaldamiseks. Siiski, võttes arvesse, et uut tõendusmaterjali ei esitatud, kinnitati ajutise määruse põhjenduses 76 tehtud järeldused ning taotlus lükati tagasi.

4.3.   Normaalväärtus

4.3.1.   Normaalväärtuse kindlaksmääramine kõikide eksportivate tootjate jaoks, kellele ei tagatud turumajanduslikku käsitlemist

a)   Võrdlusriik

| (41) | Eksportivad tootjad on korranud oma vastuväiteid Ameerika Ühendriikide (USA) valimisele võrdlusriigiks. Peamised toodud põhjendused olid erinevus kultuurilises ja majanduslikus arengus, erinevused kuludes ning asjaolu, et sellised riigid nagu Pakistan ja Lõuna-Korea Vabariik (edaspidi “Korea”) oleksid tunduvalt asjakohasemad kui USA. |
| --- | --- |

(41)

Eksportivad tootjad on korranud oma vastuväiteid Ameerika Ühendriikide (USA) valimisele võrdlusriigiks. Peamised toodud põhjendused olid erinevus kultuurilises ja majanduslikus arengus, erinevused kuludes ning asjaolu, et sellised riigid nagu Pakistan ja Lõuna-Korea Vabariik (edaspidi “Korea”) oleksid tunduvalt asjakohasemad kui USA.

| (42) | Esiteks peetakse võrdlusriigi valimisel kultuurilist arengut puudutavaid erinevusi ebaolulisteks, kuna võrdlusriik valitakse turumajanduse tingimuste kajastamiseks ja mitte kultuuriliste arengute taseme võrdlemiseks. |
| --- | --- |

(42)

Esiteks peetakse võrdlusriigi valimisel kultuurilist arengut puudutavaid erinevusi ebaolulisteks, kuna võrdlusriik valitakse turumajanduse tingimuste kajastamiseks ja mitte kultuuriliste arengute taseme võrdlemiseks.

| (43) | Mis puudutab erineva majandusliku arenguga maa kasutamisse, siis tuleb mainida, et määratluse järgi ei ole mitteturumajanduslikul riigil või majanduse üleminekul samasuguseid majanduslikke näitajaid kui turumajanduslikul riigil. Ei ole ebatavaline, et võrdlusriigi ja mitteturumajandusliku riigi või üleminekumajanduse puhul esinevad sellised erinevused majanduse arengus. Siiski ei takista see USA valimist võrdlusriigiks, kuni seda peetakse asjakohasemaks. |
| --- | --- |

(43)

Mis puudutab erineva majandusliku arenguga maa kasutamisse, siis tuleb mainida, et määratluse järgi ei ole mitteturumajanduslikul riigil või majanduse üleminekul samasuguseid majanduslikke näitajaid kui turumajanduslikul riigil. Ei ole ebatavaline, et võrdlusriigi ja mitteturumajandusliku riigi või üleminekumajanduse puhul esinevad sellised erinevused majanduse arengus. Siiski ei takista see USA valimist võrdlusriigiks, kuni seda peetakse asjakohasemaks.

| (44) | Mis puudutab erinevusi kuludes, tuleks meenutada, et ei leitud märkimisväärseid erinevusi USA ja Hiina RV tootjate poolt makstavates hindades peamise tooraine (PTA) eest, mis moodustab PET-i tootmisel kõige märkimisväärsema osa kuludest. |
| --- | --- |

(44)

Mis puudutab erinevusi kuludes, tuleks meenutada, et ei leitud märkimisväärseid erinevusi USA ja Hiina RV tootjate poolt makstavates hindades peamise tooraine (PTA) eest, mis moodustab PET-i tootmisel kõige märkimisväärsema osa kuludest.

| (45) | Mõned eksportivad tootjad rõhutasid asjaolu, et samal ajal kui USA tööjõukulud on Hiina RV omadest kõrgemad, on tööjõukulud Pakistanis ja Koreas rohkem võrreldavad Hiina tööjõukuludega. Nendel asjaoludel leidsid nimetatud tootjad, et Pakistan või Korea oleks asjakohasem võrdlusriik kui USA. |
| --- | --- |

(45)

Mõned eksportivad tootjad rõhutasid asjaolu, et samal ajal kui USA tööjõukulud on Hiina RV omadest kõrgemad, on tööjõukulud Pakistanis ja Koreas rohkem võrreldavad Hiina tööjõukuludega. Nendel asjaoludel leidsid nimetatud tootjad, et Pakistan või Korea oleks asjakohasem võrdlusriik kui USA.

| (46) | Nagu on mainitud ülaltoodud põhjenduses 43, võib mitte turumajandusega riigi või üleminekumajanduse võrdlusriigiks valida erineva majanduse arengutasemega riigi. Samamoodi ei loeta tööjõukulusid, mis peegeldavad riigi majanduslikku arengut, eraldiseisvana asjassepuutuvaks kriteeriumiks. Kõnealusel juhul, pidades silmas tööjõukulude väga väikest osa üldistest tootmiskuludest (st vähem kui 3 % kogu tootmise kulust) võrrelduna PTA kuluga (rohkem kui 60 % kogu tootmise kulust), ei loetud seda kriteeriumi piisavalt märkimisväärseks Pakistani või Korea valimiseks võrdlusriigiks USA asemel. Veelgi enam, valitud võrdlusriigi konkurentsi taseme ja võrdlusriigis iseseisvatele klientidele teostatud kodumaise müügi esinduslikkuse Hiina PET-i ekspordiga võrdlemise valguses leiti Pakistan ja Korea olevat vähem asjakohased kui USA, nagu on selgitatud ajutise määruse põhjendustes 78–86. Seetõttu lükati taotlus tagasi. |
| --- | --- |

(46)

Nagu on mainitud ülaltoodud põhjenduses 43, võib mitte turumajandusega riigi või üleminekumajanduse võrdlusriigiks valida erineva majanduse arengutasemega riigi. Samamoodi ei loeta tööjõukulusid, mis peegeldavad riigi majanduslikku arengut, eraldiseisvana asjassepuutuvaks kriteeriumiks. Kõnealusel juhul, pidades silmas tööjõukulude väga väikest osa üldistest tootmiskuludest (st vähem kui 3 % kogu tootmise kulust) võrrelduna PTA kuluga (rohkem kui 60 % kogu tootmise kulust), ei loetud seda kriteeriumi piisavalt märkimisväärseks Pakistani või Korea valimiseks võrdlusriigiks USA asemel. Veelgi enam, valitud võrdlusriigi konkurentsi taseme ja võrdlusriigis iseseisvatele klientidele teostatud kodumaise müügi esinduslikkuse Hiina PET-i ekspordiga võrdlemise valguses leiti Pakistan ja Korea olevat vähem asjakohased kui USA, nagu on selgitatud ajutise määruse põhjendustes 78–86. Seetõttu lükati taotlus tagasi.

| (47) | Muude võrdlusriiki puudutavate kommentaaride puudumisel kinnitatakse USA valimine. |
| --- | --- |

(47)

Muude võrdlusriiki puudutavate kommentaaride puudumisel kinnitatakse USA valimine.

b)   Normaalväärtuse kindlaksmääramine

| (48) | Kommentaaride puudumisel normaalväärtuse kindlaksmääramise kohta kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 87 ja 88 kirjeldatud metoodika. |
| --- | --- |

(48)

Kommentaaride puudumisel normaalväärtuse kindlaksmääramise kohta kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 87 ja 88 kirjeldatud metoodika.

4.3.2.   Normaalväärtuse kindlaksmääramine kõikide eksportivate tootjate jaoks, kellele tagati turumajanduslik käsitlemine

| (49) | Kaks eksportivat tootjat väitsid, et komisjon on tootmise kulu hulgas arvestanud tollimaksu tagastamise summat kahekordselt ning lisasid oma nõude toetuseks täiendavaid dokumente. Nende uute tõendite põhjal aktsepteeriti kahe asjassepuutuva äriühingu nõudeid ja tootmise kulu arvestus korrigeeriti vastavalt. Üks nendest eksportivatest tootjatest väitis ka, et mõned korrigeerimised olid kas tegemata jäetud või valesti kohaldatud. Pärast kontrollimist aktsepteeriti nõuet ühe erandiga krediidi kuluga seoses. Viimase suhtes kinnitati komisjoni poolt ajutises faasis kohaldatud ja ajutise määruse põhjendustes 89–91 kirjeldatud metoodika. |
| --- | --- |

(49)

Kaks eksportivat tootjat väitsid, et komisjon on tootmise kulu hulgas arvestanud tollimaksu tagastamise summat kahekordselt ning lisasid oma nõude toetuseks täiendavaid dokumente. Nende uute tõendite põhjal aktsepteeriti kahe asjassepuutuva äriühingu nõudeid ja tootmise kulu arvestus korrigeeriti vastavalt. Üks nendest eksportivatest tootjatest väitis ka, et mõned korrigeerimised olid kas tegemata jäetud või valesti kohaldatud. Pärast kontrollimist aktsepteeriti nõuet ühe erandiga krediidi kuluga seoses. Viimase suhtes kinnitati komisjoni poolt ajutises faasis kohaldatud ja ajutise määruse põhjendustes 89–91 kirjeldatud metoodika.

4.4.   Ekspordihinnad

| (50) | Kaks eksportivat tootjat vaidlustasid komisjoni poolt kasutatud valuutavahetuse kursid. See nõue on aktsepteeritud, nagu juba selgitati ülalpool põhjendustes 12 ja 13. |
| --- | --- |

(50)

Kaks eksportivat tootjat vaidlustasid komisjoni poolt kasutatud valuutavahetuse kursid. See nõue on aktsepteeritud, nagu juba selgitati ülalpool põhjendustes 12 ja 13.

4.5.   Võrdlus

| (51) | Kommentaaride puudumisel selle kohta, mille põhjal võrreldi normaalväärtust ja ekspordihindu ning tehti korrigeerimised õiglase konkurentsi tagamiseks ekspordihindade ja normaalväärtuse vahel, kinnitatakse ajutine järeldus ajutise määruse põhjenduses 93 sätestatud kujul. |
| --- | --- |

(51)

Kommentaaride puudumisel selle kohta, mille põhjal võrreldi normaalväärtust ja ekspordihindu ning tehti korrigeerimised õiglase konkurentsi tagamiseks ekspordihindade ja normaalväärtuse vahel, kinnitatakse ajutine järeldus ajutise määruse põhjenduses 93 sätestatud kujul.

4.6.   Dumpingumarginaal

4.6.1.   Koostööd tegevatele eksportivatele tootjatele, kellele tagati turumajanduslik käsitlemine/individuaalne käsitlemine

| (52) | Dumpingumarginaalid, mis on väljendatud protsendimäärana impordi CIF-väärtusest ühenduse tollipiiril, ja mis vaadati üle eespool välja toodud küsimuste valguses, on nüüd alljärgnevad:






  Changzhou Worldbest Radici Co. Ltd | 0 % |
| --- | --- | --- |
| Far Eastern Industries Shanghai Ltd | 2,6 % |
| Jiangyin Xingye Plastic Co. Ltd | 18,4 % |
| Hubei Changfeng Chemical Fibres Industry Co. Ltd | 18,5 % |

(52)

Dumpingumarginaalid, mis on väljendatud protsendimäärana impordi CIF-väärtusest ühenduse tollipiiril, ja mis vaadati üle eespool välja toodud küsimuste valguses, on nüüd alljärgnevad:

Changzhou Worldbest Radici Co. Ltd

0 %

Far Eastern Industries Shanghai Ltd

2,6 %

Jiangyin Xingye Plastic Co. Ltd

18,4 %

Hubei Changfeng Chemical Fibres Industry Co. Ltd

18,5 %

4.6.2.   Kõikidele teistele eksportivatele tootjatele

| (53) | Üks eksportiv tootja väitis, et dumpinguvastase tollimaksu arvutamine kõikidele koostööd tegevatele eksportivatele tootjatele, kellele ei tagatud ei turumajanduslikku käsitlemist ega individuaalset käsitlemist, andis tulemuseks individuaalse tollimaksu iga nimetatud äriühingu jaoks. Täpsemalt väitis kõnealune eksportiv tootja, et kõik koostööd tegevad eksportivad tootjad, kellele ei tagatud ei turumajanduslikku käsitlemist ega individuaalset käsitlemist, peaksid maksma ühesuguse summa tollimaksu. |
| --- | --- |

(53)

Üks eksportiv tootja väitis, et dumpinguvastase tollimaksu arvutamine kõikidele koostööd tegevatele eksportivatele tootjatele, kellele ei tagatud ei turumajanduslikku käsitlemist ega individuaalset käsitlemist, andis tulemuseks individuaalse tollimaksu iga nimetatud äriühingu jaoks. Täpsemalt väitis kõnealune eksportiv tootja, et kõik koostööd tegevad eksportivad tootjad, kellele ei tagatud ei turumajanduslikku käsitlemist ega individuaalset käsitlemist, peaksid maksma ühesuguse summa tollimaksu.

| (54) | Ajutises faasis oli nendel äriühingutel ühesugune dumpingumarginaal protsendimäärana CIF-väärtusest ühenduse tollipiiril. Siiski viis üksikasjaliku tollimaksu arvutamine tonni kohta iga sellise äriühingu impordi CIF-väärtuse põhjal erinevate tollimaksu summadeni. Eraldi kehtestati kahele eksportivale tootjale eraldiseisvad tollimaksud vastavalt 188 eurot tonni kohta ja 191 eurot tonni kohta. Eraldiseisva tollimaksu summa tonni kohta korrigeeriti lõpliku tollimaksu arvutamiseks alljärgnevalt: koostööd tegeva eksportiva tootja individuaalne dumpingumarginaal arvutati, võrreldes võrdlusriigi kohta kindlaks määratud arvestuslikku keskmist normaalväärtust ja asjassepuutuva eksportiva tootja poolt teatatud arvestuslikku keskmist ekspordihinda. Keskmine dumpingumarginaal arvutati siis individuaalsete dumpingumarginaalide arvestusliku keskmisena koostööd tegevatele eksportivatele tootjatele, kellele ei tagatud ei turumajanduslikku käsitlemist ega individuaalset käsitlemist. Eraldiseisev tollimaks tonni kohta on arvestatud, kohaldades kõnealust ainsat dumpingumarginaali CIF-väärtuse arvestusliku keskmise suhtes tonni kohta, mis on kõnealuste äriühingute suhtes kindlaks määratud. Kui eespool selgitatud metoodikat oleks kasutatud ajutises faasis, oleks ajutine eraldiseisev tollimaks tonni kohta kõikidele eksportivatele tootjatele, kellele ei tagatud ei turumajanduslikku käsitlemist ega individuaalset käsitlemist, olnud 183 eurot. Seetõttu ei peaks lõplikult sisse nõudma erinevust ulatuses, millises ajutise määrusega kehtestatud tollimaksud olid nimetatud summast kõrgemad. |
| --- | --- |

(54)

Ajutises faasis oli nendel äriühingutel ühesugune dumpingumarginaal protsendimäärana CIF-väärtusest ühenduse tollipiiril. Siiski viis üksikasjaliku tollimaksu arvutamine tonni kohta iga sellise äriühingu impordi CIF-väärtuse põhjal erinevate tollimaksu summadeni. Eraldi kehtestati kahele eksportivale tootjale eraldiseisvad tollimaksud vastavalt 188 eurot tonni kohta ja 191 eurot tonni kohta. Eraldiseisva tollimaksu summa tonni kohta korrigeeriti lõpliku tollimaksu arvutamiseks alljärgnevalt: koostööd tegeva eksportiva tootja individuaalne dumpingumarginaal arvutati, võrreldes võrdlusriigi kohta kindlaks määratud arvestuslikku keskmist normaalväärtust ja asjassepuutuva eksportiva tootja poolt teatatud arvestuslikku keskmist ekspordihinda. Keskmine dumpingumarginaal arvutati siis individuaalsete dumpingumarginaalide arvestusliku keskmisena koostööd tegevatele eksportivatele tootjatele, kellele ei tagatud ei turumajanduslikku käsitlemist ega individuaalset käsitlemist. Eraldiseisev tollimaks tonni kohta on arvestatud, kohaldades kõnealust ainsat dumpingumarginaali CIF-väärtuse arvestusliku keskmise suhtes tonni kohta, mis on kõnealuste äriühingute suhtes kindlaks määratud. Kui eespool selgitatud metoodikat oleks kasutatud ajutises faasis, oleks ajutine eraldiseisev tollimaks tonni kohta kõikidele eksportivatele tootjatele, kellele ei tagatud ei turumajanduslikku käsitlemist ega individuaalset käsitlemist, olnud 183 eurot. Seetõttu ei peaks lõplikult sisse nõudma erinevust ulatuses, millises ajutise määrusega kehtestatud tollimaksud olid nimetatud summast kõrgemad.

| (55) | Selle põhjal kehtestati üleriigiline lõplik dumpinguhinnaga müügi tase 22,9 % CIF-hinnast ühenduse tollipiiril. |
| --- | --- |

(55)

Selle põhjal kehtestati üleriigiline lõplik dumpinguhinnaga müügi tase 22,9 % CIF-hinnast ühenduse tollipiiril.

D.   KAHJU

1.   ÜHENDUSE TOODANG

| (56) | Uue esitatud informatsiooni puudumisel kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjendustes 100–101 sätestatud ühenduse kogu toodangu arvutamise põhimõte. |
| --- | --- |

(56)

Uue esitatud informatsiooni puudumisel kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjendustes 100–101 sätestatud ühenduse kogu toodangu arvutamise põhimõte.

2.   ÜHENDUSE TOOTMISHARU MÄÄRATLEMINE

| (57) | Uue esitatud informatsiooni puudumisel kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjenduses 102 sätestatud ühenduse tootmisharu määratlus. |
| --- | --- |

(57)

Uue esitatud informatsiooni puudumisel kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjenduses 102 sätestatud ühenduse tootmisharu määratlus.

3.   ÜHENDUSE TARBIMINE

| (58) | Uue esitatud informatsiooni puudumisel kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjendustes 103–106 sätestatud ühenduse tarbimise arvutamine. |
| --- | --- |

(58)

Uue esitatud informatsiooni puudumisel kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjendustes 103–106 sätestatud ühenduse tarbimise arvutamine.

4.   ÜHENDUSSE IMPORTIMINE ASJASSEPUUTUVATEST RIIKIDES

4.1.   Vaatlusaluse dumpinguhinnaga impordi mõju kumulatiivne hindamine – dumpinguhinnaga impordi turuosad

| (59) | Nagu on mainitud eespool toodud põhjenduses 52, leiti, et üks Hiina RV eksportivatest tootjatest ei müünud uurimisperioodi jooksul dumpinguhindadega. Veelgi enam, nagu on mainitud eespool toodud põhjenduses 37, leiti Pakistani koostööd tegevate eksportivate tootjate dumpingumarginaal olevat alla miinimumi piiri. Sellest tulenevalt tuleks asjassepuutuvate riikide kogu impordi mahust maha arvata kõnealuste eksportivate tootjate ekspordimahud. Dumpinguhinnaga impordi evolutsioon asjassepuutuvatest riikidest, nagu on sätestatud ajutise määruse põhjenduses 108, peaks seetõttu olema alljärgnev: | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hiina RV | 144 | 20 | 9 000 | 86 788 | 117 953 |
| Turuosa (%) | 0 % | 0 % | 0,6 % | 4,8 % | 6,4 % |
| Austraalia | 0 | 0 | 5 157 | 17 031 | 27 538 |
| Turuosa (%) | 0 % | 0 % | 0,5 % | 0,9 % | 1,5 % |
| Asjassepuutuvad riigid kokku | 144 | 20 | 14 157 | 103 819 | 145 491 |
| Turuosa (%) | 0 % | 0 % | 1,1 % | 5,7 % | 7,9 % |

(59)

Nagu on mainitud eespool toodud põhjenduses 52, leiti, et üks Hiina RV eksportivatest tootjatest ei müünud uurimisperioodi jooksul dumpinguhindadega. Veelgi enam, nagu on mainitud eespool toodud põhjenduses 37, leiti Pakistani koostööd tegevate eksportivate tootjate dumpingumarginaal olevat alla miinimumi piiri. Sellest tulenevalt tuleks asjassepuutuvate riikide kogu impordi mahust maha arvata kõnealuste eksportivate tootjate ekspordimahud. Dumpinguhinnaga impordi evolutsioon asjassepuutuvatest riikidest, nagu on sätestatud ajutise määruse põhjenduses 108, peaks seetõttu olema alljärgnev:

1999

2000

2001

2002

Uurimisperiood

Hiina RV

144

20

9 000

86 788

117 953

Turuosa (%)

0 %

0 %

0,6 %

4,8 %

6,4 %

Austraalia

0

0

5 157

17 031

27 538

Turuosa (%)

0 %

0 %

0,5 %

0,9 %

1,5 %

Asjassepuutuvad riigid kokku

144

20

14 157

103 819

145 491

Turuosa (%)

0 %

0 %

1,1 %

5,7 %

7,9 %

| (60) | Igasuguse uue informatsiooni puudumisel on eespool toodud andmetest võimalik järeldada, et isegi võttes arvesse mittedumpinguhinnaga impordi mahaarvamist, nagu on selgitatud põhjenduses 59, täidetakse Hiina RV-st ja Austraaliast pärineva impordi kumuleerimist puudutavad algmääruse artikli 3 lõikes 4 sätestatud kriteeriumid siiski. Seetõttu ei mõjuta mittedumpinguhinnaga impordi mahaarvamine järeldusi, mis on seotud vaatlusaluse dumpinguhinnaga impordi mõju kumulatiivse hindamise kohasusega, nagu on sätestatud ajutises määruses, eriti selle asjaolu valguses, et ajutises määruses leiduv hindade allalöömise tase vastab nende eksportivate tootjate puhul leitud hindade allalöömise tasemele, kes jäävad alles pärast mittedumpinguhinnaga impordi mahaarvamist. Lõpuks kinnitatakse käesolevaga Austraaliast pärineva dumpinguhinnaga impordi turuosa, nagu on sätestatud ajutise määruse põhjendustes 107–111. |
| --- | --- |

(60)

Igasuguse uue informatsiooni puudumisel on eespool toodud andmetest võimalik järeldada, et isegi võttes arvesse mittedumpinguhinnaga impordi mahaarvamist, nagu on selgitatud põhjenduses 59, täidetakse Hiina RV-st ja Austraaliast pärineva impordi kumuleerimist puudutavad algmääruse artikli 3 lõikes 4 sätestatud kriteeriumid siiski. Seetõttu ei mõjuta mittedumpinguhinnaga impordi mahaarvamine järeldusi, mis on seotud vaatlusaluse dumpinguhinnaga impordi mõju kumulatiivse hindamise kohasusega, nagu on sätestatud ajutises määruses, eriti selle asjaolu valguses, et ajutises määruses leiduv hindade allalöömise tase vastab nende eksportivate tootjate puhul leitud hindade allalöömise tasemele, kes jäävad alles pärast mittedumpinguhinnaga impordi mahaarvamist. Lõpuks kinnitatakse käesolevaga Austraaliast pärineva dumpinguhinnaga impordi turuosa, nagu on sätestatud ajutise määruse põhjendustes 107–111.

| (61) | Uue eespool mainitule lisatud informatsiooni puudumisel kinnitatakse käesolevaga järeldused seoses vaatlusaluse dumpinguhinnaga impordi mõju kumulatiivse hindamisega ja kõnealuste importide turuosaga, nagu on sätestatud ajutise määruse põhjendustes 107–111. |
| --- | --- |

(61)

Uue eespool mainitule lisatud informatsiooni puudumisel kinnitatakse käesolevaga järeldused seoses vaatlusaluse dumpinguhinnaga impordi mõju kumulatiivse hindamisega ja kõnealuste importide turuosaga, nagu on sätestatud ajutise määruse põhjendustes 107–111.

4.2.   Impordihinnad ja hindade allalöömine

| (62) | Tuleks meenutada, et oma ajutiste järelduste tegemisel võrdles komisjon ühenduse tootmisharu tehasehindu eksportivate tootjate omadega asjassepuutuvates riikides CIF hindade tasemel ühenduse tollipiiril, võttes arvesse tollimaksusid ning korrigeerimistega käsitsemiskulude ja kaubanduse erinevate tasemete osas, nagu on sätestatud ajutise määruse põhjendustes 112–114. |
| --- | --- |

(62)

Tuleks meenutada, et oma ajutiste järelduste tegemisel võrdles komisjon ühenduse tootmisharu tehasehindu eksportivate tootjate omadega asjassepuutuvates riikides CIF hindade tasemel ühenduse tollipiiril, võttes arvesse tollimaksusid ning korrigeerimistega käsitsemiskulude ja kaubanduse erinevate tasemete osas, nagu on sätestatud ajutise määruse põhjendustes 112–114.

| (63) | Uute Austraalia (vaata põhjendust 21) ja Hiina RV (vaata põhjendust 52) eksportivate tootjate jaoks arvutatud CIF-hindade põhjal ühenduse tollipiiril ja kasutatud uute valuutavahetuse kursside tõttu (vaata põhjendused 12 ja 13) arvutati välja uued hinna allalöömise marginaalid. |
| --- | --- |

(63)

Uute Austraalia (vaata põhjendust 21) ja Hiina RV (vaata põhjendust 52) eksportivate tootjate jaoks arvutatud CIF-hindade põhjal ühenduse tollipiiril ja kasutatud uute valuutavahetuse kursside tõttu (vaata põhjendused 12 ja 13) arvutati välja uued hinna allalöömise marginaalid.

| (64) | Uued marginaalid, mille kaudu asjassepuutuvatest riikidest pärinevate toodete import langetab ühenduse tootmisharu keskmisi hindu, väljendatuna protsendimäärana viimasest, on alljärgnevad:






  — | Austraalia: 9,5 %–13,8 %, |
| --- | --- | --- |

(64)

Uued marginaalid, mille kaudu asjassepuutuvatest riikidest pärinevate toodete import langetab ühenduse tootmisharu keskmisi hindu, väljendatuna protsendimäärana viimasest, on alljärgnevad:

—

Austraalia: 9,5 %–13,8 %,

| — | Hiina RV: 10,49 %–14,09 %. |
| --- | --- |

—

Hiina RV: 10,49 %–14,09 %.

| (65) | Erinevusi hinna allalöömise taseme võrdlemisel Austraalia ja Hiina RV eksportivate tootjate puhul, nagu on esitatud ajutise määruse põhjenduses 113, ei loeta märkimisväärseks. Seetõttu kinnitatakse hinna allalöömise taseme kohta ajutises määruses tehtud järeldus. |
| --- | --- |

(65)

Erinevusi hinna allalöömise taseme võrdlemisel Austraalia ja Hiina RV eksportivate tootjate puhul, nagu on esitatud ajutise määruse põhjenduses 113, ei loeta märkimisväärseks. Seetõttu kinnitatakse hinna allalöömise taseme kohta ajutises määruses tehtud järeldus.

| (66) | Mõned eksportivad tootjad vaidlustasid, et käsitsemise kulude ja kaubanduse erinevate tasemete osas tehtud korrigeerimised (1 %) olid ebapiisavad. Nende eksportivate tootjate sõnutsi polnud tehtud korrigeerimised piisavad kaupade importimisel kantavate tegelike kulutuste katmiseks. |
| --- | --- |

(66)

Mõned eksportivad tootjad vaidlustasid, et käsitsemise kulude ja kaubanduse erinevate tasemete osas tehtud korrigeerimised (1 %) olid ebapiisavad. Nende eksportivate tootjate sõnutsi polnud tehtud korrigeerimised piisavad kaupade importimisel kantavate tegelike kulutuste katmiseks.

| (67) | Siiski põhinesid korrigeerimised uurimise käigus tegelikult kogutud informatsioonil. Uute tõendite puudumisel selle kohta, et tehtud korrigeerimiste tase oleks ebaõige, st ei põhineks kogutud asjaoludel, lükatakse nimetatud eksportivate tootjate argumendid ümber. Käesolevaga kinnitatakse ajutises määruses tehtud korrigeerimiste tase. |
| --- | --- |

(67)

Siiski põhinesid korrigeerimised uurimise käigus tegelikult kogutud informatsioonil. Uute tõendite puudumisel selle kohta, et tehtud korrigeerimiste tase oleks ebaõige, st ei põhineks kogutud asjaoludel, lükatakse nimetatud eksportivate tootjate argumendid ümber. Käesolevaga kinnitatakse ajutises määruses tehtud korrigeerimiste tase.

| (68) | Igasuguse uue informatsiooni puudumisel lisaks ülaltoodule kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 112–114 sätestatud järeldused impordihindade ja hinna allalöömise kohta. |
| --- | --- |

(68)

Igasuguse uue informatsiooni puudumisel lisaks ülaltoodule kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 112–114 sätestatud järeldused impordihindade ja hinna allalöömise kohta.

5.   ÜHENDUSE TOOTMISHARU OLUKORD

| (69) | Tuleks meenutada, et ajutise määruse põhjenduses 147 tegi komisjon ajutise järelduse, et ühenduse tootmisharu on kannatanud materiaalset kahju algmääruse artikli 3 tähenduses. |
| --- | --- |

(69)

Tuleks meenutada, et ajutise määruse põhjenduses 147 tegi komisjon ajutise järelduse, et ühenduse tootmisharu on kannatanud materiaalset kahju algmääruse artikli 3 tähenduses.

| (70) | Mitmed eksportivad tootjad seadsid küsimuse alla ühenduse tootmisharuga seotud arvude tõlgendamise, nagu see on esitatud ajutise määruse põhjendustes 117–144. Nad väitsid, et arvud ei kajasta mingisugust materiaalset kahju. Kõnealused eksportivad tootjad väitsid, et need arvud näitasid hoopis massilist suurenemist tootmismahtudes, tootmisvõimsuses, müügimahtudes ja keskmistes hindades alates arvesse võetud perioodi algusest (1999), mis peaks viima järelduseni, et ühenduse tootmisharu ei ole kannatanud materiaalset kahju. |
| --- | --- |

(70)

Mitmed eksportivad tootjad seadsid küsimuse alla ühenduse tootmisharuga seotud arvude tõlgendamise, nagu see on esitatud ajutise määruse põhjendustes 117–144. Nad väitsid, et arvud ei kajasta mingisugust materiaalset kahju. Kõnealused eksportivad tootjad väitsid, et need arvud näitasid hoopis massilist suurenemist tootmismahtudes, tootmisvõimsuses, müügimahtudes ja keskmistes hindades alates arvesse võetud perioodi algusest (1999), mis peaks viima järelduseni, et ühenduse tootmisharu ei ole kannatanud materiaalset kahju.

| (71) | Eksportivad tootjad viitasid ka asjaolule, et tarbimine oli suurenenud 37 % võrra vaatlusaluse perioodi jooksul (ajutise määruse põhjendus 106). Nad väitsid, et kui ühenduse tootmisharu ei suutnud sellistel soodsatel asjaoludel saavutada efektiivsuse taset, mis tagaks jätkusuutliku kasumimarginaali, olenemata vastandamisest kolmandatest riikidest tuleva impordiga, tuleb kehvad näitajad omistada ühenduse tootmisharu enda sisestele teguritele impordist tuleneva konkurentsi asemel. |
| --- | --- |

(71)

Eksportivad tootjad viitasid ka asjaolule, et tarbimine oli suurenenud 37 % võrra vaatlusaluse perioodi jooksul (ajutise määruse põhjendus 106). Nad väitsid, et kui ühenduse tootmisharu ei suutnud sellistel soodsatel asjaoludel saavutada efektiivsuse taset, mis tagaks jätkusuutliku kasumimarginaali, olenemata vastandamisest kolmandatest riikidest tuleva impordiga, tuleb kehvad näitajad omistada ühenduse tootmisharu enda sisestele teguritele impordist tuleneva konkurentsi asemel.

| (72) | Tuleks ära märkida, et ükski eksportivatest tootjatest ei seadnud küsimuse alla ühenduse tootmisharu olukorra kui sellisega seotud arve, vaid pigem nende tõlgendamist. |
| --- | --- |

(72)

Tuleks ära märkida, et ükski eksportivatest tootjatest ei seadnud küsimuse alla ühenduse tootmisharu olukorra kui sellisega seotud arve, vaid pigem nende tõlgendamist.

| (73) | Analüüsides ühenduse tootmisharu majandusnäitajaid 1999. aasta ja uurimisperioodi vahel, tuleks meeles pidada, et 1999. aastal oli ühenduse tootmisharu tõsises madalseisus kahjumitega 16,4 % vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga impordi tõttu Indiast, Indoneesiast, Malaisiast, Korea Vabariigist, Taiwanist ja Taist. |
| --- | --- |

(73)

Analüüsides ühenduse tootmisharu majandusnäitajaid 1999. aasta ja uurimisperioodi vahel, tuleks meeles pidada, et 1999. aastal oli ühenduse tootmisharu tõsises madalseisus kahjumitega 16,4 % vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga impordi tõttu Indiast, Indoneesiast, Malaisiast, Korea Vabariigist, Taiwanist ja Taist.

| (74) | Nagu on sätestatud ajutise määruse põhjenduses 129, kehtestati 2000. aastal (4) dumpinguvastased tollimaksud vaatlusaluste toodete impordile Indiast, Indoneesiast, Malaisiast, Korea Vabariigist, Taiwanist ja Taist. |
| --- | --- |

(74)

Nagu on sätestatud ajutise määruse põhjenduses 129, kehtestati 2000. aastal (4) dumpinguvastased tollimaksud vaatlusaluste toodete impordile Indiast, Indoneesiast, Malaisiast, Korea Vabariigist, Taiwanist ja Taist.

| (75) | Dumpinguvastaste meetmete kehtestamise järel 2000. aastal stabiliseerus ühenduse turg ning kehtestatud meetmete tulemusena paranesid ühenduse tootmisharu majandusnäitajad. Komisjon rõhutas seda kõnealust arengut, kui ta tegi ajutise määruse põhjenduses 143 järelduse, et 2001. aastaks oli ühenduse tootmisharu toibunud varasemast dumpinguhinnaga müügist. |
| --- | --- |

(75)

Dumpinguvastaste meetmete kehtestamise järel 2000. aastal stabiliseerus ühenduse turg ning kehtestatud meetmete tulemusena paranesid ühenduse tootmisharu majandusnäitajad. Komisjon rõhutas seda kõnealust arengut, kui ta tegi ajutise määruse põhjenduses 143 järelduse, et 2001. aastaks oli ühenduse tootmisharu toibunud varasemast dumpinguhinnaga müügist.

| (76) | Sellises olukorras on arvesse võetud, et asjassepuutuvatest riikidest pärineva dumpinguhinnaga impordi mõjude mõõtmiseks tuleb aeg-ajalt üksikasjalikult uurida asjassepuutuvaid majandusnäitajaid pärast seda, kui ühenduse tootmisharu on täielikult toibunud varasemast dumpinguhinnaga müügist, mis antud juhul oli 2001. aastal. Asjassepuutuvate majandustegurite uurimisel alates 2001. aastast ilmneb, et vastupidiselt eespool toodud avaldustele, kuid nagu komisjon on juba oma ajutistes järeldustes (ajutise määruse põhjendused 135 ja 146) tõdenud, näitas ühenduse tootmisharu märkimisväärset kasumi kahanemist, hinnalangust ja märkimisväärset turuosa kaotamist, eriti alates 2002. aastast ja uurimisperioodi jooksul. |
| --- | --- |

(76)

Sellises olukorras on arvesse võetud, et asjassepuutuvatest riikidest pärineva dumpinguhinnaga impordi mõjude mõõtmiseks tuleb aeg-ajalt üksikasjalikult uurida asjassepuutuvaid majandusnäitajaid pärast seda, kui ühenduse tootmisharu on täielikult toibunud varasemast dumpinguhinnaga müügist, mis antud juhul oli 2001. aastal. Asjassepuutuvate majandustegurite uurimisel alates 2001. aastast ilmneb, et vastupidiselt eespool toodud avaldustele, kuid nagu komisjon on juba oma ajutistes järeldustes (ajutise määruse põhjendused 135 ja 146) tõdenud, näitas ühenduse tootmisharu märkimisväärset kasumi kahanemist, hinnalangust ja märkimisväärset turuosa kaotamist, eriti alates 2002. aastast ja uurimisperioodi jooksul.

| (77) | Mistahes muu esitatud informatsiooni puudumisel peale eespool toodu kinnitatakse käesolevaga ühenduse tootmisharu olukorra kohta tehtud järeldused, nagu on sätestatud ajutise määruse põhjendustes 117–144. |
| --- | --- |

(77)

Mistahes muu esitatud informatsiooni puudumisel peale eespool toodu kinnitatakse käesolevaga ühenduse tootmisharu olukorra kohta tehtud järeldused, nagu on sätestatud ajutise määruse põhjendustes 117–144.

6.   JÄRELDUS

| (78) | Pidades silmas eespool toodut, tehakse järeldus, et ühenduse tootmisharu on kannatanud materiaalset kahju algmääruse artikli 3 tähenduses. |
| --- | --- |

(78)

Pidades silmas eespool toodut, tehakse järeldus, et ühenduse tootmisharu on kannatanud materiaalset kahju algmääruse artikli 3 tähenduses.

E.   PÕHJUSLIKUD SEOSED

1.   DUMPINGUHINNAGA IMPORDI MÕJU

| (79) | Tuleks meenutada, et ajutise määruse põhjendustes 150–153 tegi komisjon järelduse, et eksisteerivad põhjuslikud seosed asjassepuutuvatest riikidest pärineva dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse tootmisharu poolt kannatatud materiaalse kahju vahel. |
| --- | --- |

(79)

Tuleks meenutada, et ajutise määruse põhjendustes 150–153 tegi komisjon järelduse, et eksisteerivad põhjuslikud seosed asjassepuutuvatest riikidest pärineva dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse tootmisharu poolt kannatatud materiaalse kahju vahel.

| (80) | Kuna ühe Hiina RV eksportiva tootja puhul leiti, et ta ei ole uurimisperioodi jooksul dumpinguhinnaga müünud ja Pakistani koostööd tegeva eksportiva tootja dumpingumarginaal leiti olevat allpool miinimumi piiri, tuleks eksportivate tootjate ekspordimahud dumpinguhinnaga impordi mõjudest dekumuleerida. |
| --- | --- |

(80)

Kuna ühe Hiina RV eksportiva tootja puhul leiti, et ta ei ole uurimisperioodi jooksul dumpinguhinnaga müünud ja Pakistani koostööd tegeva eksportiva tootja dumpingumarginaal leiti olevat allpool miinimumi piiri, tuleks eksportivate tootjate ekspordimahud dumpinguhinnaga impordi mõjudest dekumuleerida.

| (81) | Asjassepuutuva Hiina eksportiva tootja ühendusse eksport moodustas vähem kui 5 % Hiina RV-st pärinevatest impordimahtudest uurimisperioodil (vähem kui 1 % ühenduse tarbimise turuosa silmas pidades). Kõnealuse eksportija ekspordi dekumulatsiooni peetakse seetõttu uurimise käigus kindlaks määratud põhjuslikule seosele, mis viib ajutise määruseni, piiripealset mõju omavaks. |
| --- | --- |

(81)

Asjassepuutuva Hiina eksportiva tootja ühendusse eksport moodustas vähem kui 5 % Hiina RV-st pärinevatest impordimahtudest uurimisperioodil (vähem kui 1 % ühenduse tarbimise turuosa silmas pidades). Kõnealuse eksportija ekspordi dekumulatsiooni peetakse seetõttu uurimise käigus kindlaks määratud põhjuslikule seosele, mis viib ajutise määruseni, piiripealset mõju omavaks.

| (82) | Pakistani koostööd tegevate eksportivate tootjate eksport ühendusse moodustas 4 % ühenduse tarbimise turuosast uurimisperioodil ning seda loeti märkimisväärseks. Võrrelduna koguimpordiga asjassepuutuvatest riikidest moodustas Pakistanist pärinev eksport siiski ainult 33,4 % koguimpordist asjassepuutuvatest riikidest, st et 66,7 % asjassepuutuvate riikide impordist leiti siiski olevat müüdud hindadega, mille dumpingumarginaal ületas miinimumi piiri. Seetõttu leitakse, et siiski eksisteerib põhjuslik seos Austraaliast ja Hiina RV-st pärineva dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse tootmisharu poolt kannatatud materiaalse kahju vahel. |
| --- | --- |

(82)

Pakistani koostööd tegevate eksportivate tootjate eksport ühendusse moodustas 4 % ühenduse tarbimise turuosast uurimisperioodil ning seda loeti märkimisväärseks. Võrrelduna koguimpordiga asjassepuutuvatest riikidest moodustas Pakistanist pärinev eksport siiski ainult 33,4 % koguimpordist asjassepuutuvatest riikidest, st et 66,7 % asjassepuutuvate riikide impordist leiti siiski olevat müüdud hindadega, mille dumpingumarginaal ületas miinimumi piiri. Seetõttu leitakse, et siiski eksisteerib põhjuslik seos Austraaliast ja Hiina RV-st pärineva dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse tootmisharu poolt kannatatud materiaalse kahju vahel.

| (83) | Mõned eksportivad tootjad väitsid, et eksisteeris kindel vastavus ühenduse tootmisharu ja eksportivate tootjate hindade vahel selles, et tõusud ja langused toimusid samaaegselt. Nende eksportivate tootjate sõnutsi näitas see, et ühenduse tootmisharu poolt viimase kahe aasta jooksul läbi elatud hinnalangused ei tulenenud dumpinguhinnaga impordi konkurentsist, vaid pigem toormaterjali maksumuse muutuste korrigeerimisest. |
| --- | --- |

(83)

Mõned eksportivad tootjad väitsid, et eksisteeris kindel vastavus ühenduse tootmisharu ja eksportivate tootjate hindade vahel selles, et tõusud ja langused toimusid samaaegselt. Nende eksportivate tootjate sõnutsi näitas see, et ühenduse tootmisharu poolt viimase kahe aasta jooksul läbi elatud hinnalangused ei tulenenud dumpinguhinnaga impordi konkurentsist, vaid pigem toormaterjali maksumuse muutuste korrigeerimisest.

| (84) | Tuleks meenutada, et ligikaudu kaks kolmandikku tootmise kuludest koosneb toormaterjalist (vaata ajutise määruse põhjendust 162). Kuna nii eksportivad tootjad kui ka ühenduse tootmisharu toetuvad ühele samale toormaterjalile, siis leitakse selles kontekstis, et küsimus, kas hinnad reageerivad kulude põhistruktuuris toimuvatele muudatustele üheaegselt või mitte, ei ole eraldiseisvalt võttes asjassepuutuv. Igal juhul ei kinnita tegelike hindade analüüs fakti, et oleks eksisteerinud kindel vastavus, nagu näidatakse allpool. |
| --- | --- |

(84)

Tuleks meenutada, et ligikaudu kaks kolmandikku tootmise kuludest koosneb toormaterjalist (vaata ajutise määruse põhjendust 162). Kuna nii eksportivad tootjad kui ka ühenduse tootmisharu toetuvad ühele samale toormaterjalile, siis leitakse selles kontekstis, et küsimus, kas hinnad reageerivad kulude põhistruktuuris toimuvatele muudatustele üheaegselt või mitte, ei ole eraldiseisvalt võttes asjassepuutuv. Igal juhul ei kinnita tegelike hindade analüüs fakti, et oleks eksisteerinud kindel vastavus, nagu näidatakse allpool.

| (85) | Ajutise määruse põhjendused 162–172 sätestavad üksikasjalikult analüüsi toormaterjalide kulu võimaliku panuse kohta ühenduse tootmisharu poolt kannatatud kahjusse. Lisaks sellele tuleks märkida, et asjassepuutuvatest riikidest pärineva dumpinguhinnaga impordi hindade analüüs pärast 2001. aastat, kui ühenduse tootmisharu oli toibunud varasematest dumpinguhinnaga müükidest, näitab alljärgnevat:






  — | Austraaliast pärineva vaatlusaluse toote impordihinnad kahanesid 868-lt tonni kohta 2002. aastal 838-le tonni kohta uurimisperioodil, ehk –3,4 %, |
| --- | --- | --- |

(85)

Ajutise määruse põhjendused 162–172 sätestavad üksikasjalikult analüüsi toormaterjalide kulu võimaliku panuse kohta ühenduse tootmisharu poolt kannatatud kahjusse. Lisaks sellele tuleks märkida, et asjassepuutuvatest riikidest pärineva dumpinguhinnaga impordi hindade analüüs pärast 2001. aastat, kui ühenduse tootmisharu oli toibunud varasematest dumpinguhinnaga müükidest, näitab alljärgnevat:

—

Austraaliast pärineva vaatlusaluse toote impordihinnad kahanesid 868-lt tonni kohta 2002. aastal 838-le tonni kohta uurimisperioodil, ehk –3,4 %,

| — | Hiina RV-st pärineva vaatlusaluse toote impordihinnad kasvasid 788-lt tonni kohta 2002. aastal 825-le tonni kohta uurimisperioodil, ehk +4,5 %. |
| --- | --- |

—

Hiina RV-st pärineva vaatlusaluse toote impordihinnad kasvasid 788-lt tonni kohta 2002. aastal 825-le tonni kohta uurimisperioodil, ehk +4,5 %.

| (86) | Arvestades, et Hiina RV-st pärineva impordi hindade tõus (+4,5 %) langeb kokku peamise toormaterjali hinna arenguga sama perioodi jooksul, PTA (+5,1 %) (vaata ajutise määruse põhjendust 168), Austraaliast pärineva impordi hinnad kahanesid samal ajavahemikul. Ühenduse tootmisharu hinnad kasvasid nimetatud perioodi jooksul vähem kui 1 %. Seetõttu ei saa järeldada, et eksisteerib kindel vastavus ühenduse tootmisharu ja eksportivate tootjate hindades, kuna hinna areng kolme riigi puhul ei ole seotud. Selles kontekstis tuleks ka meenutada, et komisjon leidis uurimise käigus märkimisväärse hinna allalöömise ühenduse tootmisharu müügihindade osas kõikide eksportivate tootjate poolt. |
| --- | --- |

(86)

Arvestades, et Hiina RV-st pärineva impordi hindade tõus (+4,5 %) langeb kokku peamise toormaterjali hinna arenguga sama perioodi jooksul, PTA (+5,1 %) (vaata ajutise määruse põhjendust 168), Austraaliast pärineva impordi hinnad kahanesid samal ajavahemikul. Ühenduse tootmisharu hinnad kasvasid nimetatud perioodi jooksul vähem kui 1 %. Seetõttu ei saa järeldada, et eksisteerib kindel vastavus ühenduse tootmisharu ja eksportivate tootjate hindades, kuna hinna areng kolme riigi puhul ei ole seotud. Selles kontekstis tuleks ka meenutada, et komisjon leidis uurimise käigus märkimisväärse hinna allalöömise ühenduse tootmisharu müügihindade osas kõikide eksportivate tootjate poolt.

| (87) | Esitatud informatsiooni puudumisel lisaks eespool toodule kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjendustes 150–153 tehtud järeldus dumpinguhindadega impordi mõjude kohta. Siiski tuleb märkida, et Hiina RV ühe eksportiva tootja eksport, kelle puhul ajutises määruses leiti eksport olevat dumpinguhinnaga, leiti nüüd olevat mittedumpinguhinnaga müük. Veelgi enam, Pakistani koostööd tegevate eksportivate tootjate dumpingumarginaalid, kelle puhul ajutises määruses leiti eksport olevat dumpinguhinnaga, leiti nüüd olevat alla miinimumi piiri. Nimetatud eksportide mõju ei peaks seetõttu enam hindama dumpinguhinnaga impordi mõju all, vaid teiste tegurite mõju all. |
| --- | --- |

(87)

Esitatud informatsiooni puudumisel lisaks eespool toodule kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjendustes 150–153 tehtud järeldus dumpinguhindadega impordi mõjude kohta. Siiski tuleb märkida, et Hiina RV ühe eksportiva tootja eksport, kelle puhul ajutises määruses leiti eksport olevat dumpinguhinnaga, leiti nüüd olevat mittedumpinguhinnaga müük. Veelgi enam, Pakistani koostööd tegevate eksportivate tootjate dumpingumarginaalid, kelle puhul ajutises määruses leiti eksport olevat dumpinguhinnaga, leiti nüüd olevat alla miinimumi piiri. Nimetatud eksportide mõju ei peaks seetõttu enam hindama dumpinguhinnaga impordi mõju all, vaid teiste tegurite mõju all.

2.   TEISTE TEGURITE MÕJU

| (88) | Kuna üks Hiina RV eksportivatest tootjatest leiti uurimisperioodi jooksul mitte olevat müünud dumpinguhinnaga, ja Pakistani koostööd tegeva eksportiva tootja dumpingumarginaal leiti olevat alla miinimumi piiri, tuleks nimetatud eksportivate tootjate ekspordimahud dumpinguhinnaga impordi kogumahust dekumuleerida. Siiski leiti nimetatud eksportivate tootjate hinnad olevat märkimisväärselt allalöödud võrrelduna ühenduse tootmisharude keskmiste müügihindadega. Nagu on mainitud põhjendustes 81 ja 82, moodustasid asjassepuutuvatest riikidest mitte dumpinguhinnaga impordi mahud 4 %–5 % ühenduse tarbimisest. Seetõttu ei saa välistada, et kõnealuse Hiina RV eksportiva tootja ja Pakistani koostööd tegevate eksportivate tootjate eksport ühendusse on andnud samuti märkimisväärse panuse ühenduse tootmisharu poolt kannatatud materiaalse kahju hulka. |
| --- | --- |

(88)

Kuna üks Hiina RV eksportivatest tootjatest leiti uurimisperioodi jooksul mitte olevat müünud dumpinguhinnaga, ja Pakistani koostööd tegeva eksportiva tootja dumpingumarginaal leiti olevat alla miinimumi piiri, tuleks nimetatud eksportivate tootjate ekspordimahud dumpinguhinnaga impordi kogumahust dekumuleerida. Siiski leiti nimetatud eksportivate tootjate hinnad olevat märkimisväärselt allalöödud võrrelduna ühenduse tootmisharude keskmiste müügihindadega. Nagu on mainitud põhjendustes 81 ja 82, moodustasid asjassepuutuvatest riikidest mitte dumpinguhinnaga impordi mahud 4 %–5 % ühenduse tarbimisest. Seetõttu ei saa välistada, et kõnealuse Hiina RV eksportiva tootja ja Pakistani koostööd tegevate eksportivate tootjate eksport ühendusse on andnud samuti märkimisväärse panuse ühenduse tootmisharu poolt kannatatud materiaalse kahju hulka.

| (89) | Mõned eksportijad väitsid, et komisjon ei ole piisavalt uurinud USD ja RMB odavnemise mõju EUR-i suhtes. Nimetatud eksportijad väitsid, et USD ja RMB odavnemise tõttu EUR-i suhtes uurimisperioodi jooksul omandasid need eksportijad turuosa ühenduses sellega, et säilitasid oma hinnad USD-s, mis tõi efektiivselt kaasa hinnalanguse EUR-ides väljendatud hindade osas. Eeltoodu põhjal avaldasid eksportijad kahtlusi, kas ühenduse tootmisharu poolt kannatatud materiaalne kahju oli põhjustatud dumpinguhinnaga impordi poolt või impordi poolt hinnaga, mille hinnad olid madalamad valuutakursi mõju tõttu. |
| --- | --- |

(89)

Mõned eksportijad väitsid, et komisjon ei ole piisavalt uurinud USD ja RMB odavnemise mõju EUR-i suhtes. Nimetatud eksportijad väitsid, et USD ja RMB odavnemise tõttu EUR-i suhtes uurimisperioodi jooksul omandasid need eksportijad turuosa ühenduses sellega, et säilitasid oma hinnad USD-s, mis tõi efektiivselt kaasa hinnalanguse EUR-ides väljendatud hindade osas. Eeltoodu põhjal avaldasid eksportijad kahtlusi, kas ühenduse tootmisharu poolt kannatatud materiaalne kahju oli põhjustatud dumpinguhinnaga impordi poolt või impordi poolt hinnaga, mille hinnad olid madalamad valuutakursi mõju tõttu.

| (90) | Valuutakursi kõikumisi eraldiseisvana ei võeta tavaolukorras dumpinguvastases uurimises arvesse, kuna neid ei saa pidada oma olemuselt kestvateks. Olenemata sellest on valuutakursi kõikumiste mõjud tegelikkuses analüüsis hõlmatud ulatuses, millises nad on avaldanud mõju ühenduse tootmisharu poolt tarbitud toormaterjalide kulule (ajutise määruse põhjendused 162–173) ja dumpinguhinnaga impordi hinnale (ajutise määruse põhjendused 150–153). |
| --- | --- |

(90)

Valuutakursi kõikumisi eraldiseisvana ei võeta tavaolukorras dumpinguvastases uurimises arvesse, kuna neid ei saa pidada oma olemuselt kestvateks. Olenemata sellest on valuutakursi kõikumiste mõjud tegelikkuses analüüsis hõlmatud ulatuses, millises nad on avaldanud mõju ühenduse tootmisharu poolt tarbitud toormaterjalide kulule (ajutise määruse põhjendused 162–173) ja dumpinguhinnaga impordi hinnale (ajutise määruse põhjendused 150–153).

| (91) | Tuleks meenutada, et Austraalia ja Hiina RV eksportijate poolt on leitud dumpinguhinnaga müügi märkimisväärse taseme esinemine uurimise ajal (vaata põhjendused 21 ja 52). Veelgi enam, tuleks ka meenutada, et Austraalia ja Hiina RV eksportivate tootjate puhul on leitud ühenduse tootmisharu hindade allalöömine märkimisväärsete kogustega (vaata põhjendus 64). |
| --- | --- |

(91)

Tuleks meenutada, et Austraalia ja Hiina RV eksportijate poolt on leitud dumpinguhinnaga müügi märkimisväärse taseme esinemine uurimise ajal (vaata põhjendused 21 ja 52). Veelgi enam, tuleks ka meenutada, et Austraalia ja Hiina RV eksportivate tootjate puhul on leitud ühenduse tootmisharu hindade allalöömine märkimisväärsete kogustega (vaata põhjendus 64).

| (92) | Ei saa välistada, et Hiina RV-st pärineva mittedumpinguhinnaga impordi ja Pakistanist pärinevate koostööd tegevate eksportivate tootjate import, kelle dumpingumarginaal leiti olevat alla miinimumi piiri, võiks anda panuse ühenduse tootmisharu poolt kannatatud kahju hulka. Nimetatud mõju ei ole siis selline, mis lõhuks ajutises määruses kindlaks määratud põhjusliku seose asjassepuutuvatest riikidest dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse tootmisharu poolt kannatatud materiaalse kahju vahel. Seetõttu, uue esitatud informatsiooni puudumisel, kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjendustes 150–153 toodud järeldused dumpinguhinnaga impordi mõju suhtes ning põhjendustes 154–178 toodud järeldused teiste tegurite mõju suhtes. |
| --- | --- |

(92)

Ei saa välistada, et Hiina RV-st pärineva mittedumpinguhinnaga impordi ja Pakistanist pärinevate koostööd tegevate eksportivate tootjate import, kelle dumpingumarginaal leiti olevat alla miinimumi piiri, võiks anda panuse ühenduse tootmisharu poolt kannatatud kahju hulka. Nimetatud mõju ei ole siis selline, mis lõhuks ajutises määruses kindlaks määratud põhjusliku seose asjassepuutuvatest riikidest dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse tootmisharu poolt kannatatud materiaalse kahju vahel. Seetõttu, uue esitatud informatsiooni puudumisel, kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjendustes 150–153 toodud järeldused dumpinguhinnaga impordi mõju suhtes ning põhjendustes 154–178 toodud järeldused teiste tegurite mõju suhtes.

F.   ÜHENDUSE HUVID

1.   ÜHENDUSE TOOTMISHARU HUVID

| (93) | Ühenduse tootmisharu huvide kohta ei ole esitatud uut informatsiooni ja seega kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 183–184 sätestatud esialgseid järeldusi. |
| --- | --- |

(93)

Ühenduse tootmisharu huvide kohta ei ole esitatud uut informatsiooni ja seega kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 183–184 sätestatud esialgseid järeldusi.

2.   SÕLTUMATUTE IMPORTIJATE HUVID

| (94) | Saadi üks ettepanek sõltumatu importija poolt. Lisaks sellele arutati asju teise importija (agendiga). Esimese importija argumendid langesid kokku eksportivate tootjate omadega ning neid on arutatud eespool, põhjenduses 70. Teise importija (agendi) argumente on arutatud allpool, põhjenduses 102, kuna need langevad kokku kahe mineraalveetootja argumentidega. |
| --- | --- |

(94)

Saadi üks ettepanek sõltumatu importija poolt. Lisaks sellele arutati asju teise importija (agendiga). Esimese importija argumendid langesid kokku eksportivate tootjate omadega ning neid on arutatud eespool, põhjenduses 70. Teise importija (agendi) argumente on arutatud allpool, põhjenduses 102, kuna need langevad kokku kahe mineraalveetootja argumentidega.

| (95) | Sõltumatute importijate huvide kohta ei ole esitatud uut teavet ja seega kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 185–187 sätestatud esialgseid järeldusi. |
| --- | --- |

(95)

Sõltumatute importijate huvide kohta ei ole esitatud uut teavet ja seega kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 185–187 sätestatud esialgseid järeldusi.

3.   TARNIJATE HUVID

| (96) | Tarnijate huvide kohta ei ole esitatud uut teavet ja seega kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 188–189 sätestatud esialgseid järeldusi. |
| --- | --- |

(96)

Tarnijate huvide kohta ei ole esitatud uut teavet ja seega kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 188–189 sätestatud esialgseid järeldusi.

4.   KASUTAJATE HUVID

4.1.   Eelmärkused

| (97) | Seda, kuidas kõnealuse toote tarbimine ühenduses jaotus erinevate kasutajatüüpide vahel, on selgitatud ajutise määruse põhjendustes 190–192 pealkirja “eelmärkused” all. Uut teavet ei ole ja seega nimetatud kirjeldus käesolevaga kinnitatakse. |
| --- | --- |

(97)

Seda, kuidas kõnealuse toote tarbimine ühenduses jaotus erinevate kasutajatüüpide vahel, on selgitatud ajutise määruse põhjendustes 190–192 pealkirja “eelmärkused” all. Uut teavet ei ole ja seega nimetatud kirjeldus käesolevaga kinnitatakse.

4.2.   TOORIKU-/PUDELITOOTJAD

| (98) | Siinkohal on vaja meelde tuletada, et komisjon ei suutnud oma esialgsetes järeldustes (ajutise määruse põhjendus 196) kindlaks määrata, kas dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine oleks tooriku-/pudelitootjate huvides. See tulenes faktist, et sellal kui kaks koostööd tegevat tooriku-/pudelitootjat toetasid dumpinguvastaste meetmete sisseviimist, seisis sellele vastu plastitootjate liit. |
| --- | --- |

(98)

Siinkohal on vaja meelde tuletada, et komisjon ei suutnud oma esialgsetes järeldustes (ajutise määruse põhjendus 196) kindlaks määrata, kas dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine oleks tooriku-/pudelitootjate huvides. See tulenes faktist, et sellal kui kaks koostööd tegevat tooriku-/pudelitootjat toetasid dumpinguvastaste meetmete sisseviimist, seisis sellele vastu plastitootjate liit.

| (99) | Ajutiste dumpinguvastaste meetmete sisseviimise järel ei teinud plastitootjate liit uusi ettepanekuid ega esitanud taotlust asja arutamiseks. Selle põhjal ei saa järeldada, et tooriku-/pudelitootjate huvid kujutaksid endast kaalukat põhjust dumpinguvastaste meetodite sisseviimise vastu. Seega kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 193–195 sätestatud järeldusi. |
| --- | --- |

(99)

Ajutiste dumpinguvastaste meetmete sisseviimise järel ei teinud plastitootjate liit uusi ettepanekuid ega esitanud taotlust asja arutamiseks. Selle põhjal ei saa järeldada, et tooriku-/pudelitootjate huvid kujutaksid endast kaalukat põhjust dumpinguvastaste meetodite sisseviimise vastu. Seega kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 193–195 sätestatud järeldusi.

4.3.   MINERAAL- JA ALLIKAVEETOOTJAD

| (100) | Ajutiste meetmete sisseviimise aluste avaldamise järgselt korrigeeriti tehniline viga, lisades ühinenud kasutajate loetelusse L'Européenne D'embouteillage. See kasutaja seisis ajutiste meetmete sisseviimisele vastu. Sellest tulenevalt seisid dumpinguvastaste meetmete sisseviimise vastu kaks (mitte üks) mineraalveetootjat, samas kui kaks tootjat olid meetmete sisseviimise poolt. |
| --- | --- |

(100)

Ajutiste meetmete sisseviimise aluste avaldamise järgselt korrigeeriti tehniline viga, lisades ühinenud kasutajate loetelusse L'Européenne D'embouteillage. See kasutaja seisis ajutiste meetmete sisseviimisele vastu. Sellest tulenevalt seisid dumpinguvastaste meetmete sisseviimise vastu kaks (mitte üks) mineraalveetootjat, samas kui kaks tootjat olid meetmete sisseviimise poolt.

| (101) | Siinkohal on vaja meelde tuletada, et uurimuses, mis viis ajutiste tollimaksudeni, oli komisjon täidetud mineraalveepudelite suhtes otsustanud järgmist:






  — | PET-i maksumus moodustas ligikaudu 30 % mineraal- ja allikaveetootjate tootmiskuludest (vaata ajutise määruse põhjendus 198), |
| --- | --- | --- |

(101)

Siinkohal on vaja meelde tuletada, et uurimuses, mis viis ajutiste tollimaksudeni, oli komisjon täidetud mineraalveepudelite suhtes otsustanud järgmist:

—

PET-i maksumus moodustas ligikaudu 30 % mineraal- ja allikaveetootjate tootmiskuludest (vaata ajutise määruse põhjendus 198),

| — | PET-i maksumus lõpptarbija tasemel oli 3 senti ehk 6–10 % jaehinnast (vaata ajutise määruse põhjendus 199), |
| --- | --- |

—

PET-i maksumus lõpptarbija tasemel oli 3 senti ehk 6–10 % jaehinnast (vaata ajutise määruse põhjendus 199),

| — | PET-i hinna 10protsendiline tõus tooks kaasa võimaliku maksimumhinna suurenemise 0,6–1 % võrra lõpptarbija tasemel, kui kõik kulud edasi antakse. Sellist suurenemist ei peeta ajutises määruses oluliseks, kuna selle absorbeerib järgtööstus või see antakse edasi jaemüüjatele või lõpptarbijatele (vaata ajutise määruse põhjendus 202). |
| --- | --- |

—

PET-i hinna 10protsendiline tõus tooks kaasa võimaliku maksimumhinna suurenemise 0,6–1 % võrra lõpptarbija tasemel, kui kõik kulud edasi antakse. Sellist suurenemist ei peeta ajutises määruses oluliseks, kuna selle absorbeerib järgtööstus või see antakse edasi jaemüüjatele või lõpptarbijatele (vaata ajutise määruse põhjendus 202).

| (102) | Esialgsete järelduste avaldamise järgselt esitasid kaks mineraal- ja allikaveetootjat ning üks importija (“grupp”) ühisavalduse. Grupp väitis, et:






  — | väikeste ja keskmise suurusega tooriku-/pudelitootjate huve ei olnud nõuetekohaselt arvesse võetud. Nad väitsid, et meetmete sisseviimisest tulenevaid hinnatõuse ei ole võimalik karastusjookide tootjatele edasi anda ning need tuleb absorbeerida tooriku-/pudelitootjate poolt, mis mõjutaks negatiivselt väikeste ja keskmise suurusega tooriku-/pudelitootjate finantsstabiilsust, |
| --- | --- | --- |

(102)

Esialgsete järelduste avaldamise järgselt esitasid kaks mineraal- ja allikaveetootjat ning üks importija (“grupp”) ühisavalduse. Grupp väitis, et:

—

väikeste ja keskmise suurusega tooriku-/pudelitootjate huve ei olnud nõuetekohaselt arvesse võetud. Nad väitsid, et meetmete sisseviimisest tulenevaid hinnatõuse ei ole võimalik karastusjookide tootjatele edasi anda ning need tuleb absorbeerida tooriku-/pudelitootjate poolt, mis mõjutaks negatiivselt väikeste ja keskmise suurusega tooriku-/pudelitootjate finantsstabiilsust,

| — | komisjon oli ajutises määruses mineraalvee pudeli jaehinna määranud liialdatud kujul, seega alahinnates PET-i maksumuse osakaalu ühe pudeli mineraalvee kohta. Komisjoni poolt näidatud 6–10 % asemel väitis grupp, et PET-i maksumus on ligikaudu 20 % jaehinnast. Seega väitis grupp, et komisjon oli alahinnanud PET-i maksumuse kasvu mõju järgtööstusele, |
| --- | --- |

—

komisjon oli ajutises määruses mineraalvee pudeli jaehinna määranud liialdatud kujul, seega alahinnates PET-i maksumuse osakaalu ühe pudeli mineraalvee kohta. Komisjoni poolt näidatud 6–10 % asemel väitis grupp, et PET-i maksumus on ligikaudu 20 % jaehinnast. Seega väitis grupp, et komisjon oli alahinnanud PET-i maksumuse kasvu mõju järgtööstusele,

| — | allhangete riske Euroopa Ühendusest ei olnud piisavalt arvesse võetud. |
| --- | --- |

—

allhangete riske Euroopa Ühendusest ei olnud piisavalt arvesse võetud.

| (103) | Mis puudutab grupi väidet, et PET-i hinna tõusu ei ole võimalik järgmise taseme tarbijatele (s.o jaemüüjatele, lõpptarbijatele või, tooriku-/pudelitootjate puhul, karastusjookide tootjatele) edasi anda, siis nõuet ei toetatud. Lisaks sellele ei ole endast uurimuse jooksul teatanud ükski jaemüüja ega tarbijate organisatsioon. Seega lükati nimetatud argument tagasi. |
| --- | --- |

(103)

Mis puudutab grupi väidet, et PET-i hinna tõusu ei ole võimalik järgmise taseme tarbijatele (s.o jaemüüjatele, lõpptarbijatele või, tooriku-/pudelitootjate puhul, karastusjookide tootjatele) edasi anda, siis nõuet ei toetatud. Lisaks sellele ei ole endast uurimuse jooksul teatanud ükski jaemüüja ega tarbijate organisatsioon. Seega lükati nimetatud argument tagasi.

| (104) | Mis puudutab väidetavat jaehinna ülehindamist komisjoni poolt ajutises määruses (mis tooks kaasa PET-i suurenemise mõju järgtööstusele alahindamise), siis on jaehindade suhtes läbi viidud kontrollmenetlus. Jaehinnad leiti siiski vastavat ajutises määruses näidatud vahemikule. Seega lükati nimetatud argument tagasi. |
| --- | --- |

(104)

Mis puudutab väidetavat jaehinna ülehindamist komisjoni poolt ajutises määruses (mis tooks kaasa PET-i suurenemise mõju järgtööstusele alahindamise), siis on jaehindade suhtes läbi viidud kontrollmenetlus. Jaehinnad leiti siiski vastavat ajutises määruses näidatud vahemikule. Seega lükati nimetatud argument tagasi.

| (105) | Mis puudutab allhangete riski, siis on siinkohal vaja meelde tuletada, et mineraalvee villimist puudutavad tervishoiunõuded näevad ette, et toorikpudelid tuleb põhimõtteliselt toota seal, kus need täidetakse. Sellest tulenevalt on veetootjate poolt kasutatavad toorikud toodetud kohapeal, puhumis- ja villimisliinide läheduses. Seega puudutab allhangete risk tooriku-/pudelitootmise potentsiaalist vaid karastusjookide tootjaid, kes moodustavad vaid ligikaudu 40 % kõnealuse toote tarbimisest. Peale selle, nagu eespool põhjenduses 99 märgitud, ei saa järeldada, et tooriku-/pudelitootjate huvid kujutaksid endast kaalukat põhjust dumpinguvastaste meetmete sisseviimise vastu. Nimetatud asjaoludel lükatakse tagasi grupi argument, mis puudutab väidetavat villimise/toorikutega seotud riski. |
| --- | --- |

(105)

Mis puudutab allhangete riski, siis on siinkohal vaja meelde tuletada, et mineraalvee villimist puudutavad tervishoiunõuded näevad ette, et toorikpudelid tuleb põhimõtteliselt toota seal, kus need täidetakse. Sellest tulenevalt on veetootjate poolt kasutatavad toorikud toodetud kohapeal, puhumis- ja villimisliinide läheduses. Seega puudutab allhangete risk tooriku-/pudelitootmise potentsiaalist vaid karastusjookide tootjaid, kes moodustavad vaid ligikaudu 40 % kõnealuse toote tarbimisest. Peale selle, nagu eespool põhjenduses 99 märgitud, ei saa järeldada, et tooriku-/pudelitootjate huvid kujutaksid endast kaalukat põhjust dumpinguvastaste meetmete sisseviimise vastu. Nimetatud asjaoludel lükatakse tagasi grupi argument, mis puudutab väidetavat villimise/toorikutega seotud riski.

| (106) | Eespool toodule lisaks ei ole esitatud uut teavet ja seega kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 197–202 sätestatud järeldusi. |
| --- | --- |

(106)

Eespool toodule lisaks ei ole esitatud uut teavet ja seega kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 197–202 sätestatud järeldusi.

4.4.   Karastusjookide tootjad

| (107) | Karastusjookide tootjate huvide kohta ei ole esitatud uut teavet ja seega kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 203–206 sätestatud järeldusi. |
| --- | --- |

(107)

Karastusjookide tootjate huvide kohta ei ole esitatud uut teavet ja seega kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 203–206 sätestatud järeldusi.

4.5.   PET-i vaegus ühenduse turul

| (108) | PET-i vaeguse kohta ühenduse turul ei ole esitatud uut teavet ja seega kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 207–209 sätestatud järeldusi. |
| --- | --- |

(108)

PET-i vaeguse kohta ühenduse turul ei ole esitatud uut teavet ja seega kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 207–209 sätestatud järeldusi.

5.   ÜHENDUSE HUVIDE KOKKUVÕTE

| (109) | Pidades silmas ajutises määruses tehtud järeldusi ja võttes arvesse erinevate osapoolte tehtud ettepanekuid, järeldatakse, et ei ole kaalukaid põhjusi lõplike dumpinguvastaste meetodite sisseviimise vastu asjaomastest maadest imporditava PET-i suhtes. |
| --- | --- |

(109)

Pidades silmas ajutises määruses tehtud järeldusi ja võttes arvesse erinevate osapoolte tehtud ettepanekuid, järeldatakse, et ei ole kaalukaid põhjusi lõplike dumpinguvastaste meetodite sisseviimise vastu asjaomastest maadest imporditava PET-i suhtes.

G.   LÕPLIKUD DUMPINGUVASTASED MEETMED

| (110) | Ajutise määruse põhjendustes 212–215 selgitatud metoodika põhjal on kehtestatud kahju kõrvaldamist võimaldav tase, mille alusel määratakse kindlaks lõplikult kehtestatavate meetmete tase. |
| --- | --- |

(110)

Ajutise määruse põhjendustes 212–215 selgitatud metoodika põhjal on kehtestatud kahju kõrvaldamist võimaldav tase, mille alusel määratakse kindlaks lõplikult kehtestatavate meetmete tase.

| (111) | Ajutises määruses kahjumarginaali arvestades seati ühenduse tootmisharu sihtkasumiks 7protsendiline tase, mis pärines uurimusest, mis viis dumpinguvastaste meetmete kehtestamiseni kõnealuse, muuhulgas Indiast pärineva toote impordi suhtes 2000. aastal. Tol ajal põhines see kasumitaseme kalkulatsioonil, mida ühenduse tootmisharu eeldas dumpinguhinnaga müügi puudumisel ning tasemel, mida peeti tootmisharu elujõulisuse seisukohalt hädavajalikuks. |
| --- | --- |

(111)

Ajutises määruses kahjumarginaali arvestades seati ühenduse tootmisharu sihtkasumiks 7protsendiline tase, mis pärines uurimusest, mis viis dumpinguvastaste meetmete kehtestamiseni kõnealuse, muuhulgas Indiast pärineva toote impordi suhtes 2000. aastal. Tol ajal põhines see kasumitaseme kalkulatsioonil, mida ühenduse tootmisharu eeldas dumpinguhinnaga müügi puudumisel ning tasemel, mida peeti tootmisharu elujõulisuse seisukohalt hädavajalikuks.

| (112) | Siiski leiti käesolevas uurimuses tõenditele tuginedes, et dumpinguhinnaga müügi puudumisel on võimalik saavutada 7,6protsendiline kasumitase. Seega hinnatakse 7,6protsendilist sihtkasumit kahjumarginaali arvestamisel sobivamaks kui ajutises määruses kasutatud 7 %. |
| --- | --- |

(112)

Siiski leiti käesolevas uurimuses tõenditele tuginedes, et dumpinguhinnaga müügi puudumisel on võimalik saavutada 7,6protsendiline kasumitase. Seega hinnatakse 7,6protsendilist sihtkasumit kahjumarginaali arvestamisel sobivamaks kui ajutises määruses kasutatud 7 %.

| (113) | Uute kommentaaride puudumisel antud teemal, välja arvatud eespool nimetatud muudatuse suhtes, kiidetakse käesolevaga heaks ajutise määruse põhjendustes 212–215 sätestatud metoodika. |
| --- | --- |

(113)

Uute kommentaaride puudumisel antud teemal, välja arvatud eespool nimetatud muudatuse suhtes, kiidetakse käesolevaga heaks ajutise määruse põhjendustes 212–215 sätestatud metoodika.

1.   LÕPLIKUD MEETMED

| (114) | Eelnevat silmas pidades ja vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 4 tuleks lõplik dumpinguvastane tollimaks kehtestada tuvastatud dumpingumarginaalide tasemel, sest need olid kõigil juhtudel kahjumarginaalidest madalamad. |
| --- | --- |

(114)

Eelnevat silmas pidades ja vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 4 tuleks lõplik dumpinguvastane tollimaks kehtestada tuvastatud dumpingumarginaalide tasemel, sest need olid kõigil juhtudel kahjumarginaalidest madalamad.

| (115) | Eespool öeldu alusel peaksid lõplikud tollimaksud olema järgmised:










  Riik | Äriühing | Kahju kõrvaldamist võimaldav tase | Dumpingumarginaal | Dumpinguvastase tollimaksu määr | Kavandatav dumpinguvastane tollimaks |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Austraalia | Leading Synthetics Pty Ltd | 19,8 % | 7,8 % | 7,8 % | 66 EUR/t |
| Novapex Australia Pty Ltd | 26,3 % | 15,9 % | 15,9 % | 128 EUR/t |
| Kõik teised äriühingud | 26,3 % | 15,9 % | 15,9 % | 128 EUR/t |
| Hiina Rahvavabariik | Sinopec Yizheng Chemical Fibre Company Ltd, | 27,3 % | 22,9 % | 22,9 % | 184 EUR/t |
| Changzhou Worldbest Radici Co. Ltd, | 27,1 % | 0 % | 0 % | 0 EUR/t |
| Jiangyin Xingye Plastic Co. Ltd, | 20,9 % | 18,4 % | 18,4 % | 157 EUR/t |
| Far Eastern Industries Shanghai Ltd, | 21,2 % | 2,6 % | 2,6 % | 22 EUR/t |
| Yuhua Polyester Co. Ltd., Zhuhai, | 27,3 % | 22,9 % | 22,9 % | 184 EUR/t |
| Guangdong Kaiping Polyester Enterprises Group Co. ja Guangdong Kaiping Chunhui Co. Ltd. | 27,3 % | 22,9 % | 22,9 % | 184 EUR/t |
| Yibin Wuliangye Group Push Co., Ltd. (Sichuan) ja Yibin Wuliangye Group Import & Export Co., Ltd. (Sichuan) | 27,3 % | 22,9 % | 22,9 % | 184 EUR/t |
| Hubei Changfeng Chemical Fibres Industry Co. Ltd | 26,2 % | 18,5 % | 18,5 % | 151 EUR/t |
| Kõik teised äriühingud | 27,3 % | 22,9 % | 22,9 % | 184 EUR/t |
| Pakistan | Gatron (Industries) Ltd | 22,1 % | 0 % | 0 % | 0 EUR/t |
| Novatex Ltd | 22,1 % | 0 % | 0 % | 0 EUR/t |
| Kõik teised äriühingud | 22,1 % | 0 % | 0 % | 0 EUR/t |

(115)

Eespool öeldu alusel peaksid lõplikud tollimaksud olema järgmised:

Riik

Äriühing

Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

Dumpingumarginaal

Dumpinguvastase tollimaksu määr

Kavandatav dumpinguvastane tollimaks

Austraalia

Leading Synthetics Pty Ltd

19,8 %

7,8 %

7,8 %

66 EUR/t

Novapex Australia Pty Ltd

26,3 %

15,9 %

15,9 %

128 EUR/t

Kõik teised äriühingud

26,3 %

15,9 %

15,9 %

128 EUR/t

Hiina Rahvavabariik

Sinopec Yizheng Chemical Fibre Company Ltd,

27,3 %

22,9 %

22,9 %

184 EUR/t

Changzhou Worldbest Radici Co. Ltd,

27,1 %

0 %

0 %

0 EUR/t

Jiangyin Xingye Plastic Co. Ltd,

20,9 %

18,4 %

18,4 %

157 EUR/t

Far Eastern Industries Shanghai Ltd,

21,2 %

2,6 %

2,6 %

22 EUR/t

Yuhua Polyester Co. Ltd., Zhuhai,

27,3 %

22,9 %

22,9 %

184 EUR/t

Guangdong Kaiping Polyester Enterprises Group Co. ja Guangdong Kaiping Chunhui Co. Ltd.

27,3 %

22,9 %

22,9 %

184 EUR/t

Yibin Wuliangye Group Push Co., Ltd. (Sichuan) ja Yibin Wuliangye Group Import & Export Co., Ltd. (Sichuan)

27,3 %

22,9 %

22,9 %

184 EUR/t

Hubei Changfeng Chemical Fibres Industry Co. Ltd

26,2 %

18,5 %

18,5 %

151 EUR/t

Kõik teised äriühingud

27,3 %

22,9 %

22,9 %

184 EUR/t

Pakistan

Gatron (Industries) Ltd

22,1 %

0 %

0 %

0 EUR/t

Novatex Ltd

22,1 %

0 %

0 %

0 EUR/t

Kõik teised äriühingud

22,1 %

0 %

0 %

0 EUR/t

| (116) | Käesolevas määruses piiritletud individuaalsed dumpinguvastased tollimaksumäärad sätestati käesoleva uurimuse tulemuste põhjal. Seega peegeldavad need situatsiooni, mis seoses nimetatud äriühingutega uurimuse käigus tuvastati. Nimetatud tollimaksumäärad (erinevalt üleriigilisest tollimaksust, mida rakendatakse “kõikide teiste äriühingute” suhtes) on seega rakendatavad üksnes vastavast riigist imporditud, eraldi nimetatud äriühingute poolt toodetud toodete suhtes. Imporditud toodetele, mis on toodetud teiste äriühingute poolt, mille nimi ja aadress ei ole selle määruse kehtivas osas eraldi välja toodud, kaasa arvatud eraldi välja toodud äriühingutega seotud üksused, neid määrasid ei kohaldata ning nende puhul kehtivad “kõigile teistele äriühingutele” kohaldatavad määrad. |
| --- | --- |

(116)

Käesolevas määruses piiritletud individuaalsed dumpinguvastased tollimaksumäärad sätestati käesoleva uurimuse tulemuste põhjal. Seega peegeldavad need situatsiooni, mis seoses nimetatud äriühingutega uurimuse käigus tuvastati. Nimetatud tollimaksumäärad (erinevalt üleriigilisest tollimaksust, mida rakendatakse “kõikide teiste äriühingute” suhtes) on seega rakendatavad üksnes vastavast riigist imporditud, eraldi nimetatud äriühingute poolt toodetud toodete suhtes. Imporditud toodetele, mis on toodetud teiste äriühingute poolt, mille nimi ja aadress ei ole selle määruse kehtivas osas eraldi välja toodud, kaasa arvatud eraldi välja toodud äriühingutega seotud üksused, neid määrasid ei kohaldata ning nende puhul kehtivad “kõigile teistele äriühingutele” kohaldatavad määrad.

| (117) | Taotlus kohaldada nimetatud üksikute äriühingute jaoks ettenähtud dumpinguvastase tollimaksu määrasid (näiteks pärast juriidilise isiku ärinime muutmist või uue tootmis- või müügiüksuse loomist) tuleb viivitamata saata komisjonile (5) koos kogu asjaomase teabega, eelkõige muudatuste kohta äriühingu tootmise ning omamaise või eksportmüügiga seotud tegevuses, mis tulenevad näiteks nime muutmisest või muudatustest tootmis- ja müügiüksustes. Vajaduse korral muudetakse määrust, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid. |
| --- | --- |

(117)

Taotlus kohaldada nimetatud üksikute äriühingute jaoks ettenähtud dumpinguvastase tollimaksu määrasid (näiteks pärast juriidilise isiku ärinime muutmist või uue tootmis- või müügiüksuse loomist) tuleb viivitamata saata komisjonile (5) koos kogu asjaomase teabega, eelkõige muudatuste kohta äriühingu tootmise ning omamaise või eksportmüügiga seotud tegevuses, mis tulenevad näiteks nime muutmisest või muudatustest tootmis- ja müügiüksustes. Vajaduse korral muudetakse määrust, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.

| (118) | Nagu ajutise määruse põhjenduses 162 nimetatud, võivad PET-i hinnad kõikuda ja kõiguvad kooskõlas toornaftahindadega, aga see iseenesest ei tohiks kaasa tuua kõrgemat tollimaksu. Seetõttu peeti asjakohaseks kehtestada tollimaksud konkreetse summana tonni kohta. Need summad tulenevad dumpinguvastase tollimaksu määra kohaldamisest CIF-ekspordihindade suhtes, mida kasutati kahju kõrvaldamist võimaldava taseme arvutamisel. |
| --- | --- |

(118)

Nagu ajutise määruse põhjenduses 162 nimetatud, võivad PET-i hinnad kõikuda ja kõiguvad kooskõlas toornaftahindadega, aga see iseenesest ei tohiks kaasa tuua kõrgemat tollimaksu. Seetõttu peeti asjakohaseks kehtestada tollimaksud konkreetse summana tonni kohta. Need summad tulenevad dumpinguvastase tollimaksu määra kohaldamisest CIF-ekspordihindade suhtes, mida kasutati kahju kõrvaldamist võimaldava taseme arvutamisel.

2.   KOHUSTUSED

| (119) | Pärast ajutiste dumpinguvastaste meetmete kehtestamist pakkus üks koostööd tegev Austraalia eksportiv tootja kohustusevõtmist vastavalt algmääruse artikli 8 lõikele 1. Selles kohustuses pakkus nimetatud tootja vaatlusaluse toote müümist dumpingu kahjulikku mõju kõrvaldaval või sellest kõrgemal hinnatasemel. |
| --- | --- |

(119)

Pärast ajutiste dumpinguvastaste meetmete kehtestamist pakkus üks koostööd tegev Austraalia eksportiv tootja kohustusevõtmist vastavalt algmääruse artikli 8 lõikele 1. Selles kohustuses pakkus nimetatud tootja vaatlusaluse toote müümist dumpingu kahjulikku mõju kõrvaldaval või sellest kõrgemal hinnatasemel.

| (120) | Komisjon kiitis oma otsusega 2004/600/EÜ, (6) kõnealuse eksportiva tootja kohustusevõtmise heaks. Kohustuse heakskiitmise põhjused on nimetatud otsuses sätestatud. |
| --- | --- |

(120)

Komisjon kiitis oma otsusega 2004/600/EÜ, (6) kõnealuse eksportiva tootja kohustusevõtmise heaks. Kohustuse heakskiitmise põhjused on nimetatud otsuses sätestatud.

3.   AJUTISTE TOLLIMAKSUDE SISSENÕUDMINE

| (121) | Eksportivate tootjate puhul kindlaks tehtud dumpinguhinnaga müügi ulatust ja ühenduse tootmisharule tekitatud kahju ulatust silmas pidades peetakse vajalikuks, et ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad, mis on kehtestatud määrusega (EÜ) nr 306/2004, tuleks sisse nõuda lõplikult kehtestatud tollimaksu määra ulatuses. Juhtudel, mil lõplikud tollimaksud on kõrgemad kui ajutised tollimaksud, tuleb lõplikult sisse nõuda ainult ajutiste tollimaksude ulatuses tagatiseks antud summad, |
| --- | --- |

(121)

Eksportivate tootjate puhul kindlaks tehtud dumpinguhinnaga müügi ulatust ja ühenduse tootmisharule tekitatud kahju ulatust silmas pidades peetakse vajalikuks, et ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad, mis on kehtestatud määrusega (EÜ) nr 306/2004, tuleks sisse nõuda lõplikult kehtestatud tollimaksu määra ulatuses. Juhtudel, mil lõplikud tollimaksud on kõrgemad kui ajutised tollimaksud, tuleb lõplikult sisse nõuda ainult ajutiste tollimaksude ulatuses tagatiseks antud summad,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Austraaliast, Hiina Rahvavabariigist ja Pakistanist pärineva PET suhtes, mille viskoossuskoefitsient vastavalt ISO standardile 1628-5 on vähemalt 78 ml/g ning mis kuulub CN-koodi 3907 60 20 alla.

2.   Järgnevalt loetletud äriühingute poolt toodetud toodete vaba netohinna suhtes ühenduse piiril kohaldatakse järgmist lõplikku dumpinguvastast tollimaksu:

| Riik | Äriühing | Dumpinguvastane tollimaks
  (EUR/t) | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- | --- |
| Austraalia | Leading Synthetics Pty Ltd | 66 | A503 |
| Novapex Australia Pty Ltd | 128 | A504 |
| Kõik teised äriühingud | 128 | A999 |
| Hiina Rahvavabariik | Sinopec Yizheng Chemical Fibre Company Ltd | 184 | A505 |
| Changzhou Worldbest Radici Co. Ltd | 0 | A506 |
| Jiangyin Xingye Plastic Co. Ltd | 157 | A507 |
| Far Eastern Industries Shanghai Ltd | 22 | A508 |
| Yuhua Polyester Co. Ltd., Zhuhai | 184 | A509 |
| Guangdong Kaiping Polyester Enterprises Group Co. ja Guangdong Kaiping Chunhui Co. Ltd. | 184 | A511 |
| Yibin Wuliangye Group Push Co., Ltd. (Sichuan) ja Yibin Wuliangye Group Import & Export Co., Ltd. (Sichuan) | 184 | A512 |
| Hubei Changfeng Chemical Fibres Industry Co. Ltd | 151 | A513 |
| Kõik teised äriühingud | 184 | A999 |
| Pakistan | Gatron (Industries) Ltd | 0 | A514 |
| Novatex Ltd | 0 | A515 |
| Kõik teised äriühingud | 0 | A999 |

Riik

Äriühing

Dumpinguvastane tollimaks

(EUR/t)

TARICi lisakood

Austraalia

Leading Synthetics Pty Ltd

66

A503

Novapex Australia Pty Ltd

128

A504

Kõik teised äriühingud

128

A999

Hiina Rahvavabariik

Sinopec Yizheng Chemical Fibre Company Ltd

184

A505

Changzhou Worldbest Radici Co. Ltd

0

A506

Jiangyin Xingye Plastic Co. Ltd

157

A507

Far Eastern Industries Shanghai Ltd

22

A508

Yuhua Polyester Co. Ltd., Zhuhai

184

A509

Guangdong Kaiping Polyester Enterprises Group Co. ja Guangdong Kaiping Chunhui Co. Ltd.

184

A511

Yibin Wuliangye Group Push Co., Ltd. (Sichuan) ja Yibin Wuliangye Group Import & Export Co., Ltd. (Sichuan)

184

A512

Hubei Changfeng Chemical Fibres Industry Co. Ltd

151

A513

Kõik teised äriühingud

184

A999

Pakistan

Gatron (Industries) Ltd

0

A514

Novatex Ltd

0

A515

Kõik teised äriühingud

0

A999

3.   Lõikes 2 nimetatud 16 äriühingu suhtes määratletud individuaalseid tollimaksumäärasid kohaldatakse tingimusel, et liikmesriikide tollivõimudele esitatakse lisas 1 sätestatud nõuetele vastav kehtiv faktuurarve. Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõigile teistele äriühingutele kohaldatavat tollimaksumäära.

4.   Kui tooted on enne vabasse ringlusse lubamist kahjustada saanud ning seetõttu alandatakse tolliväärtuse määramisel tegelikult makstud või makstavat hinda vastavalt komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (7) artiklile 145, vähendatakse eespool esitatud summade alusel arvutatud dumpinguvastase tollimaksu summat protsendimäära võrra, mis vastab tegelikult makstud või makstava hinna alandamisele.

5.   Lõike 2 sätetest olenemata ei kohaldata lõplikku tollimaksu impordi suhtes, mis deklareeritakse vabasse ringlusse laskmiseks kooskõlas artikli 2 sätetega.

6.   Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.

Artikkel 2

Imporditavad tooted, mis on deklareeritud vabasse ringlusse lubamiseks äriühingute poolt, mis pakkusid kohustusevõtmisi, mis kiideti heaks ja nimetati komisjoni otsuses 2004/600/EÜ, vabastatakse artiklis 1 kehtestatud tollimaksust tingimusel, et need on toodetud, lähetatud ja nende kohta on arve esitatud vahetult nimetatud äriühingute poolt esimesele sõltumatule kliendile ühenduses; ning eeldusel, et sellistele imporditavatele toodetele on lisatud faktuurarve, mis sisaldab lisas 2 loetletud elemente. Edasi sõltub tollimaksust vabastamine tollile deklareeritud ja esitatud kaupade täpsest vastavusest faktuurarves antud kirjeldusele.

Artikkel 3

CN-koodi 3907 60 20 alla kuuluva, Austraaliast, Hiina Rahvavabariigist ja Pakistanist pärineva PET-i impordi suhtes määruse (EÜ) nr 306/2004 kohaselt ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad nõutakse sisse vastavalt käesoleva määrusega lõplikult kehtestatud tollimaksumäärale. Tagatiseks antud summad, mis ületavad lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määra, vabastatakse.

CN-koodi 3907 60 20 alla kuuluva Hiina Rahvavabariigist pärineva PET-i impordi suhtes kohaldatakse ajutise dumpinguvastase tollimaksu parandust järgmiste äriühingute suhtes, kuna parandatud tollimaks olnuks madalam kui kehtestatud ajutine tollimaks:

| Riik | Äriühing | Määrusega (EÜ) nr 306/2004 kehtestatud ajutine dumpinguvastane tollimaks
  (EUR/t) | Parandatud ajutine dumpinguvastane tollimaks | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Hiina Rahvavabariik | Yuhua Polyester Co., Ltd, Zhuhai | 188 | 183 | A509 |
| Guangdong Kaiping Polyester Enterprises Group Co. ja Guangdong Kaiping Chunhui Co. Ltd. | 191 | 183 | A511 |

Riik

Äriühing

Määrusega (EÜ) nr 306/2004 kehtestatud ajutine dumpinguvastane tollimaks

(EUR/t)

Parandatud ajutine dumpinguvastane tollimaks

TARICi lisakood

Hiina Rahvavabariik

Yuhua Polyester Co., Ltd, Zhuhai

188

183

A509

Guangdong Kaiping Polyester Enterprises Group Co. ja Guangdong Kaiping Chunhui Co. Ltd.

191

183

A511

Nende äriühingute suhtes kehtestatud ajutine dumpinguvastane tollimaks nõutakse lõplikult sisse ainult parandatud dumpinguvastase tollimaksu määras.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. august 2004

Nõukogu nimel

eesistuja

B. BOT

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 461/2004 (ELT L 77, 13.3.2004, lk 12).

1

(2)  ELT L 52, 21.2.2004, lk 5.

2

(3)  ELT C 120, 22.5.2003, lk 13.

3

(4)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1742/2000 (EÜT L 199, 5.8.2000, lk 48) ja nõukogu määrus (EÜ) nr 2604/2000 (EÜT L 301, 30.11.2000, lk 21).

4

(5)

5

| Euroopa Komisjon |
| --- |
| Kaubanduse peadirektoraat |
| Direktsioon B |
| Kontor J-79 5/16 |
| B-1049 Brüssel. |

Euroopa Komisjon

Kaubanduse peadirektoraat

Direktsioon B

Kontor J-79 5/16

B-1049 Brüssel.

(6)  Vt käesoleva ELT lk 38.

6

(7)  EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 2286/2003 (ELT L 343, 31.12.2003, lk 1).

7

---

1 LISA

Artikli 1 lõikes 3 nimetatud faktuurarve peab sisaldama äriühingu töötaja poolt allkirjastatud deklaratsiooni järgmises formaadis:

| 1) | Faktuurarve välja andnud äriühingu töötaja nimi ja funktsioon |
| --- | --- |

1)

Faktuurarve välja andnud äriühingu töötaja nimi ja funktsioon

| 2) | Järgmine deklaratsioon:
  “Mina, allakirjutanu, tõendan, et käesoleva arvega hõlmatud [kogus] Euroopa Ühendusse ekspordiks müüdavat (polü) etüleentereftalaati toodeti [äriühingu nimi ja aadress] [TARICi lisakood] poolt [riik]; käesolevas arves esitatud andmed on täielikud ja õiged.” |
| --- | --- |

2)

Järgmine deklaratsioon:

“Mina, allakirjutanu, tõendan, et käesoleva arvega hõlmatud [kogus] Euroopa Ühendusse ekspordiks müüdavat (polü) etüleentereftalaati toodeti [äriühingu nimi ja aadress] [TARICi lisakood] poolt [riik]; käesolevas arves esitatud andmed on täielikud ja õiged.”

| 3) | Kuupäev ja allkiri. |
| --- | --- |

3)

Kuupäev ja allkiri.

---

2 LISA

Artiklis 2 nimetatud faktuurarves esitatavad andmed

Asjaomasele tootele, millele kohaldatakse kohustuste võtmist ning taotletakse dumpinguvastasest tollimaksust vabastamist, lisatud faktuurarves peavad olema esitatud järgnevad andmed:

| 1) | Pealkiri “FAKTUURARVE, MIS ON LISATUD TOODETELE, MILLELE KOHALDATAKSE KOHUSTUSI” |
| --- | --- |

1)

Pealkiri “FAKTUURARVE, MIS ON LISATUD TOODETELE, MILLELE KOHALDATAKSE KOHUSTUSI”

| 2) | Artiklis 2 viidatud, faktuurarve välja andnud äriühingu nimi |
| --- | --- |

2)

Artiklis 2 viidatud, faktuurarve välja andnud äriühingu nimi

| 3) | Faktuurarve number |
| --- | --- |

3)

Faktuurarve number

| 4) | Faktuurarve väljaandmise kuupäev |
| --- | --- |

4)

Faktuurarve väljaandmise kuupäev

| 5) | TARICi lisakood, mille alla kuuluvate arves kirjeldatud kaupade tollivormistus võib toimuda ühenduse piiridel |
| --- | --- |

5)

TARICi lisakood, mille alla kuuluvate arves kirjeldatud kaupade tollivormistus võib toimuda ühenduse piiridel

| 6) | Kaupade täpne kirjeldus, sealhulgas:






  — | tootekood (PCN), |
| --- | --- | --- |

6)

Kaupade täpne kirjeldus, sealhulgas:

—

tootekood (PCN),

| — | CN-kood, |
| --- | --- |

—

CN-kood,

| — | kogus (tonnides) |
| --- | --- |

—

kogus (tonnides)

| 7) | Müügitingimuste kirjeldus, sealhulgas:






  — | hind tonni kohta, |
| --- | --- | --- |

7)

Müügitingimuste kirjeldus, sealhulgas:

—

hind tonni kohta,

| — | kohaldatavad maksetingimused, |
| --- | --- |

—

kohaldatavad maksetingimused,

| — | kohaldatavad tarnetingimused, |
| --- | --- |

—

kohaldatavad tarnetingimused,

| — | kõik hinnaalandused ja hinnavähendid |
| --- | --- |

—

kõik hinnaalandused ja hinnavähendid

| 8) | Selle äriühingu nimi, kes tegutseb importijana ja kellele äriühing on arve otseselt väljastanud |
| --- | --- |

8)

Selle äriühingu nimi, kes tegutseb importijana ja kellele äriühing on arve otseselt väljastanud

| 9) | Äriühingu töötaja nimi, kes andis välja faktuurarve, ning järgmine allkirjastatud deklaratsioon:
  “Mina, allakirjutanu, tõendan, et käesoleva arvega hõlmatud kaupade müük otseseks ekspordiks Euroopa Ühendusse toimub [äriühingu nimi ja aadress], [TARICi lisakood] võetud ja Euroopa Komisjoni otsusega 2004/600/EÜ heaks kiidetud kohustuse kohaldamisalas ja selles sätestatud tingimustel. Käesolevas arves esitatud andmed on täielikud ja õiged.” |
| --- | --- |

9)

Äriühingu töötaja nimi, kes andis välja faktuurarve, ning järgmine allkirjastatud deklaratsioon:

“Mina, allakirjutanu, tõendan, et käesoleva arvega hõlmatud kaupade müük otseseks ekspordiks Euroopa Ühendusse toimub [äriühingu nimi ja aadress], [TARICi lisakood] võetud ja Euroopa Komisjoni otsusega 2004/600/EÜ heaks kiidetud kohustuse kohaldamisalas ja selles sätestatud tingimustel. Käesolevas arves esitatud andmed on täielikud ja õiged.”

---

| 19.8.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 271/18 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 271/18

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1468/2004,

18. august 2004,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 19. augustil 2004.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. augusti 2004

Komisjoni nimel

põllumajanduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1947/2002 (EÜT L 299, 1.11.2002, lk 17).

1

---

LISA

Komisjoni 18. augusti 2004. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0707 00 05 | 052 | 104,2 |
| 999 | 104,2 |
| 0709 90 70 | 052 | 82,1 |
| 999 | 82,1 |
| 0805 50 10 | 382 | 55,0 |
| 388 | 61,2 |
| 524 | 76,0 |
| 528 | 47,2 |
| 999 | 59,9 |
| 0806 10 10 | 052 | 84,3 |
| 400 | 179,7 |
| 624 | 145,8 |
| 999 | 136,6 |
| 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 | 388 | 78,5 |
| 400 | 105,3 |
| 404 | 115,9 |
| 508 | 60,9 |
| 512 | 84,7 |
| 528 | 91,8 |
| 720 | 53,0 |
| 800 | 162,8 |
| 804 | 79,0 |
| 999 | 92,4 |
| 0808 20 50 | 052 | 129,1 |
| 388 | 82,3 |
| 528 | 81,3 |
| 999 | 97,6 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | 052 | 134,2 |
| 999 | 134,2 |
| 0809 40 05 | 052 | 101,8 |
| 066 | 41,8 |
| 093 | 37,5 |
| 094 | 33,4 |
| 624 | 142,5 |
| 999 | 71,4 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0707 00 05

052

104,2

999

104,2

0709 90 70

052

82,1

999

82,1

0805 50 10

382

55,0

388

61,2

524

76,0

528

47,2

999

59,9

0806 10 10

052

84,3

400

179,7

624

145,8

999

136,6

0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90

388

78,5

400

105,3

404

115,9

508

60,9

512

84,7

528

91,8

720

53,0

800

162,8

804

79,0

999

92,4

0808 20 50

052

129,1

388

82,3

528

81,3

999

97,6

0809 30 10, 0809 30 90

052

134,2

999

134,2

0809 40 05

052

101,8

066

41,8

093

37,5

094

33,4

624

142,5

999

71,4

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11). Kood 999 tähistab “muud päritolu”.

---

| 19.8.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 271/20 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 271/20

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1469/2004,

18. august 2004,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1555/96, seoses õunade täiendavate tollimaksude käivituslävedega

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 28. oktoobri 1996. aasta määrust (EÜ) nr 2200/96 puu- ja köögiviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 33 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 30. juuli 1996. aasta määruses (EÜ) nr 1555/96 puu- ja köögivilja täiendavate imporditollimaksude rakenduseeskirjade kohta, (2) sätestatakse kõnealuse määruse lisas loetletud toodete impordi järelevalve. Asjaomane järelevalve peab toimuma komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (3)) artikli 308d kohaselt. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 30. juuli 1996. aasta määruses (EÜ) nr 1555/96 puu- ja köögivilja täiendavate imporditollimaksude rakenduseeskirjade kohta, (2) sätestatakse kõnealuse määruse lisas loetletud toodete impordi järelevalve. Asjaomane järelevalve peab toimuma komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (3)) artikli 308d kohaselt.

| (2) | Mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus sõlmitud põllumajanduslepingu artikli 5 lõike 4 (4) kohaldamiseks ja võttes arvesse viimaseid olemasolevaid andmeid 2001., 2002. ja 2003. aasta kohta, tuleks muuta õunade täiendavate imporditollimaksude käivituslävesid. |
| --- | --- |

(2)

Mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus sõlmitud põllumajanduslepingu artikli 5 lõike 4 (4) kohaldamiseks ja võttes arvesse viimaseid olemasolevaid andmeid 2001., 2002. ja 2003. aasta kohta, tuleks muuta õunade täiendavate imporditollimaksude käivituslävesid.

| (3) | Selle tulemusena tuleks muuta määrust (EÜ) nr 1555/96. |
| --- | --- |

(3)

Selle tulemusena tuleks muuta määrust (EÜ) nr 1555/96.

| (4) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas värske puu- ja köögiviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas värske puu- ja köögiviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1555/96 lisa asendatakse käesoleva määruse lisaga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. septembrist 2004.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. august 2004

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Franz FISCHLER

---

(1)  EÜT L 297, 21.11.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 47/2003 (EÜT L 7, 11.1.2003, lk 64).

1

(2)  EÜT L 193, 3.8.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1056/2004 (ELT L 192, 29.5.2004, lk 20).

2

(3)  EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2286/2003 (ELT L 343, 31.12.2003, lk 1).

3

(4)  EÜT L 336, 23.12.1994, lk 22.

4

---

LISA

“LISA

Olenemata kaupade koondnomenklatuuri tõlgenduseeskirjadest on toote kirjelduse sõnastus vaid soovituslik. Käesoleva määruse lisa kohaldamisel määratakse täiendavate tollimaksude kohaldamisala käesoleva määruse vastuvõtmise ajal kehtivate CN-koodide kohaldamisala alusel. Kui CN-koodi ees on märge “ex”, määratakse täiendavate tollimaksude kohaldamisala kindlaks nii CN-koodi kohaldamisala kui ka vastava käivitusperioodi alusel.

| Järjekorranumber | CN-kood | Tootekirjeldus | Kohaldamise periood | Käivituslävi
  (tonnides) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 78.0015 | ex 0702 00 00 | Tomatid | — | 1. oktoober kuni 31. mai |

Järjekorranumber

CN-kood

Tootekirjeldus

Kohaldamise periood

Käivituslävi

(tonnides)

78.0015

ex 0702 00 00

Tomatid

—

1. oktoober kuni 31. mai

206 245

78.0020

| — | 1. juuni kuni 30. september |
| --- | --- |

—

1. juuni kuni 30. september

10 586

78.0065

ex 0707 00 05

Kurgid

| — | 1. mai kuni 31. oktoober |
| --- | --- |

—

1. mai kuni 31. oktoober

11 924

78.0075

| — | 1. november kuni 30. aprill |
| --- | --- |

—

1. november kuni 30. aprill

8 560

78.0085

ex 0709 10 00

Artišokid

| — | 1. november kuni 30. juuni |
| --- | --- |

—

1. november kuni 30. juuni

1 357

78.0100

0709 90 70

Kabatšokid

| — | 1. jaanuar kuni 31. detsember |
| --- | --- |

—

1. jaanuar kuni 31. detsember

18 056

78.0110

ex 0805 10 10

Apelsinid

| — | 1. detsember kuni 31. mai |
| --- | --- |

—

1. detsember kuni 31. mai

404 503

ex 0805 10 30

ex 0805 10 50

78.0120

ex 0805 20 10

Klementiinid

| — | 1. november kuni veebruari lõpp |
| --- | --- |

—

1. november kuni veebruari lõpp

164 111

78.0130

ex 0805 20 30

Mandariinid (sh tangeriinid ja satsumad), vilkingid ja muud tsitrushübriidid

| — | 1. november kuni veebruari lõpp |
| --- | --- |

—

1. november kuni veebruari lõpp

89 273

ex 0805 20 50

ex 0805 20 70

ex 0805 20 90

78.0155

ex 0805 50 10

Sidrunid

| — | 1. juuni kuni 31. detsember |
| --- | --- |

—

1. juuni kuni 31. detsember

342 761

78.0160

| — | 1. jaanuar kuni 31. mai |
| --- | --- |

—

1. jaanuar kuni 31. mai

12 938

78.0170

ex 0806 10 10

Lauaviinamarjad

| — | 21. juuli kuni 20. november |
| --- | --- |

—

21. juuli kuni 20. november

227 815

78.0175

ex 0808 10 20

Õunad

| — | 1. jaanuar kuni 31. august |
| --- | --- |

—

1. jaanuar kuni 31. august

730 623

ex 0808 10 50

ex 0808 10 90

78.0180

| — | 1. september kuni 31. detsember |
| --- | --- |

—

1. september kuni 31. detsember

32 246

78.0220

ex 0808 20 50

Pirnid

| — | 1. jaanuar kuni 30. aprill |
| --- | --- |

—

1. jaanuar kuni 30. aprill

257 158

78.0235

| — | 1. juuli kuni 31. detsember |
| --- | --- |

—

1. juuli kuni 31. detsember

27 497

78.0250

ex 0809 10 00

Aprikoosid

| — | 1. juuni kuni 31. juuli |
| --- | --- |

—

1. juuni kuni 31. juuli

4 123

78.0265

ex 0809 20 95

Kirsid, v.a hapukirsid

| — | 21. mai kuni 10. august |
| --- | --- |

—

21. mai kuni 10. august

32 863

78.0270

ex 0809 30

Virsikud, sh nektariinid

| — | 11. juuni kuni 30. september |
| --- | --- |

—

11. juuni kuni 30. september

6 808

78.0280

ex 0809 40 05

Ploomid

| — | 11. juuni kuni 30. september |
| --- | --- |

—

11. juuni kuni 30. september

51 276”

---

| 19.8.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 271/22 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 271/22

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1470/2004,

18. august 2004,

millega kehtestatakse toetuse suurus teatavate kuivatatud viinamarjade tootmiseks ettenähtud viinamarjasortide kasvatamiseks ja viinapuutäiga nakatunud viinamarjaistanduste taasistutamiseks 2004/2005. turustusaastaks

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut

võttes arvesse nõukogu 28. oktoobri 1996. aasta määrust (EÜ) nr 2201/96 töödeldud puu- ja köögiviljatoodete turu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 2201/96 artikli 7 lõike 1 teises lõigus sätestatakse sultana- ja muskaatviinamarja sorti kuuluvate kuivatatud viinamarjade ja korintide tootmiseks ettenähtud viinamarjade kasvatamiseks toetuse määramise kriteeriumid. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 2201/96 artikli 7 lõike 1 teises lõigus sätestatakse sultana- ja muskaatviinamarja sorti kuuluvate kuivatatud viinamarjade ja korintide tootmiseks ettenähtud viinamarjade kasvatamiseks toetuse määramise kriteeriumid.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 2201/96 artikli 7 lõike 1 kolmandas lõigus sätestatakse, et toetuse suurus võib erineda vastavalt viinamarjasordile. Selles sätestatakse ka, et nimetatud suurus võib erineda vastavalt muudele saagikust mõjutavatele teguritele. Sultanaviinamarjade puhul tuleks seetõttu ette näha lisadiferentseerimine viinapuutäiga nakatunud alade ja muude alade vahel. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 2201/96 artikli 7 lõike 1 kolmandas lõigus sätestatakse, et toetuse suurus võib erineda vastavalt viinamarjasordile. Selles sätestatakse ka, et nimetatud suurus võib erineda vastavalt muudele saagikust mõjutavatele teguritele. Sultanaviinamarjade puhul tuleks seetõttu ette näha lisadiferentseerimine viinapuutäiga nakatunud alade ja muude alade vahel.

| (3) | 2003/2004 turustusaastal määruse (EÜ) nr 2201/96 artikli 7 lõike 1 esimeses lõigus osutatud viinamarjade kasvatamise alade kontrollimisel ei ole ilmnenud komisjoni 22. juuli 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1621/1999 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2201/96 üksikasjalikud rakenduseeskirjad teatavate kuivatatud viinamarjasortide tootmiseks antava viljelusabi kohta) (2) artikli 2 lõikes 1 sätestatud tagatud maksimumala ületamist. |
| --- | --- |

(3)

2003/2004 turustusaastal määruse (EÜ) nr 2201/96 artikli 7 lõike 1 esimeses lõigus osutatud viinamarjade kasvatamise alade kontrollimisel ei ole ilmnenud komisjoni 22. juuli 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1621/1999 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2201/96 üksikasjalikud rakenduseeskirjad teatavate kuivatatud viinamarjasortide tootmiseks antava viljelusabi kohta) (2) artikli 2 lõikes 1 sätestatud tagatud maksimumala ületamist.

| (4) | Tuleks kindlaks määrata kõnealuste viinamarjade kasvatamiseks antav toetus 2004/2005. turustusaastaks. |
| --- | --- |

(4)

Tuleks kindlaks määrata kõnealuste viinamarjade kasvatamiseks antav toetus 2004/2005. turustusaastaks.

| (5) | Lisaks tuleks kindlaks määrata viinapuutäi vastu võitlemiseks viinamarjaistandusi taasistutavatele tootjatele antav toetus määruse (EÜ) nr 2201/96 artikli 7 lõikes 4 sätestatud tingimustel. |
| --- | --- |

(5)

Lisaks tuleks kindlaks määrata viinapuutäi vastu võitlemiseks viinamarjaistandusi taasistutavatele tootjatele antav toetus määruse (EÜ) nr 2201/96 artikli 7 lõikes 4 sätestatud tingimustel.

| (6) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas puu- ja köögiviljatooteturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas puu- ja köögiviljatooteturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   2004/2005. turustusaastal on määruse (EÜ) nr 2201/96 artikli 7 lõikes 1 osutatud viljelusabi:

| a) | 2 806 eurot hektari kohta viinapuutäiga nakatunud või viimase viie aasta jooksul taasistutatud sultanaviinamarjade kasvatusalade puhul; |
| --- | --- |

a)

2 806 eurot hektari kohta viinapuutäiga nakatunud või viimase viie aasta jooksul taasistutatud sultanaviinamarjade kasvatusalade puhul;

| b) | 3 847 eurot hektari kohta muude sultanaviinamarjade kasvatusalade puhul; |
| --- | --- |

b)

3 847 eurot hektari kohta muude sultanaviinamarjade kasvatusalade puhul;

| c) | 3 391 eurot hektari kohta korintide kasvatusalade puhul; |
| --- | --- |

c)

3 391 eurot hektari kohta korintide kasvatusalade puhul;

| d) | 969 eurot hektari kohta muskaatviinamarjade kasvatusalade puhul. |
| --- | --- |

d)

969 eurot hektari kohta muskaatviinamarjade kasvatusalade puhul.

2.   2004/2005. turustusaastal on määruse (EÜ) nr 2201/96 artikli 7 lõikes 4 osutatud taasistutusabi 3 917 eurot hektari kohta.

3.   Vastavalt määruse (EÜ) nr 2201/96 artikli 7 lõike 4 teisele lausele ei maksta käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud toetust siis, kui makstakse lõikes 2 sätestatud toetust.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. august 2004

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Franz FISCHLER

---

(1)  EÜT L 297, 21.11.1996, lk 29. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 386/2004 (ELT L 64, 2.3.2004, lk 25).

1

(2)  EÜT L 192, 24.7.1999, lk 21. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1880/2001 (EÜT L 258, 27.9.2001, lk 14).

2

---

| 19.8.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 271/24 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 271/24

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1471/2004,

18. august 2004,

millega muudetakse XI lisa Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 999/2001 hirvelihatoodete impordi kohta Kanadast ja Ameerika Ühendriikidest

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta määrust (EÜ) nr 999/2001, milles sätestatakse teatud transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad (1) eriti selle artikli 23 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kanada ja Ameerika Ühendriikide farmihirvedel ja metsikutel hirvedel ja põtradel on täheldatud kroonilist kõhnumistõbe (CWD, Chronic Wasting Disease). Seniajani ei ole haiguse pärismaiseid juhte mujal täheldatud. |
| --- | --- |

(1)

Kanada ja Ameerika Ühendriikide farmihirvedel ja metsikutel hirvedel ja põtradel on täheldatud kroonilist kõhnumistõbe (CWD, Chronic Wasting Disease). Seniajani ei ole haiguse pärismaiseid juhte mujal täheldatud.

| (2) | Oma 6.–7. märtsi 2003. aasta arvamuses soovitas teaduslik juhtkomitee ühenduse loomade ja inimeste tervise kaitse tugevdamist Kanada ja Ameerika Ühendriikide hirvedel esineva kroonilise kõhnumistõve ohtudega seoses. |
| --- | --- |

(2)

Oma 6.–7. märtsi 2003. aasta arvamuses soovitas teaduslik juhtkomitee ühenduse loomade ja inimeste tervise kaitse tugevdamist Kanada ja Ameerika Ühendriikide hirvedel esineva kroonilise kõhnumistõve ohtudega seoses.

| (3) | Et Kanada ja Ameerika Ühendriigid ei ole kantud kolmandate riikide nimekirja, kes võivad ühendusse eksportida mittekoduloomseid põllumajandusmäletsejalisi, vastavalt nõukogu otsusele 79/542/EMÜ, millega koostatakse loetelu kolmandatest riikidest või nende osadest, ja sätestatakse loomade ja inimeste terviseohutuse ning veterinaarsertifikaatide nõuded teatud elusloomade ja nende värske liha ühendusse importimiseks, (2) siis on elushirvede eksport nendest riikidest ühendusse juba välistatud. |
| --- | --- |

(3)

Et Kanada ja Ameerika Ühendriigid ei ole kantud kolmandate riikide nimekirja, kes võivad ühendusse eksportida mittekoduloomseid põllumajandusmäletsejalisi, vastavalt nõukogu otsusele 79/542/EMÜ, millega koostatakse loetelu kolmandatest riikidest või nende osadest, ja sätestatakse loomade ja inimeste terviseohutuse ning veterinaarsertifikaatide nõuded teatud elusloomade ja nende värske liha ühendusse importimiseks, (2) siis on elushirvede eksport nendest riikidest ühendusse juba välistatud.

| (4) | Nõukogu direktiivis 92/65/EMÜ, millega sätestatakse loomatervishoiu nõuded loomade, sperma, munarakkude ja embrüote ühendusse importimiseks ja nendega ühenduses kauplemiseks, mille suhtes ei kohaldata loomatervishoiu nõudeid, mis on sätestatud direktiivi 90/425/EMÜ A lisa 1. osas osutatud ühenduse erieeskirjades, (3) täpsustatakse, et ühendusse võib importida ainult teatud nimetatud liikide spermat, munarakke ja embrüoid. Hirveliigid nende hulka ei kuulu. Seega on hirvlaste sperma, embrüote ja munarakkude import ühendusse juba välistatud. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu direktiivis 92/65/EMÜ, millega sätestatakse loomatervishoiu nõuded loomade, sperma, munarakkude ja embrüote ühendusse importimiseks ja nendega ühenduses kauplemiseks, mille suhtes ei kohaldata loomatervishoiu nõudeid, mis on sätestatud direktiivi 90/425/EMÜ A lisa 1. osas osutatud ühenduse erieeskirjades, (3) täpsustatakse, et ühendusse võib importida ainult teatud nimetatud liikide spermat, munarakke ja embrüoid. Hirveliigid nende hulka ei kuulu. Seega on hirvlaste sperma, embrüote ja munarakkude import ühendusse juba välistatud.

| (5) | Tuleb kasutusele võtta meetmed vähendamaks potentsiaalset ohtu inimeste ja loomade tervisele seoses farmihirvede ja metsikute hirvede värske liha, neist valmistatud lihatoodete ja lihapreparaatide impordiga. |
| --- | --- |

(5)

Tuleb kasutusele võtta meetmed vähendamaks potentsiaalset ohtu inimeste ja loomade tervisele seoses farmihirvede ja metsikute hirvede värske liha, neist valmistatud lihatoodete ja lihapreparaatide impordiga.

| (6) | Seega tuleb määrust (EÜ) nr 999/2001 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Seega tuleb määrust (EÜ) nr 999/2001 vastavalt muuta.

| (7) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas alalise toiduahela ja loomatervishoiu komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas alalise toiduahela ja loomatervishoiu komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 999/2001 XI lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Määrust kohaldatakse 1. jaanuarist 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. august 2004

Komisjoni nimel

komisjoni liige

David BYRNE

---

(1)  EÜT L 147, 31.5.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 876/2004 (ELT L 162, 30.4.2004, lk 52).

1

(2)  EÜT L 146, 14.6.1979, lk 15. Otsust on viimati muudetud komisjoni otsusega 2004/554/EÜ (ELT L 248, 9.7.2004, lk 1).

2

(3)  EÜT L 268, 14.9.1992, lk 54. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2004/68/EÜ (ELT L 139, 30.4.2004, lk 320).

3

---

LISA

XI lisa D osasse lisatakse järgnev punkt 4:

| “4. | a) | Kui nõukogu direktiivis 91/495/EMÜ (1) määratletud farmis kasvatatud ulukiliha, nõukogu direktiivis 94/65/EÜ (2) määratletud lihapreparaate ja nõukogu direktiivis 77/99/EMÜ (3) määratletud lihatooteid, mis on saadud farmis kasvatatud hirvlastelt, imporditakse ühendusse Kanadast või Ameerika Ühendriikidest, siis peab tervisesertifikaadiga kaasnema tootjamaa pädeva asutuse poolt allkirjastatud deklaratsioon, mille sõnastus on järgmine:
  “See toode sisaldab liha või on saadud ainult lihast, välja arvatud rups ja seljaaju, mis pärineb hirvlastelt, keda on uuritud kroonilise kõhnumistõve (CWD) suhtes histopatoloogiliselt, immunohistokeemiliselt või muul pädeva asutuse poolt heakskiidetud diagnostilisel viisil negatiivsete tulemustega ja ei pärine loomadelt, kes tulevad karjast, kus on kinnitatud kroonilise kõhnumistõve esinemine või kus selle esinemist ametlikult kahtlustatakse.” |
| --- | --- | --- |

“4.

a)

Kui nõukogu direktiivis 91/495/EMÜ (1) määratletud farmis kasvatatud ulukiliha, nõukogu direktiivis 94/65/EÜ (2) määratletud lihapreparaate ja nõukogu direktiivis 77/99/EMÜ (3) määratletud lihatooteid, mis on saadud farmis kasvatatud hirvlastelt, imporditakse ühendusse Kanadast või Ameerika Ühendriikidest, siis peab tervisesertifikaadiga kaasnema tootjamaa pädeva asutuse poolt allkirjastatud deklaratsioon, mille sõnastus on järgmine:

“See toode sisaldab liha või on saadud ainult lihast, välja arvatud rups ja seljaaju, mis pärineb hirvlastelt, keda on uuritud kroonilise kõhnumistõve (CWD) suhtes histopatoloogiliselt, immunohistokeemiliselt või muul pädeva asutuse poolt heakskiidetud diagnostilisel viisil negatiivsete tulemustega ja ei pärine loomadelt, kes tulevad karjast, kus on kinnitatud kroonilise kõhnumistõve esinemine või kus selle esinemist ametlikult kahtlustatakse.”

| b) | Kui nõukogu direktiivis 92/45/EMÜ (4) määratletud ulukiliha, nõukogu direktiivis 94/65/EÜ määratletud lihapreparaate ja nõukogu direktiivis 77/99/EMÜ määratletud lihatooteid, mis pärinevad metsikutelt hirvlastelt, imporditakse ühendusse Kanadast või Ameerika Ühendriikidest, siis peab tervisesertifikaadiga kaasnema tootjamaa pädeva asutuse poolt allkirjastatud deklaratsioon, mille sõnastus on järgmine:
  “See toode sisaldab liha või on saadud ainult lihast, välja arvatud rups ja seljaaju, mis pärineb hirvlastelt, keda on uuritud kroonilise kõhnumistõve (CWD) suhtes histopatoloogiliselt, immunohistokeemiliselt või muul pädeva asutuse poolt heakskiidetud diagnostilisel viisil negatiivsete tulemustega ja ei pärine loomadelt, kes tulevad piirkonnast, kus on viimase kolme aasta jooksul kinnitatud kroonilise kõhnumistõve esinemist või kus selle esinemist ametlikult kahtlustatakse.”” |
| --- | --- |

b)

Kui nõukogu direktiivis 92/45/EMÜ (4) määratletud ulukiliha, nõukogu direktiivis 94/65/EÜ määratletud lihapreparaate ja nõukogu direktiivis 77/99/EMÜ määratletud lihatooteid, mis pärinevad metsikutelt hirvlastelt, imporditakse ühendusse Kanadast või Ameerika Ühendriikidest, siis peab tervisesertifikaadiga kaasnema tootjamaa pädeva asutuse poolt allkirjastatud deklaratsioon, mille sõnastus on järgmine:

“See toode sisaldab liha või on saadud ainult lihast, välja arvatud rups ja seljaaju, mis pärineb hirvlastelt, keda on uuritud kroonilise kõhnumistõve (CWD) suhtes histopatoloogiliselt, immunohistokeemiliselt või muul pädeva asutuse poolt heakskiidetud diagnostilisel viisil negatiivsete tulemustega ja ei pärine loomadelt, kes tulevad piirkonnast, kus on viimase kolme aasta jooksul kinnitatud kroonilise kõhnumistõve esinemist või kus selle esinemist ametlikult kahtlustatakse.”

---

(1)  EÜT L 268, 24.9.1991, lk 41.

1

(2)  EÜT L 368, 31.12.1994, lk 10.

2

(3)  EÜT L 26, 31.1.1977, lk 85.

3

(4)  EÜT L 268, 14.9.1992, lk 35.

4

---

| 19.8.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 271/26 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 271/26

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1472/2004,

18. august 2004,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1874/2003 millega kiidetakse heaks teatavate liikmesriikide skreipi kontrollimise programmid, määratletakse lisatagatised ja lubatakse erandeid seoses otsusele 2003/100/EÜ vastavate lammaste transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate resistentsuse aretusprogrammidega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta määrust (EÜ) nr 999/2001, millega kehtestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad, (1) eriti selle VIII lisa A peatüki 1. jao punkti b alapunkti ii,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 999/2001 nähakse ette, et liikmesriikide skreipi kontrollimise programmid kiidetakse heaks, kui need vastavad teatavatele kõnealuses määruses sätestatud kriteeriumidele. Samuti nähakse määrusega (EÜ) nr 999/2001 ette selliste lisatagatiste määratlus, mida võidakse ühendusesiseses kaubanduses ja impordis kooskõlas kõnealuse määrusega nõuda. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 999/2001 nähakse ette, et liikmesriikide skreipi kontrollimise programmid kiidetakse heaks, kui need vastavad teatavatele kõnealuses määruses sätestatud kriteeriumidele. Samuti nähakse määrusega (EÜ) nr 999/2001 ette selliste lisatagatiste määratlus, mida võidakse ühendusesiseses kaubanduses ja impordis kooskõlas kõnealuse määrusega nõuda.

| (2) | Komisjoni 13. veebruari 2003. aasta otsusega 2003/100/EÜ, millega nähakse ette miinimumnõuded aretusprogrammide kehtestamiseks, et saavutada lammaste resistentsus transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate suhtes, (2) nähakse ette, et iga liikmesriik peab kehtestama aretusprogrammi, et selekteerida teatavate lambatõugude resistentsus transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate suhtes. Otsusega 2003/100/EÜ nähakse ette ka võimalus teha liikmesriigile erandeid aretusprogrammi kehtestamise nõudest eeldusel, et tal on siseriiklik skreipi kontrollimise programm, mis on esitatud ja heaks kiidetud kooskõlas määrusega (EÜ) nr 999/2001 ja millega nähakse ette põllumajandusettevõttes surnud lammaste ja kitsede pidev aktiivne järelevalve kõnealuse liikmesriigi kõikides karjades. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 13. veebruari 2003. aasta otsusega 2003/100/EÜ, millega nähakse ette miinimumnõuded aretusprogrammide kehtestamiseks, et saavutada lammaste resistentsus transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate suhtes, (2) nähakse ette, et iga liikmesriik peab kehtestama aretusprogrammi, et selekteerida teatavate lambatõugude resistentsus transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate suhtes. Otsusega 2003/100/EÜ nähakse ette ka võimalus teha liikmesriigile erandeid aretusprogrammi kehtestamise nõudest eeldusel, et tal on siseriiklik skreipi kontrollimise programm, mis on esitatud ja heaks kiidetud kooskõlas määrusega (EÜ) nr 999/2001 ja millega nähakse ette põllumajandusettevõttes surnud lammaste ja kitsede pidev aktiivne järelevalve kõnealuse liikmesriigi kõikides karjades.

| (3) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1874/2003 (3) kiideti heaks Taani ja Rootsi siseriiklikud skreipi kontrollimise programmid. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1874/2003 (3) kiideti heaks Taani ja Rootsi siseriiklikud skreipi kontrollimise programmid.

| (4) | Soome esitas 28. märtsil 2004 oma siseriikliku skreipi kontrollimise programmi, mida käsitletakse vastavana määruses (EÜ) nr 999/2001 sätestatud nõutavatele kriteeriumidele ning Soome territooriumil esineb skreipit tõenäoliselt harva. Sellest tulenevalt tuleks Soome siseriiklik skreipi kontrollimise programm heaks kiita. |
| --- | --- |

(4)

Soome esitas 28. märtsil 2004 oma siseriikliku skreipi kontrollimise programmi, mida käsitletakse vastavana määruses (EÜ) nr 999/2001 sätestatud nõutavatele kriteeriumidele ning Soome territooriumil esineb skreipit tõenäoliselt harva. Sellest tulenevalt tuleks Soome siseriiklik skreipi kontrollimise programm heaks kiita.

| (5) | Soomele tuleks tema siseriikliku skreipi kontrollimise programmi alusel teha erand otsuses 2003/100/EÜ sätestatud aretusprogrammist. Lisaks sellele tuleks Soome suhtes kohaldada kaubanduse lisatagatisi, mida nõutakse määruse (EÜ) nr 999/2001 VIII lisa A peatükis ja IX lisa E peatükis ja mis on sätestatud määruses (EÜ) nr 1874/2003 ning ka kõiki teisi kõnealuse määruse sätteid. |
| --- | --- |

(5)

Soomele tuleks tema siseriikliku skreipi kontrollimise programmi alusel teha erand otsuses 2003/100/EÜ sätestatud aretusprogrammist. Lisaks sellele tuleks Soome suhtes kohaldada kaubanduse lisatagatisi, mida nõutakse määruse (EÜ) nr 999/2001 VIII lisa A peatükis ja IX lisa E peatükis ja mis on sätestatud määruses (EÜ) nr 1874/2003 ning ka kõiki teisi kõnealuse määruse sätteid.

| (6) | Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 1874/2003 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 1874/2003 vastavalt muuta.

| (7) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise toiduahela ja loomatervishoiu komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise toiduahela ja loomatervishoiu komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1874/2003 lisa asendatakse käesoleva määruse lisas toodud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. august 2004

Komisjoni nimel

komisjoni liige

David BYRNE

---

(1)  EÜT L 147, 31.5.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 876/2004 (ELT L 162, 30.4.2004, lk 52).

1

(2)  ELT L 41, 14.2.2003, lk 41.

2

(3)  ELT L 275, 25.10.2003, lk 12.

3

---

LISA

“LISA

Liikmesriigid, kelle siseriiklik skreipi kontrollimise programm on heaks kiidetud

| | Taani |
| --- | --- |

Taani

| | Soome |
| --- | --- |

Soome

| | Rootsi” |
| --- | --- |

Rootsi”

---

| 19.8.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 271/28 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 271/28

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1473/2004,

18. august 2004,

milles määratakse kindlaks 2003/2004 majandusaastast pärit töötlemata kuivatatud viinamarjade ja viigimarjade ladustusabi

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 28. oktoobri 1996. aasta määrust (EÜ) nr 2201/96 töödeldud puu- ja köögiviljatoodete turu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 8,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 2201/96 artikli 9 lõikega 4 sätestatakse, et ladustusasutustele tuleb anda abi nende poolt kokkuostetud sultanarosinate, korintide ja kuivatatud viigimarjade eest tegelikuks ladustusajaks. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 2201/96 artikli 9 lõikega 4 sätestatakse, et ladustusasutustele tuleb anda abi nende poolt kokkuostetud sultanarosinate, korintide ja kuivatatud viigimarjade eest tegelikuks ladustusajaks.

| (2) | Komisjoni 29. augusti 2003. aasta määruses (EÜ) nr 1535/2003 (millega sätestatakse puu- ja köögiviljatoodete tootmistoetuste süsteemi käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 2201/96 üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (2) artiklis 3 on sätestatud majandusaastate tähtpäevad. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 29. augusti 2003. aasta määruses (EÜ) nr 1535/2003 (millega sätestatakse puu- ja köögiviljatoodete tootmistoetuste süsteemi käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 2201/96 üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (2) artiklis 3 on sätestatud majandusaastate tähtpäevad.

| (3) | Tuleks sätestada 2003/2004 majandusaasta töötlemata kuivatatud viinamarjade ja viigimarjade ladustusabi ning selleks tuleks arvesse võtta tingimusi, mis on sätestatud komisjoni 23. juuli 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1622/1999 (nõukogu määruse 2201/96, millega kehtestati töötlemata kuivatatud viinamarjade ja viigimarjade ladustusrežiim, rakendussätete kohta) (3) artiklis 7 ja asjaolu, et ladustusabi arvutatakse tehnilisi ladustamiskulusid ja toodete ostuhinna rahastamist arvesse võttes. |
| --- | --- |

(3)

Tuleks sätestada 2003/2004 majandusaasta töötlemata kuivatatud viinamarjade ja viigimarjade ladustusabi ning selleks tuleks arvesse võtta tingimusi, mis on sätestatud komisjoni 23. juuli 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1622/1999 (nõukogu määruse 2201/96, millega kehtestati töötlemata kuivatatud viinamarjade ja viigimarjade ladustusrežiim, rakendussätete kohta) (3) artiklis 7 ja asjaolu, et ladustusabi arvutatakse tehnilisi ladustamiskulusid ja toodete ostuhinna rahastamist arvesse võttes.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas puu- ja köögiviljatoodete turu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas puu- ja köögiviljatoodete turu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

2003/2004 majandusaasta toodete puhul on määruse (EÜ) nr 2201/96 artikli 9 lõikes 4 osutatud ladustusabi:

| a) | 0,1106 eurot päeva ja netotonni kohta kuni 28. veebruarini 2005 ja 0,0846 eurot päeva ja netotonni kohta alates 1. märtsist 2005 kuivatatud viinamarjade puhul, |
| --- | --- |

a)

0,1106 eurot päeva ja netotonni kohta kuni 28. veebruarini 2005 ja 0,0846 eurot päeva ja netotonni kohta alates 1. märtsist 2005 kuivatatud viinamarjade puhul,

| b) | 0,0949 eurot päeva ja netotonni kohta kuivatatud viigimarjade puhul. |
| --- | --- |

b)

0,0949 eurot päeva ja netotonni kohta kuivatatud viigimarjade puhul.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. august 2004

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Franz FISCHLER

---

(1)  EÜT L 297, 21.11.1996, lk 29. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 386/2004 (ELT L 64, 2.3.2004, lk 25).

1

(2)  ELT L 218, 29.8.2003, lk 14. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1132/2004 (ELT L 219, 19.6.2004, lk 3).

2

(3)  EÜT L 192, 24.7.1999, lk 33.

3

---

| 19.8.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 271/29 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 271/29

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1474/2004,

18. august 2004,

millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2368/2002, Kimberley protsessi sertifitseerimissüsteemi rakendamise kohta töötlemata teemantide rahvusvahelises kaubanduses

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2368/2002 Kimberley protsessi sertifitseerimissüsteemi rakendamise kohta töötlemata teemantide rahvusvahelises kaubanduses, (1) eriti selle artiklit 19,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Saksamaa on nimetanud ühenduse asutuseks kaks asutust ja informeerinud sellest komisjoni. Komisjon leidis, et on olemas piisav tõendusmaterjal, et nimetatud asutused suudavad usaldusväärselt, õigeaegselt, tõhusalt ja adekvaatselt täita määruse (EÜ) nr 2368/2002 II, III ja V peatükis sätestatud ülesandeid. |
| --- | --- |

(1)

Saksamaa on nimetanud ühenduse asutuseks kaks asutust ja informeerinud sellest komisjoni. Komisjon leidis, et on olemas piisav tõendusmaterjal, et nimetatud asutused suudavad usaldusväärselt, õigeaegselt, tõhusalt ja adekvaatselt täita määruse (EÜ) nr 2368/2002 II, III ja V peatükis sätestatud ülesandeid.

| (2) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 2368/2002 artiklis 22 nimetatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(2)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 2368/2002 artiklis 22 nimetatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 2368/2002 III lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. august 2004

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Christopher PATTEN

---

(1)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 28. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1459/2004 (ELT L 269, 17.8.2004, lk 26).

1

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 2368/2002 III lisa muudetakse järgmiselt.

| | Määruse (EÜ) nr 2368/2002 III lisa lõppu lisatakse järgmine tekst:







  “3. | Hauptzollamt Koblenz |
| --- | --- | --- |
| – Zollamt Idar-Oberstein – |
| Zertifizierungsstelle für Rohdiamanten |
| Hauptstraße 197 |
| D-55743 Idar-Oberstein |
| Deutschland |
| Tel: (49-6781) 56 27-0 |
| Faks: (49-6781) 56 27-19 |
| e-post: zaio@hzako.bfinv.de” |

Määruse (EÜ) nr 2368/2002 III lisa lõppu lisatakse järgmine tekst:

“3.

Hauptzollamt Koblenz

– Zollamt Idar-Oberstein –

Zertifizierungsstelle für Rohdiamanten

Hauptstraße 197

D-55743 Idar-Oberstein

Deutschland

Tel: (49-6781) 56 27-0

Faks: (49-6781) 56 27-19

e-post: zaio@hzako.bfinv.de”

| | Määruse (EÜ) nr 2368/2002 artiklite 5 lõike 3, artiklite 6, 9, 10, artikli 14 lõike 3 ning artiklite 15 ja 17 kohaldamisel on Saksamaa pädev asutus:






  “Oberfinanzdirektion Koblenz |
| --- | --- |
| – Zoll- und Verbrauchsteuerabteilung – |
| Vorort Außenwirtschaftsrecht |
| Postfach 10 07 64 |
| D-67407 Neustadt a. d. Weinstr. |
| Deutschland |
| Tel: (49-6321) 894-0 |
| Faks: (49-6321) 894-850 |
| e-post: diamond.cert@ofdko-nw.bfinv.de” |

Määruse (EÜ) nr 2368/2002 artiklite 5 lõike 3, artiklite 6, 9, 10, artikli 14 lõike 3 ning artiklite 15 ja 17 kohaldamisel on Saksamaa pädev asutus:

“Oberfinanzdirektion Koblenz

– Zoll- und Verbrauchsteuerabteilung –

Vorort Außenwirtschaftsrecht

Postfach 10 07 64

D-67407 Neustadt a. d. Weinstr.

Deutschland

Tel: (49-6321) 894-0

Faks: (49-6321) 894-850

e-post: diamond.cert@ofdko-nw.bfinv.de”

---

| 19.8.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 271/31 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 271/31

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1475/2004,

18. august 2004,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 596/2004, millega kehtestatakse ekspordilitsentside süsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad munasektoris

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. oktoobri 1975. aasta määrust (EMÜ) nr 2771/75 munaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 3 lõiget 2 ja artikli 8 lõiget 13,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Majandustingimused munade ja munatoodete eksporditurgudel on väga mitmekesised ja muutuvad. Seetõttu tuleb täpsemalt eristada tingimused, mille alusel määratakse eksporditoetusi selles toodetesektoris. |
| --- | --- |

(1)

Majandustingimused munade ja munatoodete eksporditurgudel on väga mitmekesised ja muutuvad. Seetõttu tuleb täpsemalt eristada tingimused, mille alusel määratakse eksporditoetusi selles toodetesektoris.

| (2) | Selleks, et paremini saavutada eksporditoetusega eksporditavate koguste omistamise meetodi kohandamise eesmärke ja olemasolevate ressursside kasutamise efektiivsust, nagu on sätestatud määruse (EMÜ) 2771/75 artikli 8 lõikes 2, on kohane laiendada komisjoni määruse (EÜ) nr 596/2004 (2) artikli 4 lõikes 4 ettenähtud olukordi, kus komisjon võib võtta kasutusele meetmeid piiramaks ekspordilitsentside väljastamist või ekspordilitsentsi taotluste esitamist ettenähtud kaalutlusperioodi jooksul peale taotluste esitamist. |
| --- | --- |

(2)

Selleks, et paremini saavutada eksporditoetusega eksporditavate koguste omistamise meetodi kohandamise eesmärke ja olemasolevate ressursside kasutamise efektiivsust, nagu on sätestatud määruse (EMÜ) 2771/75 artikli 8 lõikes 2, on kohane laiendada komisjoni määruse (EÜ) nr 596/2004 (2) artikli 4 lõikes 4 ettenähtud olukordi, kus komisjon võib võtta kasutusele meetmeid piiramaks ekspordilitsentside väljastamist või ekspordilitsentsi taotluste esitamist ettenähtud kaalutlusperioodi jooksul peale taotluste esitamist.

| (3) | Tuleks ette näha, millistel asjaoludel võib neid meetmeid rakendada sihtkoha järgi. |
| --- | --- |

(3)

Tuleks ette näha, millistel asjaoludel võib neid meetmeid rakendada sihtkoha järgi.

| (4) | Seetõttu tuleb muuta määrust (EÜ) nr 596/2004. |
| --- | --- |

(4)

Seetõttu tuleb muuta määrust (EÜ) nr 596/2004.

| (5) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas kodulinnuliha- ja munaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas kodulinnuliha- ja munaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 596/2004 artiklit 3 muudetakse järgnevalt.

| 1) | Lõige 4 asendatakse järgneva tekstiga:
  “4.   Kui ekspordilitsentsi taotlused käsitlevad koguseid, mis ületavad eelarvelisi koguseid/kulutusi või kui tekib nende ületamise oht, või kui tekib oht, et ammendatakse maksimaalsed eksporditoetusega eksporditavad kogused kõnealuseks perioodiks, võttes arvesse määruse (EMÜ) nr 2771/75 artikli 8 lõikes 12 nimetatud piiranguid, või kui seetõttu ei ole võimalik tagada ekspordi jätkuvust kõnealuse perioodi ülejäänud ajaks, võib komisjon:






  a) | määrata taotletud kogustele ühtse heakskiiduprotsendi; |
| --- | --- | --- |

1)

Lõige 4 asendatakse järgneva tekstiga:

“4.   Kui ekspordilitsentsi taotlused käsitlevad koguseid, mis ületavad eelarvelisi koguseid/kulutusi või kui tekib nende ületamise oht, või kui tekib oht, et ammendatakse maksimaalsed eksporditoetusega eksporditavad kogused kõnealuseks perioodiks, võttes arvesse määruse (EMÜ) nr 2771/75 artikli 8 lõikes 12 nimetatud piiranguid, või kui seetõttu ei ole võimalik tagada ekspordi jätkuvust kõnealuse perioodi ülejäänud ajaks, võib komisjon:

a)

määrata taotletud kogustele ühtse heakskiiduprotsendi;

| b) | jätta rahuldamata taotlused, mille suhtes ei ole veel ekspordilitsentse antud; |
| --- | --- |

b)

jätta rahuldamata taotlused, mille suhtes ei ole veel ekspordilitsentse antud;

| c) | peatada ekspordilitsentsi taotluste esitamise maksimaalselt viieks tööpäevaks, koos võimalusega peatada taotluste esitamine pikemaks ajavahemikuks, mis otsustatakse määruse (EMÜ) nr 2771/75 artiklis 17 sätestatud korras. |
| --- | --- |

c)

peatada ekspordilitsentsi taotluste esitamise maksimaalselt viieks tööpäevaks, koos võimalusega peatada taotluste esitamine pikemaks ajavahemikuks, mis otsustatakse määruse (EMÜ) nr 2771/75 artiklis 17 sätestatud korras.

Peatamisaja jooksul esitatud ekspordilitsentsi taotlusi vastu ei võeta.

Esimeses taandes sätestatud meetmeid võib kasutusele võtta või kohandada vastavalt toodete liigile või sihtkohale.”

| 2) | Lisatakse järgnev lõige 4a:
  “4a.   Lõikes 4 sätestatud meetmeid võib kohaldada ka siis, kui ekspordilitsentsi taotlustes toodud kogused ületavad sihtkohta minevaid normaalseid koguseid või kui tekib nende koguste ületamise oht ja kui taotletud litsentside väljastamisega kaasneb spekulatsioonioht, operaatorite vahelise konkurentsi moonutamise oht ning kui see võib häirida kõnealust kaubavahetust või ühisturu kaubavahetust.” |
| --- | --- |

2)

Lisatakse järgnev lõige 4a:

“4a.   Lõikes 4 sätestatud meetmeid võib kohaldada ka siis, kui ekspordilitsentsi taotlustes toodud kogused ületavad sihtkohta minevaid normaalseid koguseid või kui tekib nende koguste ületamise oht ja kui taotletud litsentside väljastamisega kaasneb spekulatsioonioht, operaatorite vahelise konkurentsi moonutamise oht ning kui see võib häirida kõnealust kaubavahetust või ühisturu kaubavahetust.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. august 2004

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Franz FISCHLER

---

(1)  EÜT L 282, 1.11.1975, lk 49. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 806/2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 1).

1

(2)  ELT L 94, 31.3.2004, lk 33.

2

---

| 19.8.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 271/33 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 271/33

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1476/2004,

18. august 2004,

millega muudetakse komisjoni määrust (EÜ) nr 97/2004, millega parandatakse määrusi (EÜ) nr 2281/2003 ja (EÜ) nr 2299/2003, millega määratakse kindlaks toorpuuvilla maailmaturuhind

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Kreeka ühinemisakti, eriti selle protokolli nr 4 puuvilla kohta, (1)

võttes arvesse nõukogu 22. mai 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1051/2001 puuvilla tootmistoetuste kohta, (2) eriti selle artiklit 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ekslikult toimub määruse (EÜ) nr 97/2004 (3) kohaldamine huvitatud poolte taotluse korral. See viga tuleb parandada. |
| --- | --- |

(1)

Ekslikult toimub määruse (EÜ) nr 97/2004 (3) kohaldamine huvitatud poolte taotluse korral. See viga tuleb parandada.

| (2) | Arvestades vea parandamise vajaduse kiireloomulisust, nähakse kõnealuse määruse jõustumise kuupäevaks ette selle avaldamise päev, |
| --- | --- |

(2)

Arvestades vea parandamise vajaduse kiireloomulisust, nähakse kõnealuse määruse jõustumise kuupäevaks ette selle avaldamise päev,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga muudetakse määrust (EÜ) nr 97/2004 järgmiselt: artikli 3 teises ja kolmandas lõigus jäetakse välja väljend “Huvitatud poole taotluse korral”.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 22. jaanuarist 2004.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. august 2004

Komisjoni nimel

põllumajanduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  Protokolli on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1050/2001 (EÜT L 148, 1.6.2001, lk 1).

1

(2)  EÜT L 148, 1.6.2001, lk 3.

2

(3)  ELT L 15, 22.1.2004, lk 12.

3

---

| 19.8.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 271/34 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 271/34

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1477/2004,

18. august 2004,

roosuhkru impordilitsentside andmise kohta teatavate tariifikvootide ja sooduslepingute alusel

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. juuni 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1260/2001 suhkruturu ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse nõukogu 18. juuni 1996. aasta määrust (EÜ) nr 1095/96 vastavalt GATTi artikli XXIV lõikele 6 toimunud läbirääkimiste tulemusel koostatud CXL-loendis sätestatud kontsessioonide rakendamise kohta, (2)

võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1159/2003, millega sätestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad toorsuhkru impordi jaoks teatavate tariifikvootide ja sooduslepingute alusel turustusaastatel 2003/2004, 2004/2005 ja 2005/2006 ja muudetakse määrusi (EÜ) nr 1464/95 ja (EÜ) nr 779/96, (3) ning eriti selle artikli 5 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) 1159/2003 artiklis 9 sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad, mis käsitlevad AKV protokollile ja Indiaga sõlmitud kokkuleppele alla kirjutanud riikidest imporditavate valge suhkru ekvivalendina väljendatud, CN-koodi 1701 alla kuuluvate toodete tollimaksu nullmääraga tarnimise kohustuse kehtestamist. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) 1159/2003 artiklis 9 sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad, mis käsitlevad AKV protokollile ja Indiaga sõlmitud kokkuleppele alla kirjutanud riikidest imporditavate valge suhkru ekvivalendina väljendatud, CN-koodi 1701 alla kuuluvate toodete tollimaksu nullmääraga tarnimise kohustuse kehtestamist.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1159/2003 artiklis 16 sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad tollimaksu nullmääraga tariifikvootide kehtestamiseks valge suhkru ekvivalendina väljendatud, CN-koodi 1701 11 10 alla kuuluvate toodete impordiks AKV protokollile ja Indiaga sõlmitud kokkuleppele alla kirjutanud riikidest. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1159/2003 artiklis 16 sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad tollimaksu nullmääraga tariifikvootide kehtestamiseks valge suhkru ekvivalendina väljendatud, CN-koodi 1701 11 10 alla kuuluvate toodete impordiks AKV protokollile ja Indiaga sõlmitud kokkuleppele alla kirjutanud riikidest.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1159/2003 artiklis 22 kehtestatakse tariifikvoodid tollimaksumääraga 98 eurot tonni kohta CN-koodi 1701 11 10 alla kuuluvate toodete impordi jaoks Brasiiliast, Kuubast ja muudest kolmandatest riikidest. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1159/2003 artiklis 22 kehtestatakse tariifikvoodid tollimaksumääraga 98 eurot tonni kohta CN-koodi 1701 11 10 alla kuuluvate toodete impordi jaoks Brasiiliast, Kuubast ja muudest kolmandatest riikidest.

| (4) | Ajavahemikus 9.–13. august 2004 esitati pädevatele asutustele määruse (EÜ) nr 1159/2003 artikli 5 lõike 1 kohaselt impordilitsentside taotlusi, milles osutatud üldkogus ületab asjaomase riigi jaoks määruse (EÜ) nr 1159/2003 artikli 9 alusel kehtestatud AKV-India soodussuhkru tarnekohustuse kogust. |
| --- | --- |

(4)

Ajavahemikus 9.–13. august 2004 esitati pädevatele asutustele määruse (EÜ) nr 1159/2003 artikli 5 lõike 1 kohaselt impordilitsentside taotlusi, milles osutatud üldkogus ületab asjaomase riigi jaoks määruse (EÜ) nr 1159/2003 artikli 9 alusel kehtestatud AKV-India soodussuhkru tarnekohustuse kogust.

| (5) | Ülalmainitud asjaolusid arvestades peab komisjon kehtestama vähenduskoefitsiendi, mis võimaldab litsentse väljastada võrdeliselt saadaoleva üldkogusega ning teatama, et vastav piirmäär on saavutatud, |
| --- | --- |

(5)

Ülalmainitud asjaolusid arvestades peab komisjon kehtestama vähenduskoefitsiendi, mis võimaldab litsentse väljastada võrdeliselt saadaoleva üldkogusega ning teatama, et vastav piirmäär on saavutatud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Impordilitsentsid, mille taotlused on esitatud 9.–13. august 2004 määruse (EÜ) nr 1159/2003 artikli 5 lõike 1 kohaselt, antakse välja käesoleva määruse lisas märgitud koguste piires.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 19. august 2004.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. august 2004

Komisjoni nimel

põllumajanduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 178, 30.6.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 39/2004 (ELT L 6, 10.1.2004, lk 2).

1

(2)  EÜT L 146, 20.6.1996, lk 1.

2

(3)  ELT L 162, 1.7.2003, lk 25. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1409/2004 (ELT L 256, 3.8.2004, lk 11).

3

---

LISA

AKV – INDIA soodussuhkur

Määruse (EÜ) nr 1159/2003 II jaotis

Turustusaasta 2004/2005

| Riik | 9.–13.8.2004: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents | Piirmäär |
| --- | --- | --- |
| Barbados | 100 | |
| Belize | 100 | |
| Kongo | 100 | |
| Fidži | 100 | |
| Guyana | 100 | |
| Inde | 0 | Saavutatud |
| Côté d’Ivoire | 100 | |
| Jamaica | 100 | |
| Keenia | 100 | |
| Madagaskar | 100 | |
| Malawi | 100 | |
| Mauritius | 100 | |
| Saint Kitts ja Nevis | 100 | |
| Svaasimaa | 94,3308 | Saavutatud |
| Tansaania | 100 | |
| Trinidad ja Tobago | 100 | |
| Sambia | 100 | |
| Zimbabwe | 0 | Saavutatud |

Riik

9.–13.8.2004: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents

Piirmäär

Barbados

100

Belize

100

Kongo

100

Fidži

100

Guyana

100

Inde

0

Saavutatud

Côté d’Ivoire

100

Jamaica

100

Keenia

100

Madagaskar

100

Malawi

100

Mauritius

100

Saint Kitts ja Nevis

100

Svaasimaa

94,3308

Saavutatud

Tansaania

100

Trinidad ja Tobago

100

Sambia

100

Zimbabwe

0

Saavutatud

Erisoodussuhkur

Määruse (EÜ) nr 1159/2003 III jaotis

Turustusaasta 2004/2005

| Riik | 9.–13.8.2004: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents | Piirmäär |
| --- | --- | --- |
| India | 100 | |
| Muud | 100 | |

Riik

9.–13.8.2004: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents

Piirmäär

India

100

Muud

100

CXL kontsessioonisuhkur

Määruse (EÜ) nr 1159/2003 IV jaotis

Turustusaasta 2004/2005

| Riik | 9.–13.8.2004: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents | Piirmäär |
| --- | --- | --- |
| Brasiilia | 0 | Saavutatud |
| Kuuba | 100 | |
| Muud kolmandad riigid | 0 | Saavutatud |

Riik

9.–13.8.2004: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents

Piirmäär

Brasiilia

0

Saavutatud

Kuuba

100

Muud kolmandad riigid

0

Saavutatud

---

| 19.8.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 271/36 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 271/36

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1478/2004,

18. august 2004,

millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 872/2004 täiendavate piirangute kohta seoses Libeeriaga

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu määrust (EÜ) nr 872/2004 täiendavate piirangute kohta seoses Libeeriaga, (1) eriti selle artikli 11 lõiget a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 872/2004 I lisas on toodud nende füüsiliste ja juriidiliste isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid külmutatakse nimetatud määruse alusel. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 872/2004 I lisas on toodud nende füüsiliste ja juriidiliste isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid külmutatakse nimetatud määruse alusel.

| (2) | 23. juunil 2004 ja 13. juulil 2004 otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee muuta nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle suhtes tuleks kohaldada rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist. Seepärast tuleks vastavalt muuta I lisa. |
| --- | --- |

(2)

23. juunil 2004 ja 13. juulil 2004 otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee muuta nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle suhtes tuleks kohaldada rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist. Seepärast tuleks vastavalt muuta I lisa.

| (3) | Käesolevas määruses sätestatud meetmete tõhususe tagamiseks peab käesolev määrus viivitamata jõustuma, |
| --- | --- |

(3)

Käesolevas määruses sätestatud meetmete tõhususe tagamiseks peab käesolev määrus viivitamata jõustuma,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 872/2004 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. august 2004

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Christopher PATTEN

---

(1)  ELT L 162, 30.4.2004, lk 32. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1149/2004 (ELT L 222, 23.6.2004, lk 17).

1

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 872/2004 I lisa muudetakse järgmiselt.

| 1. | Sissekanne “Gus Kouvenhoven (alias a) Kouenhoven, b) Kouenhaven). Sünniaeg: 15. september 1942. Muu teave: Hotel Africa omanik; Oriental Timber Company president” asendatakse järgmisega:
  “Gus Kouwenhoven (alias a) Kouvenhoven, b) Kouenhoven, c) Kouenhaven). Sünniaeg: 15. september 1942. Muu teave: Hotel Africa omanik; Oriental Timber Company president”. |
| --- | --- |

1.

Sissekanne “Gus Kouvenhoven (alias a) Kouenhoven, b) Kouenhaven). Sünniaeg: 15. september 1942. Muu teave: Hotel Africa omanik; Oriental Timber Company president” asendatakse järgmisega:

“Gus Kouwenhoven (alias a) Kouvenhoven, b) Kouenhoven, c) Kouenhaven). Sünniaeg: 15. september 1942. Muu teave: Hotel Africa omanik; Oriental Timber Company president”

| 2. | Sissekanne “Leonid Minin (alias a) Blavstein, b) Blyuvshtein, c) Blyafshtein, d) Bluvshtein, e) Blyufshtein, f) Vladimir Abramovich Kerler, g) Vladimir Abramovich Popiloveski, h) Vladimir Abramovich Popela, i) Vladimir Abramovich Popelo, j) Wulf Breslan, k) Igor Osols). Sünniaeg: a) 14. detsember 1947, b) 18. oktoober 1946, c) teadmata). Kodakondsus: Ukraina. Saksa passid (nimi: Minin): a) 5280007248D, b) 18106739D. Iisraeli passid: a) 6019832 (6/11/94–5/11/99), b) 9001689 (23/1/97–22/1/02), c) 90109052 (26/11/97). Vene pass: KI0861177; Boliivia pass: 65118 Kreeka pass: andmed puuduvad. Exotic Tropical Timber Enterprises omanik.” asendatakse järgmisega:
  “Leonid Minin (alias a) Blavstein, b) Blyuvshtein, c) Blyafshtein, d) Bluvshtein, e) Blyufshtein, f) Vladimir Abramovich Kerler, g) Vladimir Abramovich Popiloveski, h) Vladimir Abramovich Popela, i) Vladimir Abramovich Popelo, j) Wulf Breslan, k) Igor Osols). Sünniaeg: a) 14. detsember 1947, b) 18. oktoober 1946, c) teadmata). Kodakondsus: Iisraeli. Saksa võltspassid (nimi: Minin): a) 5280007248D, b) 18106739D. Iisraeli passid: a) 6019832 (6/11/94–5/11/99), b) 9001689 (23/1/97–22/1/02), c) 90109052 (26/11/97). Vene pass: KI0861177; Boliivia pass: 65118 Kreeka pass: andmed puuduvad. Exotic Tropical Timber Enterprises omanik.” |
| --- | --- |

2.

Sissekanne “Leonid Minin (alias a) Blavstein, b) Blyuvshtein, c) Blyafshtein, d) Bluvshtein, e) Blyufshtein, f) Vladimir Abramovich Kerler, g) Vladimir Abramovich Popiloveski, h) Vladimir Abramovich Popela, i) Vladimir Abramovich Popelo, j) Wulf Breslan, k) Igor Osols). Sünniaeg: a) 14. detsember 1947, b) 18. oktoober 1946, c) teadmata). Kodakondsus: Ukraina. Saksa passid (nimi: Minin): a) 5280007248D, b) 18106739D. Iisraeli passid: a) 6019832 (6/11/94–5/11/99), b) 9001689 (23/1/97–22/1/02), c) 90109052 (26/11/97). Vene pass: KI0861177; Boliivia pass: 65118 Kreeka pass: andmed puuduvad. Exotic Tropical Timber Enterprises omanik.” asendatakse järgmisega:

“Leonid Minin (alias a) Blavstein, b) Blyuvshtein, c) Blyafshtein, d) Bluvshtein, e) Blyufshtein, f) Vladimir Abramovich Kerler, g) Vladimir Abramovich Popiloveski, h) Vladimir Abramovich Popela, i) Vladimir Abramovich Popelo, j) Wulf Breslan, k) Igor Osols). Sünniaeg: a) 14. detsember 1947, b) 18. oktoober 1946, c) teadmata). Kodakondsus: Iisraeli. Saksa võltspassid (nimi: Minin): a) 5280007248D, b) 18106739D. Iisraeli passid: a) 6019832 (6/11/94–5/11/99), b) 9001689 (23/1/97–22/1/02), c) 90109052 (26/11/97). Vene pass: KI0861177; Boliivia pass: 65118 Kreeka pass: andmed puuduvad. Exotic Tropical Timber Enterprises omanik.”

| 3. | Sissekanne “Baba Jobe. Kodakondsus: Gambia. Muu teave: Gambia New Millenium Air Company direktor. Gambia Parlamendi liige.” asendatakse järgmisega:
  “Baba Jobe. Kodakondsus: Gambia. Muu teave: Gambia New Millenium Air Company direktor. Endine Gambia Parlamendi liige.” |
| --- | --- |

3.

Sissekanne “Baba Jobe. Kodakondsus: Gambia. Muu teave: Gambia New Millenium Air Company direktor. Gambia Parlamendi liige.” asendatakse järgmisega:

“Baba Jobe. Kodakondsus: Gambia. Muu teave: Gambia New Millenium Air Company direktor. Endine Gambia Parlamendi liige.”

---

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Komisjon

| 19.8.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 271/38 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 271/38

---

KOMISJONI OTSUS,

4. august 2004,

millega võetakse vastu seoses dumpinguvastase menetlusega esitatud meetmed, mis puudutavad polüetüleentereftlaadi importimist muu hulgas Austraaliast

(2004/600/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi “algmäärus”), eriti selle artiklit 8 ja 9,

olles konsulteerinud nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

| (1) | 19. veebruaril 2004 kehtestas komisjon määrusega (EÜ) nr 306/2004 (2) esialgsed dumpinguvastased tollimaksud seoses Austraaliast, Hiina Rahvavabariigist ja Pakistanist pärineva polüetüleentereftalaadi (edaspidi “kõnesolev toode”) importimisega ühendusse (edaspidi “esialgne määrus”). |
| --- | --- |

(1)

19. veebruaril 2004 kehtestas komisjon määrusega (EÜ) nr 306/2004 (2) esialgsed dumpinguvastased tollimaksud seoses Austraaliast, Hiina Rahvavabariigist ja Pakistanist pärineva polüetüleentereftalaadi (edaspidi “kõnesolev toode”) importimisega ühendusse (edaspidi “esialgne määrus”).

| (2) | Pärast esialgsete dumpinguvastaste meetmete vastuvõtmist jätkas komisjon dumpingu, kahjude ja ühenduse huvide uuringuid. Uuringute lõplikud tulemused ja järeldused on toodud nõukogu määruses (EÜ) nr 1467/2004, (3) millega kehtestatakse lõplikud dumpinguvastased tollimaksud Austraaliast, Hiina Rahvavabariigist ja Pakistanist pärineva kõnesoleva toote importimise suhtes (edaspidi “lõplik määrus”). |
| --- | --- |

(2)

Pärast esialgsete dumpinguvastaste meetmete vastuvõtmist jätkas komisjon dumpingu, kahjude ja ühenduse huvide uuringuid. Uuringute lõplikud tulemused ja järeldused on toodud nõukogu määruses (EÜ) nr 1467/2004, (3) millega kehtestatakse lõplikud dumpinguvastased tollimaksud Austraaliast, Hiina Rahvavabariigist ja Pakistanist pärineva kõnesoleva toote importimise suhtes (edaspidi “lõplik määrus”).

| (3) | Uuringud kinnitasid esialgseid tulemusi seoses kahjutekitava dumpinguga, mis puudutas kõnesoleva toote importimist Austraaliast, Hiina Rahvavabariigist ja Pakistanist. |
| --- | --- |

(3)

Uuringud kinnitasid esialgseid tulemusi seoses kahjutekitava dumpinguga, mis puudutas kõnesoleva toote importimist Austraaliast, Hiina Rahvavabariigist ja Pakistanist.

B.   KOHUSTUSED

| (4) | Esialgsete dumpinguvastaste meetmete vastuvõtmisele järgnevalt pakkus üks Austraalia koostööd tegev eksportija (Leading Synthetics Pty Ltd) hinnakohustist vastavalt algmääruse artikli 8 lõikele 1. Selles kohustuses on nimetatud eksportija teinud pakkumise müüa kõnesolevat toodet dumpingu kahjustavat mõju kõrvaldaval hinnatasemel või ülalpool seda. |
| --- | --- |

(4)

Esialgsete dumpinguvastaste meetmete vastuvõtmisele järgnevalt pakkus üks Austraalia koostööd tegev eksportija (Leading Synthetics Pty Ltd) hinnakohustist vastavalt algmääruse artikli 8 lõikele 1. Selles kohustuses on nimetatud eksportija teinud pakkumise müüa kõnesolevat toodet dumpingu kahjustavat mõju kõrvaldaval hinnatasemel või ülalpool seda.

| (5) | Firma esitab komisjonile regulaarset ja detailset informatsiooni oma ekspordi kohta ühendusse, mis tähendab, et komisjon saab kohustust efektiivselt jälgida. Lisaks on firma müügistruktuur selline, et pettusevõimalus on kohustuse puhul piiratud. |
| --- | --- |

(5)

Firma esitab komisjonile regulaarset ja detailset informatsiooni oma ekspordi kohta ühendusse, mis tähendab, et komisjon saab kohustust efektiivselt jälgida. Lisaks on firma müügistruktuur selline, et pettusevõimalus on kohustuse puhul piiratud.

| (6) | Seda arvesse võttes on kohustus vastuvõetav. |
| --- | --- |

(6)

Seda arvesse võttes on kohustus vastuvõetav.

| (7) | Võimaldamaks komisjonil efektiivselt jälgida, et firma kohustust järgib, sõltub tollimaksust vabastamine, kui vastavale tolliasutusele esitatakse kohustusest lähtuv vaba ringluse võimaldamise taotlus, kaubandusliku arve esitamisest, mis sisaldab vähemalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/2004 lisas 2 loetletud elemente. See informatsioonitasand on vajalik ka selleks, et tolliametnikel oleks võimalik piisava täpsusega kindlaks teha, kas laadung vastab kaubanduslikele dokumentidele. Kui kirjeldatud arvet ei esitata või kui see ei vasta tollile esitatud tootele, kuulub vastav dumpinguvastane tollimaks maksmisele. |
| --- | --- |

(7)

Võimaldamaks komisjonil efektiivselt jälgida, et firma kohustust järgib, sõltub tollimaksust vabastamine, kui vastavale tolliasutusele esitatakse kohustusest lähtuv vaba ringluse võimaldamise taotlus, kaubandusliku arve esitamisest, mis sisaldab vähemalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/2004 lisas 2 loetletud elemente. See informatsioonitasand on vajalik ka selleks, et tolliametnikel oleks võimalik piisava täpsusega kindlaks teha, kas laadung vastab kaubanduslikele dokumentidele. Kui kirjeldatud arvet ei esitata või kui see ei vasta tollile esitatud tootele, kuulub vastav dumpinguvastane tollimaks maksmisele.

| (8) | Kui kohustust rikutakse või kui see võetakse tagasi või kui on rikkumise kahtlus, võib dumpinguvastase tollimaksu kehtestada vastavalt algmääruse artikli 8 lõikele 9 ja 10, |
| --- | --- |

(8)

Kui kohustust rikutakse või kui see võetakse tagasi või kui on rikkumise kahtlus, võib dumpinguvastase tollimaksu kehtestada vastavalt algmääruse artikli 8 lõikele 9 ja 10,

ON VÕTNUD VASTU KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Allpool nimetatud eksportija poolt pakutud kohustus seoses käesolevate dumpinguvastaste menetlustega, mis puudutavad teatava Austraaliast, Hiina Rahvavabariigist ja Pakistanist pärineva polüetüleentereftalaadi importimist, on käesolevaga vastu võetud.

| Riik | Tootja | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Austraalia | Leading Synthetics Pty Ltd | A503 |

Riik

Tootja

TARICi lisakood

Austraalia

Leading Synthetics Pty Ltd

A503

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 4. august 2004

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Pascal LAMY

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 461/2004 (ELT L 77, 13.3.2004, lk 12).

1

(2)  ELT L 52, 21.2.2004, lk 5.

2

(3)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 1

3

Euroopa Liidu Teataja

---

| 19.8.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 271/40 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 271/40

---

KOMISJONI OTSUS,

18. august 2004,

nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 alusel Sloveenia Vabariigi poolt esitatud veinisektori tootmisvõimsuse ülevaate kohta

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 3121 all)

(Kehtib ainult sloveeniakeelne tekst)

(2004/601/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1493/1999 veinituru ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 23 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrus (EÜ) nr 1493/1999 näeb ette eeltingimusena juurdepääsuks istutusõiguste suurendamisele ning ümberstruktureerimise ja ümbermuutmise toetustele, et asjaomane liikmesriik teeb veinisektori tootmisvõimsuse ülevaate. Selle ülevaate esitamine peab olema kooskõlas nimetatud määruse artikliga 16. |
| --- | --- |

(1)

Määrus (EÜ) nr 1493/1999 näeb ette eeltingimusena juurdepääsuks istutusõiguste suurendamisele ning ümberstruktureerimise ja ümbermuutmise toetustele, et asjaomane liikmesriik teeb veinisektori tootmisvõimsuse ülevaate. Selle ülevaate esitamine peab olema kooskõlas nimetatud määruse artikliga 16.

| (2) | Komisjoni 31. mai 2000. aasta määruse (EÜ) nr 1227/2000, milles sätestatakse veinituru ühist korraldust käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad tootmisvõimsuse puhul, (2) artiklis 19 nähakse ette ülevaates sisalduva teabe esitamise üksikasjad. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 31. mai 2000. aasta määruse (EÜ) nr 1227/2000, milles sätestatakse veinituru ühist korraldust käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad tootmisvõimsuse puhul, (2) artiklis 19 nähakse ette ülevaates sisalduva teabe esitamise üksikasjad.

| (3) | Sloveenia Vabariik edastas komisjonile 20. mai 2004. aasta kirjas määruse (EÜ) nr 1493/1999 artikliga 16 ja määruse (EÜ) nr 1227/2000 artikliga 19 sätestatud andmed. Nende andmetega tutvumise järel võib sedastada, et Sloveenia Vabariik on seega ülevaate koostanud. |
| --- | --- |

(3)

Sloveenia Vabariik edastas komisjonile 20. mai 2004. aasta kirjas määruse (EÜ) nr 1493/1999 artikliga 16 ja määruse (EÜ) nr 1227/2000 artikliga 19 sätestatud andmed. Nende andmetega tutvumise järel võib sedastada, et Sloveenia Vabariik on seega ülevaate koostanud.

| (4) | Käesolev otsus ei eelda ülevaates sisalduvate andmete õigsuse tunnustamist komisjoni poolt või ülevaates järgitud õigusaktide ühilduvust ühenduse õigusega. Käesolev otsus ei mõjuta komisjoni võimalikku otsust nende punktide suhtes. |
| --- | --- |

(4)

Käesolev otsus ei eelda ülevaates sisalduvate andmete õigsuse tunnustamist komisjoni poolt või ülevaates järgitud õigusaktide ühilduvust ühenduse õigusega. Käesolev otsus ei mõjuta komisjoni võimalikku otsust nende punktide suhtes.

| (5) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas veinituru korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas veinituru korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Komisjon täheldab, et Sloveenia Vabariik koostas veinisektori tootmisvõimsuse ülevaate kooskõlas määruse (EÜ) nr 1493/1999 artikliga 16.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Sloveenia Vabariigile.

Brüssel, 18. august 2004

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Franz FISCHLER

---

(1)  EÜT L 179, 14.7.1999, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1795/2003 (ELT L 262, 14.10.2003, lk 13).

1

(2)  EÜT L 143, 16.6.2000, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1389/2004 (ELT L 255, 31.7.2004, lk 7).

2

---

| 19.8.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 271/41 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 271/41

---

KOMISJONI OTSUS,

18. august 2004,

nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 alusel Slovakkia Vabariigi poolt esitatud veinisektori tootmisvõimsuse ülevaate kohta

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 3123 all)

(Kehtib ainult slovakikeelne tekst)

(2004/602/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1493/1999 veinituru ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 23 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrus (EÜ) nr 1493/1999 näeb ette eeltingimusena juurdepääsuks istutusõiguste suurendamisele ning ümberstruktureerimise ja ümbermuutmise toetustele, et asjaomane liikmesriik teeb veinisektori tootmisvõimsuse ülevaate. Selle ülevaate esitamine peab olema kooskõlas nimetatud määruse artikliga 16. |
| --- | --- |

(1)

Määrus (EÜ) nr 1493/1999 näeb ette eeltingimusena juurdepääsuks istutusõiguste suurendamisele ning ümberstruktureerimise ja ümbermuutmise toetustele, et asjaomane liikmesriik teeb veinisektori tootmisvõimsuse ülevaate. Selle ülevaate esitamine peab olema kooskõlas nimetatud määruse artikliga 16.

| (2) | Komisjoni 31. mai 2000. aasta määruse (EÜ) nr 1227/2000, milles sätestatakse veinituru ühist korraldust käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad tootmisvõimsuse puhul, (2) artiklis 19 nähakse ette ülevaates sisalduva teabe esitamise üksikasjad. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 31. mai 2000. aasta määruse (EÜ) nr 1227/2000, milles sätestatakse veinituru ühist korraldust käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad tootmisvõimsuse puhul, (2) artiklis 19 nähakse ette ülevaates sisalduva teabe esitamise üksikasjad.

| (3) | Slovakkia Vabariik edastas komisjonile 4. juuni 2004. aasta kirjas määruse (EÜ) nr 1493/1999 artikliga 16 ja määruse (EÜ) nr 1227/2000 artikliga 19 sätestatud andmed. Nende andmetega tutvumise järel võib sedastada, et Slovakkia Vabariik on seega ülevaate koostanud. |
| --- | --- |

(3)

Slovakkia Vabariik edastas komisjonile 4. juuni 2004. aasta kirjas määruse (EÜ) nr 1493/1999 artikliga 16 ja määruse (EÜ) nr 1227/2000 artikliga 19 sätestatud andmed. Nende andmetega tutvumise järel võib sedastada, et Slovakkia Vabariik on seega ülevaate koostanud.

| (4) | Käesolev otsus ei eelda ülevaates sisalduvate andmete õigsuse tunnustamist komisjoni poolt või ülevaates järgitud õigusaktide ühilduvust ühenduse õigusega. Käesolev otsus ei mõjuta komisjoni võimalikku otsust nende punktide suhtes. |
| --- | --- |

(4)

Käesolev otsus ei eelda ülevaates sisalduvate andmete õigsuse tunnustamist komisjoni poolt või ülevaates järgitud õigusaktide ühilduvust ühenduse õigusega. Käesolev otsus ei mõjuta komisjoni võimalikku otsust nende punktide suhtes.

| (5) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas veinituru korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas veinituru korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Komisjon täheldab, et Slovakkia Vabariik koostas veinisektori tootmisvõimsuse ülevaate kooskõlas määruse (EÜ) nr 1493/1999 artikliga 16.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Slovakkia Vabariigile.

Brüssel, 18. august 2004

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Franz FISCHLER

---

(1)  EÜT L 179, 14.7.1999, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1795/2003 (ELT L 262, 14.10.2003, lk 13).

1

(2)  EÜT L 143, 16.6.2000, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1389/2004 (ELT L 255, 31.7.2004, lk 7).

2

---

| 19.8.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 271/42 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 271/42

---

KOMISJONI OTSUS,

18. august 2004,

nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 alusel Malta Vabariigi poolt esitatud veinisektori tootmisvõimsuse ülevaate kohta

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 3130 all)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

(2004/603/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1493/1999 veinituru ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 23 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrus (EÜ) nr 1493/1999 näeb ette eeltingimusena juurdepääsuks istutusõiguste suurendamisele ning ümberstruktureerimise ja ümbermuutmise toetustele, et asjaomane liikmesriik teeb veinisektori tootmisvõimsuse ülevaate. Selle ülevaate esitamine peab olema kooskõlas nimetatud määruse artikliga 16. |
| --- | --- |

(1)

Määrus (EÜ) nr 1493/1999 näeb ette eeltingimusena juurdepääsuks istutusõiguste suurendamisele ning ümberstruktureerimise ja ümbermuutmise toetustele, et asjaomane liikmesriik teeb veinisektori tootmisvõimsuse ülevaate. Selle ülevaate esitamine peab olema kooskõlas nimetatud määruse artikliga 16.

| (2) | Komisjoni 31. mai 2000. aasta määruse (EÜ) nr 1227/2000, milles sätestatakse veinituru ühist korraldust käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad tootmisvõimsuse puhul, (2) artiklis 19 nähakse ette ülevaates sisalduva teabe esitamise üksikasjad. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 31. mai 2000. aasta määruse (EÜ) nr 1227/2000, milles sätestatakse veinituru ühist korraldust käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad tootmisvõimsuse puhul, (2) artiklis 19 nähakse ette ülevaates sisalduva teabe esitamise üksikasjad.

| (3) | Malta Vabariik edastas komisjonile 14. juuni 2004 aasta kirjas määruse (EÜ) nr 1493/1999 artikliga 16 ja määruse (EÜ) nr 1227/2000 artikliga 19 sätestatud andmed. Nende andmetega tutvumise järel võib sedastada, et Malta Vabariik on seega ülevaate koostanud. |
| --- | --- |

(3)

Malta Vabariik edastas komisjonile 14. juuni 2004 aasta kirjas määruse (EÜ) nr 1493/1999 artikliga 16 ja määruse (EÜ) nr 1227/2000 artikliga 19 sätestatud andmed. Nende andmetega tutvumise järel võib sedastada, et Malta Vabariik on seega ülevaate koostanud.

| (4) | Käesolev otsus ei eelda ülevaates sisalduvate andmete õigsuse tunnustamist komisjoni poolt või ülevaates järgitud õigusaktide ühilduvust ühenduse õigusega. Käesolev otsus ei mõjuta komisjoni võimalikku otsust nende punktide suhtes. |
| --- | --- |

(4)

Käesolev otsus ei eelda ülevaates sisalduvate andmete õigsuse tunnustamist komisjoni poolt või ülevaates järgitud õigusaktide ühilduvust ühenduse õigusega. Käesolev otsus ei mõjuta komisjoni võimalikku otsust nende punktide suhtes.

| (5) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas veinituru korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas veinituru korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Komisjon täheldab, et Malta Vabariik koostas veinisektori tootmisvõimsuse ülevaate kooskõlas määruse (EÜ) nr 1493/1999 artikliga 16.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Malta Vabariigile.

Brüssel, 18. august 2004

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Franz FISCHLER

---

(1)  EÜT L 179, 14.7.1999, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1795/2003 (ELT L 262, 14.10.2003, lk 13).

1

(2)  EÜT L 143, 16.6.2000, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1389/2004 (ELT L 255, 31.7.2004, lk 7).

2

---

Parandused

| 19.8.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 271/43 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 271/43

---

Komisjoni määruse (EÜ) nr 1458/2004, 16. august 2004, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2368/2002 Kimberley protsessi sertifitseerimissüsteemi rakendamise kohta töötlemata teemantide rahvusvahelises kaubanduses, parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 269, 17. august 2004
  )

Leheküljel 21 asendatakse määruse (EÜ) nr 1458/2004 teine põhjendus järgmisega:

| “(2) | Kimberley protsessi eesistuja esitas 15. juunil 2004 oma teatises süsteemis osalejate uuendatud nimekirja. Seoses nimekirja uuendamisega lisatakse Norra osalejana nimekirja alates 15. juunist 2004. Seetõttu tuleks vastavalt muuta II lisa,”. |
| --- | --- |

“(2)

Kimberley protsessi eesistuja esitas 15. juunil 2004 oma teatises süsteemis osalejate uuendatud nimekirja. Seoses nimekirja uuendamisega lisatakse Norra osalejana nimekirja alates 15. juunist 2004. Seetõttu tuleks vastavalt muuta II lisa,”.

---