# Europeiska unionens L 267/14 a

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 267 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 47 årgången14 augusti 2004 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 267

Svensk utgåva

Lagstiftning

47 årgången14 augusti 2004

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1446/2004 av den 13 augusti 2004 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 1 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 1447/2004 av den 13 augusti 2004 om införande av provisoriska skyddsåtgärder beträffande import av odlad lax | 3 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 1448/2004 av den 13 augusti 2004 om ändring av förordning (EG) nr 2771/1999 om tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 1255/1999 när det gäller interventionsåtgärder på marknaden för smör och grädde | 30 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 1449/2004 av den 13 augusti 2004 om ändring av förordning (EEG) nr 1609/88 vad avser tidsfristen för inlagring av smör som säljs i enlighet med förordningarna (EEG) nr 3143/85 och (EG) nr 2571/97 | 31 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 1450/2004 av den 13 augusti 2004 om genomförande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1608/2003/EG med avseende på produktion och utveckling av gemenskapsstatistik om innovation (
  1
  ) | 32 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1451/2004 av den 13 augusti 2004 om fastställande av importtullar inom spannmålssektorn som skall gälla från den 16 augusti 2004 | 36 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk

Sida

Kommissionens förordning (EG) nr 1446/2004 av den 13 augusti 2004 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

1

*

Kommissionens förordning (EG) nr 1447/2004 av den 13 augusti 2004 om införande av provisoriska skyddsåtgärder beträffande import av odlad lax

3

*

Kommissionens förordning (EG) nr 1448/2004 av den 13 augusti 2004 om ändring av förordning (EG) nr 2771/1999 om tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 1255/1999 när det gäller interventionsåtgärder på marknaden för smör och grädde

30

*

Kommissionens förordning (EG) nr 1449/2004 av den 13 augusti 2004 om ändring av förordning (EEG) nr 1609/88 vad avser tidsfristen för inlagring av smör som säljs i enlighet med förordningarna (EEG) nr 3143/85 och (EG) nr 2571/97

31

*

Kommissionens förordning (EG) nr 1450/2004 av den 13 augusti 2004 om genomförande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1608/2003/EG med avseende på produktion och utveckling av gemenskapsstatistik om innovation (
  1
  )

1

32

Kommissionens förordning (EG) nr 1451/2004 av den 13 augusti 2004 om fastställande av importtullar inom spannmålssektorn som skall gälla från den 16 augusti 2004

36

| | | II   Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk |
| --- | --- | --- |
| | | Rådet |
| | * | 2004/597/EG:Rådets beslut av den 19 juli 2004 om godkännande av att Europeiska gemenskapen ansluter sig till Internationella växtskyddskonventionen efter ändringar och godkännande genom resolution 12/97 vid det 29:e mötet i FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation i november 1997 | 39 |
| | | Kommissionen |
| | * | 2004/598/EG:Kommissionens beslut av den 13 augusti 2004 om ekonomiskt stöd från gemenskapen för utrotning av klassisk svinpest i Luxemburg under 2003
  (delgivet med nr K(2004) 3084) | 54 |

II   Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk

Rådet

*

2004/597/EG:Rådets beslut av den 19 juli 2004 om godkännande av att Europeiska gemenskapen ansluter sig till Internationella växtskyddskonventionen efter ändringar och godkännande genom resolution 12/97 vid det 29:e mötet i FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation i november 1997

39

Kommissionen

*

2004/598/EG:Kommissionens beslut av den 13 augusti 2004 om ekonomiskt stöd från gemenskapen för utrotning av klassisk svinpest i Luxemburg under 2003
  (delgivet med nr K(2004) 3084)

(delgivet med nr K(2004) 3084)

54

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk

| 14.8.2004 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 267/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2004

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 267/1

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1446/2004

av den 13 augusti 2004

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 3223/94 av den 21 december 1994 om tillämpningsföreskrifter för importordningen för frukt och grönsaker (1), särskilt artikel 4.1 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen.

| (2) | Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

(2)

Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 4 i förordning (EG) nr 3223/94 skall fastställas enligt tabellen i bilagan.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 14 augusti 2004.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 13 augusti 2004.

På kommissionens vägnar

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk

---

(1)  EGT L 337, 24.12.1994, s. 66. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1947/2002 (EGT L 299, 1.11.2002, s. 17).

1

---

BILAGA

till kommissionens förordning av den 13 augusti 2004 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0707 00 05 | 052 | 92,6 |
| 999 | 92,6 |
| 0709 90 70 | 052 | 78,8 |
| 999 | 78,8 |
| 0805 50 10 | 382 | 55,0 |
| 388 | 51,3 |
| 508 | 46,6 |
| 524 | 62,3 |
| 528 | 60,2 |
| 999 | 55,1 |
| 0806 10 10 | 052 | 95,4 |
| 204 | 87,5 |
| 220 | 100,7 |
| 400 | 179,8 |
| 624 | 139,6 |
| 628 | 137,6 |
| 999 | 123,4 |
| 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 | 388 | 76,7 |
| 400 | 104,4 |
| 404 | 117,3 |
| 508 | 69,7 |
| 512 | 88,3 |
| 528 | 108,5 |
| 720 | 46,7 |
| 800 | 167,5 |
| 804 | 77,2 |
| 999 | 95,1 |
| 0808 20 50 | 052 | 141,8 |
| 388 | 95,3 |
| 528 | 87,0 |
| 999 | 108,0 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | 052 | 150,2 |
| 999 | 150,2 |
| 0809 40 05 | 052 | 101,8 |
| 066 | 32,0 |
| 093 | 41,6 |
| 094 | 33,4 |
| 400 | 240,6 |
| 624 | 135,6 |
| 999 | 97,5 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0707 00 05

052

92,6

999

92,6

0709 90 70

052

78,8

999

78,8

0805 50 10

382

55,0

388

51,3

508

46,6

524

62,3

528

60,2

999

55,1

0806 10 10

052

95,4

204

87,5

220

100,7

400

179,8

624

139,6

628

137,6

999

123,4

0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90

388

76,7

400

104,4

404

117,3

508

69,7

512

88,3

528

108,5

720

46,7

800

167,5

804

77,2

999

95,1

0808 20 50

052

141,8

388

95,3

528

87,0

999

108,0

0809 30 10, 0809 30 90

052

150,2

999

150,2

0809 40 05

052

101,8

066

32,0

093

41,6

094

33,4

400

240,6

624

135,6

999

97,5

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 2081/2003 (EUT L 313, 28.11.2003, s. 11). Koden ”999” betecknar ”övriga ursprung”.

---

| 14.8.2004 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 267/3 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2004

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 267/3

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1447/2004

av den 13 augusti 2004

om införande av provisoriska skyddsåtgärder beträffande import av odlad lax

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 3285/94 av den 22 december 1994 om gemensamma importregler och om upphävande av förordning (EG) nr 518/94 (1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 2474/2000 (2), särskilt artiklarna 6 och 8 i denna,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 519/94 av den 7 mars 1994 om gemenskapsregler för import från vissa tredje länder och om upphävande av förordningarna (EEG) nr 1765/82, (EEG) nr 1766/82 och (EEG) nr 3420/83 (3), senast ändrad genom förordning (EG) nr 427/2003 (4), särskilt artiklarna 5 och 6 i denna,

efter samråd med den rådgivande kommitté som avses i artikel 4 i förordning (EG) nr 3285/94 och förordning (EG) nr 519/94, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

| (1) | Den 6 februari 2004 underrättade Irland och Förenade kungariket kommissionen om att utvecklingen i fråga om importen av odlad atlantlax syntes påkalla skyddsåtgärder enligt förordningarna (EG) nr 3285/94 och (EG) nr 519/94. De lade fram uppgifter innehållande den tillgängliga, på grundval av artikel 10 i förordning (EG) nr 3285/94 och artikel 8 i förordning (EG) nr 519/94 fastställda bevisningen och begärde att kommissionen skulle vidta skyddsåtgärder i enlighet med de båda förordningarna. |
| --- | --- |

(1)

Den 6 februari 2004 underrättade Irland och Förenade kungariket kommissionen om att utvecklingen i fråga om importen av odlad atlantlax syntes påkalla skyddsåtgärder enligt förordningarna (EG) nr 3285/94 och (EG) nr 519/94. De lade fram uppgifter innehållande den tillgängliga, på grundval av artikel 10 i förordning (EG) nr 3285/94 och artikel 8 i förordning (EG) nr 519/94 fastställda bevisningen och begärde att kommissionen skulle vidta skyddsåtgärder i enlighet med de båda förordningarna.

| (2) | Irland och Förenade kungariket lade fram bevisning för att importen till Europeiska gemenskapen av odlad atlantlax ökade snabbt såväl i absoluta tal som i förhållande till produktionen och förbrukningen i gemenskapen. |
| --- | --- |

(2)

Irland och Förenade kungariket lade fram bevisning för att importen till Europeiska gemenskapen av odlad atlantlax ökade snabbt såväl i absoluta tal som i förhållande till produktionen och förbrukningen i gemenskapen.

| (3) | De gjorde gällande att ökningen i volymen av importen av odlad atlantlax bland annat hade negativa inverkningar på priserna på likadana eller direkt konkurrerande produkter i gemenskapen och på gemenskapsproducenternas marknadsandel och att detta i sin tur vållade gemenskapsproducenterna skada. |
| --- | --- |

(3)

De gjorde gällande att ökningen i volymen av importen av odlad atlantlax bland annat hade negativa inverkningar på priserna på likadana eller direkt konkurrerande produkter i gemenskapen och på gemenskapsproducenternas marknadsandel och att detta i sin tur vållade gemenskapsproducenterna skada.

| (4) | De gjorde vidare gällande att med beaktande av de uppgifter som gemenskapsproducenterna lämnat skulle varje fördröjning i antagandet av skyddsåtgärder från Europeiska gemenskapens sida vålla skada som det skulle vara svårt att avhjälpa och att åtgärder därför borde antas snarast möjligt. |
| --- | --- |

(4)

De gjorde vidare gällande att med beaktande av de uppgifter som gemenskapsproducenterna lämnat skulle varje fördröjning i antagandet av skyddsåtgärder från Europeiska gemenskapens sida vålla skada som det skulle vara svårt att avhjälpa och att åtgärder därför borde antas snarast möjligt.

| (5) | Kommissionen underrättade därpå alla medlemsstater om situationen och samrådde med dem om importvillkoren, importutvecklingen och bevisningen för allvarlig skada samt om de olika aspekterna av den ekonomiska och handelsmässiga situationen beträffande gemenskapsprodukten i fråga. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen underrättade därpå alla medlemsstater om situationen och samrådde med dem om importvillkoren, importutvecklingen och bevisningen för allvarlig skada samt om de olika aspekterna av den ekonomiska och handelsmässiga situationen beträffande gemenskapsprodukten i fråga.

| (6) | Den 6 mars 2004 inledde kommissionen en undersökning beträffande förekomsten av eller risken för allvarlig skada för gemenskapsproducenter av produkter som är likadana som eller direkt konkurrerar med importprodukten, vilken i enlighet med vad som anges längre ned har definierats som färsk, kyld eller fryst odlad lax, även filead (nedan kallad ”den berörda produkten”) (5). |
| --- | --- |

(6)

Den 6 mars 2004 inledde kommissionen en undersökning beträffande förekomsten av eller risken för allvarlig skada för gemenskapsproducenter av produkter som är likadana som eller direkt konkurrerar med importprodukten, vilken i enlighet med vad som anges längre ned har definierats som färsk, kyld eller fryst odlad lax, även filead (nedan kallad ”den berörda produkten”) (5).

| (7) | Kommissionen underrättade officiellt de exporterande producenter, importörer, intresseorganisationer för exporterande producenter och importörer och gemenskapsproducenter som den visste var berörda samt företrädare för exportländer om att en undersökning inletts. Kommissionen sände frågeformulär till alla dessa parter, till intresseorganisationer för laxodlare i gemenskapen och till parter som givit sig till känna inom den tidsfrist som angivits i tillkännagivandet om inledande av undersökningen. Kommissionen gav också, i enlighet med artikel 5 i förordning (EG) nr 519/94 och artikel 6 i förordning (EG) nr 3285/94, direkt berörda parter möjlighet att lämna synpunkter skriftligen och begära att bli hörda. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen underrättade officiellt de exporterande producenter, importörer, intresseorganisationer för exporterande producenter och importörer och gemenskapsproducenter som den visste var berörda samt företrädare för exportländer om att en undersökning inletts. Kommissionen sände frågeformulär till alla dessa parter, till intresseorganisationer för laxodlare i gemenskapen och till parter som givit sig till känna inom den tidsfrist som angivits i tillkännagivandet om inledande av undersökningen. Kommissionen gav också, i enlighet med artikel 5 i förordning (EG) nr 519/94 och artikel 6 i förordning (EG) nr 3285/94, direkt berörda parter möjlighet att lämna synpunkter skriftligen och begära att bli hörda.

| (8) | Myndigheterna i vissa länder och vissa exporterande producenter, intresseorganisationer för exporterande producenter, gemenskapsproducenter, leverantörer, bearbetare, importörer och intresseorganisationer för importörer lämnade synpunkter skriftligen. De synpunkter som parterna lämnat muntligen och skriftligen prövades och beaktades vid fastställandet av de preliminära undersökningsresultaten. Alla uppgifter som ansågs nödvändiga för ett preliminärt avgörande inhämtades och kontrollerades. Kontrollbesök företogs hos åtta gemenskapsproducenter. |
| --- | --- |

(8)

Myndigheterna i vissa länder och vissa exporterande producenter, intresseorganisationer för exporterande producenter, gemenskapsproducenter, leverantörer, bearbetare, importörer och intresseorganisationer för importörer lämnade synpunkter skriftligen. De synpunkter som parterna lämnat muntligen och skriftligen prövades och beaktades vid fastställandet av de preliminära undersökningsresultaten. Alla uppgifter som ansågs nödvändiga för ett preliminärt avgörande inhämtades och kontrollerades. Kontrollbesök företogs hos åtta gemenskapsproducenter.

| (9) | Alla parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden på grundval av vilka provisoriska skyddsåtgärder avsågs införas samt om de föreslagna åtgärdernas form. Parterna gavs möjlighet att lämna synpunkter, och dessa prövades samt beaktades där så ansågs lämpligt i de preliminära undersökningsresultaten. |
| --- | --- |

(9)

Alla parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden på grundval av vilka provisoriska skyddsåtgärder avsågs införas samt om de föreslagna åtgärdernas form. Parterna gavs möjlighet att lämna synpunkter, och dessa prövades samt beaktades där så ansågs lämpligt i de preliminära undersökningsresultaten.

2.   FÖRTECKNING ÖVER SAMARBETSVILLIGA PARTER

3.   DEN BERÖRDA PRODUKTEN

| (10) | Den produkt med avseende på vilken kommissionen underrättats om att importutvecklingen synes påkalla skyddsåtgärder är färsk, kyld eller fryst odlad atlantlax, även filead. |
| --- | --- |

(10)

Den produkt med avseende på vilken kommissionen underrättats om att importutvecklingen synes påkalla skyddsåtgärder är färsk, kyld eller fryst odlad atlantlax, även filead.

| (11) | Att låta den produkt som berörs av undersökningen (”den berörda produkten”) utgöras enbart av odlad atlantlax skulle enligt kommissionens uppfattning innebära att den berörda produkten definieras alltför snävt. All odlad lax kan på grundval av de olika laxarternas konkreta kännetecken (storlek, form, smak etc.), produktionsprocessen och utbytbarheten ur konsumentperspektiv hos alla typer av odlad lax anses utgöra en och samma produkt. Odlad lax säljs visserligen i olika beredningar (urtagen fisk med eller utan huvud, filé), men dessa är avsedda för samma slutanvändning och är utan vidare utbytbara. |
| --- | --- |

(11)

Att låta den produkt som berörs av undersökningen (”den berörda produkten”) utgöras enbart av odlad atlantlax skulle enligt kommissionens uppfattning innebära att den berörda produkten definieras alltför snävt. All odlad lax kan på grundval av de olika laxarternas konkreta kännetecken (storlek, form, smak etc.), produktionsprocessen och utbytbarheten ur konsumentperspektiv hos alla typer av odlad lax anses utgöra en och samma produkt. Odlad lax säljs visserligen i olika beredningar (urtagen fisk med eller utan huvud, filé), men dessa är avsedda för samma slutanvändning och är utan vidare utbytbara.

| (12) | Vissa parter gjorde gällande att fryst lax utgör en annan produkt än färsk lax och inte borde omfattas av definitionen av den berörda produkten. En part påstod att bearbetare föredrar fryst lax och konsumenter färsk lax. En annan part påstod att fryst lax inte lämpar sig som råmaterial vid rökning av lax. Dessa påståenden befanns sakna grund. Bearbetare använder såväl färsk som fryst odlad lax, och det konstaterades att de eventuella skillnaderna är minimala. Båda är dessutom avsedda för samma slutanvändning. De berörda parternas argument avvisades därför. |
| --- | --- |

(12)

Vissa parter gjorde gällande att fryst lax utgör en annan produkt än färsk lax och inte borde omfattas av definitionen av den berörda produkten. En part påstod att bearbetare föredrar fryst lax och konsumenter färsk lax. En annan part påstod att fryst lax inte lämpar sig som råmaterial vid rökning av lax. Dessa påståenden befanns sakna grund. Bearbetare använder såväl färsk som fryst odlad lax, och det konstaterades att de eventuella skillnaderna är minimala. Båda är dessutom avsedda för samma slutanvändning. De berörda parternas argument avvisades därför.

| (13) | Färsk, kyld eller fryst odlad lax (alltså annan lax än vild lax) i de olika beredningar som beskrivits anses därför utgöra en och samma produkt. Den klassificeras för närvarande enligt KN-nummer ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 10 13 y ex 0304 20 13. |
| --- | --- |

(13)

Färsk, kyld eller fryst odlad lax (alltså annan lax än vild lax) i de olika beredningar som beskrivits anses därför utgöra en och samma produkt. Den klassificeras för närvarande enligt KN-nummer ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 10 13 y ex 0304 20 13.

4.   LIKADAN ELLER DIREKT KONKURRERANDE PRODUKT

| (14) | En preliminär undersökning har genomförts i syfte att fastställa om den av gemenskapsproducenterna framställda produkten är likadan som eller direkt konkurrerar med den berörda importerade produkten. |
| --- | --- |

(14)

En preliminär undersökning har genomförts i syfte att fastställa om den av gemenskapsproducenterna framställda produkten är likadan som eller direkt konkurrerar med den berörda importerade produkten.

| (15) | I syfte att nå ett preliminärt avgörande beaktades särskilt följande preliminära undersökningsresultat: |
| --- | --- |

(15)

I syfte att nå ett preliminärt avgörande beaktades särskilt följande preliminära undersökningsresultat:

| (16) | a) | Den internationella klassificeringen i tullhänseende (dvs. det sexsiffriga HS-undernumret) är densamma för den importerade produkten och den i gemenskapen framställda produkten. De har dessutom samma eller likartade konkreta kännetecken (smak, storlek, form, konsistens etc.). Gemenskapsprodukten marknadsförs ofta som en produkt av högre kvalitet och säljs ofta till högre pris i detaljhandeln. Produkter kan dock vara ”likadana” även om de inte är fullständigt identiska, och smärre skillnader i kvalitet räcker inte för att ändra det allmänna undersökningsresultatet att den importerade produkten och gemenskapsprodukten är likadana. |
| --- | --- | --- |

(16)

a)

Den internationella klassificeringen i tullhänseende (dvs. det sexsiffriga HS-undernumret) är densamma för den importerade produkten och den i gemenskapen framställda produkten. De har dessutom samma eller likartade konkreta kännetecken (smak, storlek, form, konsistens etc.). Gemenskapsprodukten marknadsförs ofta som en produkt av högre kvalitet och säljs ofta till högre pris i detaljhandeln. Produkter kan dock vara ”likadana” även om de inte är fullständigt identiska, och smärre skillnader i kvalitet räcker inte för att ändra det allmänna undersökningsresultatet att den importerade produkten och gemenskapsprodukten är likadana.

| b) | Den importerade produkten och gemenskapsprodukten säljs via likartade eller identiska försäljningskanaler, det är lätt för köparna att få information om priserna och den berörda importerade produkten och gemenskapsprodukten konkurrerar huvudsakligen via priset. |
| --- | --- |

b)

Den importerade produkten och gemenskapsprodukten säljs via likartade eller identiska försäljningskanaler, det är lätt för köparna att få information om priserna och den berörda importerade produkten och gemenskapsprodukten konkurrerar huvudsakligen via priset.

| c) | Den importerade produkten och gemenskapsprodukten är avsedda för samma eller likartad slutanvändning. De är följaktligen produkter som utgör alternativ till eller substitut för varandra, och de är lätt utbytbara. |
| --- | --- |

c)

Den importerade produkten och gemenskapsprodukten är avsedda för samma eller likartad slutanvändning. De är följaktligen produkter som utgör alternativ till eller substitut för varandra, och de är lätt utbytbara.

| d) | Konsumenter uppfattar den importerade produkten och gemenskapsprodukten som alternativ till varandra när det gäller att tillgodose ett specifikt behov och ur denna synvinkel utgör de skillnader som vissa exportörer och importörer identifierat endast smärre variationer. |
| --- | --- |

d)

Konsumenter uppfattar den importerade produkten och gemenskapsprodukten som alternativ till varandra när det gäller att tillgodose ett specifikt behov och ur denna synvinkel utgör de skillnader som vissa exportörer och importörer identifierat endast smärre variationer.

| (17) | Den preliminära slutsats som dragits är därför att den importerade produkten och gemenskapsprodukten (vilken nedan även kallas ”den likadana produkten”) är ”likadana eller direkt konkurrerande”. |
| --- | --- |

(17)

Den preliminära slutsats som dragits är därför att den importerade produkten och gemenskapsprodukten (vilken nedan även kallas ”den likadana produkten”) är ”likadana eller direkt konkurrerande”.

5.   IMPORT

5.1   Ökningen av importen

5.1.1   Inledning

| (18) | En preliminär undersökning grundad på uppgifter för perioden 2000–2003 och med huvudsaklig inriktning på importen under den senaste period för vilken uppgifter är tillgängliga har genomförts i syfte att fastställa om den berörda produkten importeras till gemenskapen i så kraftigt förhöjd kvantitet – i absoluta tal eller i förhållande till den totala produktionen i gemenskapen – och på sådana villkor att gemenskapsproducenterna orsakas eller riskerar att orsakas allvarlig skada. En part påstod att ökningen av importen kunde hänföras till den omständigheten att importuppgifterna omfattade importen av vild lax. I Eurostatuppgifterna görs ingen åtskillnad mellan vild lax och odlad lax. Enligt de tillgängliga uppgifterna (exportstatistik från Förenta staterna och Kanada) är importen av vild lax till gemenskapen dock liten, och den minskade dessutom under perioden 2000–2003. En part gjorde gällande att det var olämpligt att använda år 2000 som basår, eftersom laxpriserna var ovanligt höga under det året. Analysen inriktas emellertid på den viktigaste utvecklingen under den senaste perioden, och resultatet av analysen skulle inte ändras om 1999 eller 2001 användes som basår. |
| --- | --- |

(18)

En preliminär undersökning grundad på uppgifter för perioden 2000–2003 och med huvudsaklig inriktning på importen under den senaste period för vilken uppgifter är tillgängliga har genomförts i syfte att fastställa om den berörda produkten importeras till gemenskapen i så kraftigt förhöjd kvantitet – i absoluta tal eller i förhållande till den totala produktionen i gemenskapen – och på sådana villkor att gemenskapsproducenterna orsakas eller riskerar att orsakas allvarlig skada. En part påstod att ökningen av importen kunde hänföras till den omständigheten att importuppgifterna omfattade importen av vild lax. I Eurostatuppgifterna görs ingen åtskillnad mellan vild lax och odlad lax. Enligt de tillgängliga uppgifterna (exportstatistik från Förenta staterna och Kanada) är importen av vild lax till gemenskapen dock liten, och den minskade dessutom under perioden 2000–2003. En part gjorde gällande att det var olämpligt att använda år 2000 som basår, eftersom laxpriserna var ovanligt höga under det året. Analysen inriktas emellertid på den viktigaste utvecklingen under den senaste perioden, och resultatet av analysen skulle inte ändras om 1999 eller 2001 användes som basår.

| (19) | De preliminära undersökningsresultaten nedan grundar sig på uppgifter för tidsperioden 2000–2003. |
| --- | --- |

(19)

De preliminära undersökningsresultaten nedan grundar sig på uppgifter för tidsperioden 2000–2003.

5.1.2   Importvolym

| (20) | Importen ökade från 372 789 ton år 2000 till 455 948 ton år 2003, vilket motsvarar en ökning med 22 %. Importen ökade med 15 % från 2002 till 2003. |
| --- | --- |

(20)

Importen ökade från 372 789 ton år 2000 till 455 948 ton år 2003, vilket motsvarar en ökning med 22 %. Importen ökade med 15 % från 2002 till 2003.

| (21) | Importen i förhållande till den totala produktionen i gemenskapen minskade, från 254 % år 2000 till 235 % år 2001, men har sedan dess ökat igen, till 252 % år 2003. |
| --- | --- |

(21)

Importen i förhållande till den totala produktionen i gemenskapen minskade, från 254 % år 2000 till 235 % år 2001, men har sedan dess ökat igen, till 252 % år 2003.

| (22) | Av kvartalsuppgifter för 2002 och 2003 framgår att importen under varje kvartal 2003 var högre än under det motsvarade kvartalet 2002 och att de största ökningarna (20,8 % och 18,5 %) inträffade under andra halvåret.

  Källa: Eurostat. | K1 2002 | K2 2002 | K3 2002 | K4 2002 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volym (ton) | 86 753 | 96 988 | 93 375 | 119 657 |

(22)

Av kvartalsuppgifter för 2002 och 2003 framgår att importen under varje kvartal 2003 var högre än under det motsvarade kvartalet 2002 och att de största ökningarna (20,8 % och 18,5 %) inträffade under andra halvåret.

Källa: Eurostat.

K1 2002

K2 2002

K3 2002

K4 2002

Volym (ton)

86 753

96 988

93 375

119 657

| | K1 2003 | K2 2003 | K3 2003 | K4 2003 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Volym (ton) | 92 667 | 108 655 | 112 862 | 141 763 |
| Ökning i förhållande till föregående år | 6,8 % | 12,0 % | 20,8 % | 18,5 % |

K1 2003

K2 2003

K3 2003

K4 2003

Volym (ton)

92 667

108 655

112 862

141 763

Ökning i förhållande till föregående år

6,8 %

12,0 %

20,8 %

18,5 %

5.1.3   Slutsats

| (23) | På grundval av importuppgifterna för perioden 2000–2003 dras den preliminära slutsatsen att det under den senaste tiden har skett en plötslig och betydande ökning av importen, såväl i absoluta tal som i förhållande till den totala produktionen i gemenskapen. |
| --- | --- |

(23)

På grundval av importuppgifterna för perioden 2000–2003 dras den preliminära slutsatsen att det under den senaste tiden har skett en plötslig och betydande ökning av importen, såväl i absoluta tal som i förhållande till den totala produktionen i gemenskapen.

5.2   Priserna på importprodukterna

| (24) | De villkor på vilka importen ägde rum har också undersökts, med hjälp av Eurostatuppgifter. Dessa uppgifter omfattar visserligen en mindre kvantitet vild lax, men denna anses inte ha haft några väsentliga inverkningar på priserna. |
| --- | --- |

(24)

De villkor på vilka importen ägde rum har också undersökts, med hjälp av Eurostatuppgifter. Dessa uppgifter omfattar visserligen en mindre kvantitet vild lax, men denna anses inte ha haft några väsentliga inverkningar på priserna.

| (25) | Det bör i detta sammanhang noteras att minimiprisåtaganden gällde under perioden september 1997–maj 2003 för en betydande del av importen av odlad lax från Norge (som har ungefär 55 % av marknaden i gemenskapen). Överträdelser av minimiprisåtagandena från vissa norska exporterande producenters sida under 2002 ledde till att detta instruments effektivitet började undergrävas och till prisfall. I december 2002 föreslogs det att de gällande antidumpnings- och antisubventionsåtgärderna beträffande import från Norge skulle upphävas, och så skedde i maj 2003. Fallet i priserna på importen under 2002 och första halvåret 2003 berodde delvis på att vissa norska exportörer överträdde minimiprisåtagandena eller drog tillbaka dessa. |
| --- | --- |

(25)

Det bör i detta sammanhang noteras att minimiprisåtaganden gällde under perioden september 1997–maj 2003 för en betydande del av importen av odlad lax från Norge (som har ungefär 55 % av marknaden i gemenskapen). Överträdelser av minimiprisåtagandena från vissa norska exporterande producenters sida under 2002 ledde till att detta instruments effektivitet började undergrävas och till prisfall. I december 2002 föreslogs det att de gällande antidumpnings- och antisubventionsåtgärderna beträffande import från Norge skulle upphävas, och så skedde i maj 2003. Fallet i priserna på importen under 2002 och första halvåret 2003 berodde delvis på att vissa norska exportörer överträdde minimiprisåtagandena eller drog tillbaka dessa.

| (26) | Importpriserna föll med 28,5 % från 2000 till 2003. Denna prisminskning anses gå utöver den normala prisfluktuationen på marknaden, på grund av dess storlek i absoluta tal och på grund av att de exporterande producenternas vinster inte låg över det normala år 2000 och att produktionskostnaderna inte minskade nämnvärt mellan 2000 och 2003. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importpriser (euro/kg) | 3,55 | 2,99 | 2,87 | 2,54 |
| Källa: Eurostat. |

(26)

Importpriserna föll med 28,5 % från 2000 till 2003. Denna prisminskning anses gå utöver den normala prisfluktuationen på marknaden, på grund av dess storlek i absoluta tal och på grund av att de exporterande producenternas vinster inte låg över det normala år 2000 och att produktionskostnaderna inte minskade nämnvärt mellan 2000 och 2003.

2000

2001

2002

2003

Importpriser (euro/kg)

3,55

2,99

2,87

2,54

Källa: Eurostat.

| (27) | Prisutvecklingen under senare tid framgår tydligare av kvartalsuppgifterna. Importpriserna var relativt stabila under 2002 (mellan 2,83 och 2,93 euro/kg), sjönk från 2,87 euro/kg under första kvartalet 2003 till 2,24 euro/kg under tredje kvartalet 2003 och återhämtade sig delvis under fjärde kvartalet 2003 (2,48 euro/kg).

  Källa: Eurostat. | K1 2002 | K2 2002 | K3 2002 | K4 2002 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importpriser (euro/kg) | 2,83 | 2,93 | 2,86 | 2,85 |

(27)

Prisutvecklingen under senare tid framgår tydligare av kvartalsuppgifterna. Importpriserna var relativt stabila under 2002 (mellan 2,83 och 2,93 euro/kg), sjönk från 2,87 euro/kg under första kvartalet 2003 till 2,24 euro/kg under tredje kvartalet 2003 och återhämtade sig delvis under fjärde kvartalet 2003 (2,48 euro/kg).

Källa: Eurostat.

K1 2002

K2 2002

K3 2002

K4 2002

Importpriser (euro/kg)

2,83

2,93

2,86

2,85

| | K1 2003 | K2 2003 | K3 2003 | K4 2003 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Importpriser (euro/kg) | 2,87 | 2,62 | 2,24 | 2,48 |

K1 2003

K2 2003

K3 2003

K4 2003

Importpriser (euro/kg)

2,87

2,62

2,24

2,48

| (28) | Det finns visserligen inte ännu några helt tillförlitliga Eurostatuppgifter tillgängliga för första kvartalet 2004, men enligt de för närvarande tillgängliga uppgifterna steg importpriserna till ungefär 2,53 euro/kg i genomsnitt under den perioden. Detta är något under det genomsnittliga priset för 2003, och enligt de senaste uppgifterna håller priserna nu på att sjunka igen. De är för närvarande mycket låga. Vissa hävdar att priserna kommer att stiga under de kommande månaderna, men detta har inte kunnat styrkas. Källor inom laxodlingsindustrin i exporterande länder har bekräftat att priserna är mycket låga för närvarande. |
| --- | --- |

(28)

Det finns visserligen inte ännu några helt tillförlitliga Eurostatuppgifter tillgängliga för första kvartalet 2004, men enligt de för närvarande tillgängliga uppgifterna steg importpriserna till ungefär 2,53 euro/kg i genomsnitt under den perioden. Detta är något under det genomsnittliga priset för 2003, och enligt de senaste uppgifterna håller priserna nu på att sjunka igen. De är för närvarande mycket låga. Vissa hävdar att priserna kommer att stiga under de kommande månaderna, men detta har inte kunnat styrkas. Källor inom laxodlingsindustrin i exporterande länder har bekräftat att priserna är mycket låga för närvarande.

5.3   Importens marknadsandel

| (29) | Importens marknadsandel sjönk från 73,5 % år 2000 till 71,9 % år 2001 och låg kvar på ungefär samma nivå år 2002 (72 %). År 2003 steg importens marknadsandel till 75,0 %, vilket utgjorde en ökning med tre procentenheter och den högsta nivån under skadeundersökningsperioden. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importens marknadsandel | 73,5 % | 71,9 % | 72,0 % | 75,0 % |

(29)

Importens marknadsandel sjönk från 73,5 % år 2000 till 71,9 % år 2001 och låg kvar på ungefär samma nivå år 2002 (72 %). År 2003 steg importens marknadsandel till 75,0 %, vilket utgjorde en ökning med tre procentenheter och den högsta nivån under skadeundersökningsperioden.

2000

2001

2002

2003

Importens marknadsandel

73,5 %

71,9 %

72,0 %

75,0 %

6.   DEFINITION AV GEMENSKAPSPRODUCENTERNA

| (30) | I stort sett all produktion av den berörda produkten i gemenskapen skedde i Skottland och Irland, men det finns även två producenter i Frankrike och åtminstone en i Lettland. |
| --- | --- |

(30)

I stort sett all produktion av den berörda produkten i gemenskapen skedde i Skottland och Irland, men det finns även två producenter i Frankrike och åtminstone en i Lettland.

| (31) | Under 2003 uppgick den totala produktionen i gemenskapen av den berörda produkten till 180 593 ton, av vilken produktion de producenter som samarbetade till fullo i den preliminära fasen av undersökningen svarade för 85 231 ton, vilket motsvarade 47 % av den totala produktionen i gemenskapen. De svarade alltså för en betydande del av den totala produktionen i gemenskapen i den mening som avses i artikel 5.3 c i förordning (EG) nr 3285/94 och artikel 15.1 i förordning (EG) nr 519/94. För det preliminära avgörandets syften anses de därför utgöra gemenskapsproducenterna. |
| --- | --- |

(31)

Under 2003 uppgick den totala produktionen i gemenskapen av den berörda produkten till 180 593 ton, av vilken produktion de producenter som samarbetade till fullo i den preliminära fasen av undersökningen svarade för 85 231 ton, vilket motsvarade 47 % av den totala produktionen i gemenskapen. De svarade alltså för en betydande del av den totala produktionen i gemenskapen i den mening som avses i artikel 5.3 c i förordning (EG) nr 3285/94 och artikel 15.1 i förordning (EG) nr 519/94. För det preliminära avgörandets syften anses de därför utgöra gemenskapsproducenterna.

7.   OFÖRUTSEDDA OMSTÄNDIGHETER

| (32) | Enligt norska statens prognos från slutet av 2002 skulle den totala produktionen av lax i Norge under 2003 bli ungefär 446 000 ton. I februari 2003 räknade Kontali Analyse (en tillhandahållare av branschinformation) med en produktion på 475 000 ton. Produktionen i Norge skulle om den prognosen visade sig korrekt bli 30 000 ton högre än under 2002, men större delen av produktionsökningen väntades gå till tillväxtmarknader som Ryssland och Polen och till marknader i Fjärran Östern, t.ex. Japan, Hongkong, Taiwan och Kina. Tillväxten i Fjärran Östern hade varit negativ sedan 2000, men Norge räknade med att kunna vända på nedgången under 2003 genom att öppna den kinesiska marknaden. |
| --- | --- |

(32)

Enligt norska statens prognos från slutet av 2002 skulle den totala produktionen av lax i Norge under 2003 bli ungefär 446 000 ton. I februari 2003 räknade Kontali Analyse (en tillhandahållare av branschinformation) med en produktion på 475 000 ton. Produktionen i Norge skulle om den prognosen visade sig korrekt bli 30 000 ton högre än under 2002, men större delen av produktionsökningen väntades gå till tillväxtmarknader som Ryssland och Polen och till marknader i Fjärran Östern, t.ex. Japan, Hongkong, Taiwan och Kina. Tillväxten i Fjärran Östern hade varit negativ sedan 2000, men Norge räknade med att kunna vända på nedgången under 2003 genom att öppna den kinesiska marknaden.

| (33) | Den faktiska produktionen i Norge under 2003 uppgick till 509 000 ton (ungefär 63 000 ton mer än norska statens prognos och 34 000 ton (6 %) mer än Kontalis prognos). Produktionen i Norge under 2003 var 64 000 ton (14 %) högre än under 2002. Nedgången i försäljningen i Fjärran Östern kunde inte vändas under 2003, utan förstärktes i stället (minus 6 %). Dessutom avtog ökningen i försäljningen på tillväxtmarknaderna (från 47 % till 32 % i Ryssland och från 50 % till 30 % i andra europeiska länder utanför unionen). Den totala förbrukningen i världen ökade bara med 6 %, jämfört med 9 % under 2002 och 14 % under 2001. Att produktionsprognoserna skulle visa sig vara felaktiga kunde inte förutses, och utvecklingen av förbrukningen i världen var också oförutsebar. |
| --- | --- |

(33)

Den faktiska produktionen i Norge under 2003 uppgick till 509 000 ton (ungefär 63 000 ton mer än norska statens prognos och 34 000 ton (6 %) mer än Kontalis prognos). Produktionen i Norge under 2003 var 64 000 ton (14 %) högre än under 2002. Nedgången i försäljningen i Fjärran Östern kunde inte vändas under 2003, utan förstärktes i stället (minus 6 %). Dessutom avtog ökningen i försäljningen på tillväxtmarknaderna (från 47 % till 32 % i Ryssland och från 50 % till 30 % i andra europeiska länder utanför unionen). Den totala förbrukningen i världen ökade bara med 6 %, jämfört med 9 % under 2002 och 14 % under 2001. Att produktionsprognoserna skulle visa sig vara felaktiga kunde inte förutses, och utvecklingen av förbrukningen i världen var också oförutsebar.

| (34) | Norge ställdes till följd av detta inför ett allvarligt överproduktionsproblem, vilket man också föreföll inse. I ett försök att få bort överskottsutbudet från marknaden övervägde vissa norska producenter i augusti 2003 att frysa 30 000 ton odlad lax. Denna idé övergavs dock senare, och marknaden fortsatte att kännetecknas av överutbud. |
| --- | --- |

(34)

Norge ställdes till följd av detta inför ett allvarligt överproduktionsproblem, vilket man också föreföll inse. I ett försök att få bort överskottsutbudet från marknaden övervägde vissa norska producenter i augusti 2003 att frysa 30 000 ton odlad lax. Denna idé övergavs dock senare, och marknaden fortsatte att kännetecknas av överutbud.

| (35) | I december 2002 lade kommissionen fram ett förslag om att antidumpnings- och antisubventionsåtgärderna beträffande import från Norge skulle upphävas. Åtgärderna upphävdes i maj 2003. De hade i stor utsträckning tagit formen av minimiprisåtaganden, i kraft av vilka de berörda exporterande producenterna i praktiken tillförsäkrades ett minimipris. När förslaget om att upphäva åtgärderna lades fram drog många norska exporterande producenter tillbaka sina åtaganden eller upphörde att iaktta dessa. Gruppen norska laxodlare betraktad i sin helhet är kraftigt skuldsatt hos norska banker. När priserna sjönk och det inte längre fanns några minimiprisarrangemang började norska banker som lånat ut pengar till norska laxodlare vidta åtgärder för att minska sin exponering, genom att begära återbetalning. Detta skapade en ond cirkel: odlarna tog ut (”skördade”) mer lax från sina odlingar för försäljning, priserna pressades ned ytterligare och trycket att exportera ökade. En viss temporär och begränsad anpassning av importpriserna var visserligen att vänta som en följd av upphävandet av åtgärderna beträffande importen från Norge, men omfattningen av fallet i priserna (vilket förstärktes på grund av överproduktionen) och den onda cirkel som skapades på grund av de ovan redovisade åtgärderna från bankernas sida kunde inte förutses. |
| --- | --- |

(35)

I december 2002 lade kommissionen fram ett förslag om att antidumpnings- och antisubventionsåtgärderna beträffande import från Norge skulle upphävas. Åtgärderna upphävdes i maj 2003. De hade i stor utsträckning tagit formen av minimiprisåtaganden, i kraft av vilka de berörda exporterande producenterna i praktiken tillförsäkrades ett minimipris. När förslaget om att upphäva åtgärderna lades fram drog många norska exporterande producenter tillbaka sina åtaganden eller upphörde att iaktta dessa. Gruppen norska laxodlare betraktad i sin helhet är kraftigt skuldsatt hos norska banker. När priserna sjönk och det inte längre fanns några minimiprisarrangemang började norska banker som lånat ut pengar till norska laxodlare vidta åtgärder för att minska sin exponering, genom att begära återbetalning. Detta skapade en ond cirkel: odlarna tog ut (”skördade”) mer lax från sina odlingar för försäljning, priserna pressades ned ytterligare och trycket att exportera ökade. En viss temporär och begränsad anpassning av importpriserna var visserligen att vänta som en följd av upphävandet av åtgärderna beträffande importen från Norge, men omfattningen av fallet i priserna (vilket förstärktes på grund av överproduktionen) och den onda cirkel som skapades på grund av de ovan redovisade åtgärderna från bankernas sida kunde inte förutses.

| (36) | Under 2003 föll värdet på den norska kronan med 13 % i förhållande till euron, med 12 % i förhållande till den danska kronan och med 14 % i förhållande till den svenska kronan. Förändringar i valutakurserna är visserligen att vänta, men det rörde sig här om relativt stora och ihållande förändringar som låg utanför det normala intervallet för valutafluktuationer. Under 2003 föll även värdet på det brittiska pundet i förhållande till euron, men bara med 6 %, vilket gjorde odlad lax som producerats i Förenade kungariket dyrare i euroområdet i förhållande till lax som importerats från Norge än vad den hade varit i början av året. De viktigaste importörerna av norsk odlad lax i gemenskapen är Danmark, Sverige, Tyskland och Polen. En stor del av denna import transporteras direkt vidare inom gemenskapen till länder i euroområdet, t.ex. till Frankrike och Spanien. Dessutom säljs mer än hälften av den odlade lax som importerats till Danmark och i stort sett all den odlade lax som importerats till Polen och till andra nya medlemsstater vidare i euroområdet efter bearbetning. Fallet i värdet på den norska kronan i förhållande till euron fick därför konsekvenser inte bara för importen från Norge direkt till euroområdet, utan även för importen till de länder (t.ex. Danmark och Polen) som bearbetar odlad lax för att sälja den vidare i euroområdet. Följden av förändringarna i valutakurserna var att gemenskapsmarknaden i dess helhet blev mer attraktiv för de norska exporterande producenterna, vilket i viss utsträckning skyddade dem från verkningarna av nedgången i deras priser i euro och danska och svenska kronor och hjälpte dem att bibehålla sina exportintäkter i sin nationella valuta. Priserna per enhet föll dock även i norska kronor. Förändringarna i valutakurserna gjorde samtidigt importerad lax billigare i gemenskapen och import mer attraktiv för importörer och användare som bearbetningsindustrin. Följden blev att en stor del av överproduktionen i Norge exporterades till gemenskapen. |
| --- | --- |

(36)

Under 2003 föll värdet på den norska kronan med 13 % i förhållande till euron, med 12 % i förhållande till den danska kronan och med 14 % i förhållande till den svenska kronan. Förändringar i valutakurserna är visserligen att vänta, men det rörde sig här om relativt stora och ihållande förändringar som låg utanför det normala intervallet för valutafluktuationer. Under 2003 föll även värdet på det brittiska pundet i förhållande till euron, men bara med 6 %, vilket gjorde odlad lax som producerats i Förenade kungariket dyrare i euroområdet i förhållande till lax som importerats från Norge än vad den hade varit i början av året. De viktigaste importörerna av norsk odlad lax i gemenskapen är Danmark, Sverige, Tyskland och Polen. En stor del av denna import transporteras direkt vidare inom gemenskapen till länder i euroområdet, t.ex. till Frankrike och Spanien. Dessutom säljs mer än hälften av den odlade lax som importerats till Danmark och i stort sett all den odlade lax som importerats till Polen och till andra nya medlemsstater vidare i euroområdet efter bearbetning. Fallet i värdet på den norska kronan i förhållande till euron fick därför konsekvenser inte bara för importen från Norge direkt till euroområdet, utan även för importen till de länder (t.ex. Danmark och Polen) som bearbetar odlad lax för att sälja den vidare i euroområdet. Följden av förändringarna i valutakurserna var att gemenskapsmarknaden i dess helhet blev mer attraktiv för de norska exporterande producenterna, vilket i viss utsträckning skyddade dem från verkningarna av nedgången i deras priser i euro och danska och svenska kronor och hjälpte dem att bibehålla sina exportintäkter i sin nationella valuta. Priserna per enhet föll dock även i norska kronor. Förändringarna i valutakurserna gjorde samtidigt importerad lax billigare i gemenskapen och import mer attraktiv för importörer och användare som bearbetningsindustrin. Följden blev att en stor del av överproduktionen i Norge exporterades till gemenskapen.

| (37) | Den preliminära analysen leder till slutsatsen att de oförutsedda omständigheter som låg till grund för ökningen av importen till gemenskapen utgjordes av den (trots prognoserna om en lägre ökning av produktionen) betydande överproduktionen i Norge (vars följder förstärktes på grund av att den norska industrin inte lyckades uppnå den planerade tillväxten i sin export till marknader utanför gemenskapen och på grund av att upphävandet av de handelspolitiska skyddsåtgärderna beträffande importen från Norge och de ovan redovisade åtgärderna från de norska bankernas sida fick oväntat stora verkningar) samt av ökningen i värdet på euron, som gjorde att gemenskapsmarknaden i dess helhet blev mer attraktiv för de norska exporterande producenterna. Dessa omständigheter och deras verkningar kommer att undersökas ytterligare under den slutliga fasen av detta förfarande. |
| --- | --- |

(37)

Den preliminära analysen leder till slutsatsen att de oförutsedda omständigheter som låg till grund för ökningen av importen till gemenskapen utgjordes av den (trots prognoserna om en lägre ökning av produktionen) betydande överproduktionen i Norge (vars följder förstärktes på grund av att den norska industrin inte lyckades uppnå den planerade tillväxten i sin export till marknader utanför gemenskapen och på grund av att upphävandet av de handelspolitiska skyddsåtgärderna beträffande importen från Norge och de ovan redovisade åtgärderna från de norska bankernas sida fick oväntat stora verkningar) samt av ökningen i värdet på euron, som gjorde att gemenskapsmarknaden i dess helhet blev mer attraktiv för de norska exporterande producenterna. Dessa omständigheter och deras verkningar kommer att undersökas ytterligare under den slutliga fasen av detta förfarande.

8.   ALLVARLIG SKADA

8.1   Inledning

| (38) | I syfte att det preliminärt skall kunna avgöras om gemenskapsproducenterna av den likadana produkten har vållats allvarlig skada har det gjorts en preliminär bedömning av alla relevanta faktorer av objektiv och kvantifierbar natur som påverkar gemenskapsproducenternas situation. Det har med avseende på den berörda produkten särskilt gjorts en bedömning av utvecklingen i fråga om samlade uppgifter för gemenskapen om förbrukning, produktionskapacitet, produktion, kapacitetsutnyttjande, sysselsättning, produktivitet, försäljning och marknadsandel. Dessa samlade uppgifter grundar sig på statistiska uppgifter som Förenade kungariket och Irland inhämtat med hjälp av ingående utfrågningar av industrin. När det gäller företagsspecifika uppgifter så grundas dessa på uppgifter som de samarbetsvilliga gemenskapsproducenterna har lämnat om kassaflöde, avkastning på sysselsatt kapital, lager, priser, prisunderskridande och lönsamhet under åren 2000–2003. |
| --- | --- |

(38)

I syfte att det preliminärt skall kunna avgöras om gemenskapsproducenterna av den likadana produkten har vållats allvarlig skada har det gjorts en preliminär bedömning av alla relevanta faktorer av objektiv och kvantifierbar natur som påverkar gemenskapsproducenternas situation. Det har med avseende på den berörda produkten särskilt gjorts en bedömning av utvecklingen i fråga om samlade uppgifter för gemenskapen om förbrukning, produktionskapacitet, produktion, kapacitetsutnyttjande, sysselsättning, produktivitet, försäljning och marknadsandel. Dessa samlade uppgifter grundar sig på statistiska uppgifter som Förenade kungariket och Irland inhämtat med hjälp av ingående utfrågningar av industrin. När det gäller företagsspecifika uppgifter så grundas dessa på uppgifter som de samarbetsvilliga gemenskapsproducenterna har lämnat om kassaflöde, avkastning på sysselsatt kapital, lager, priser, prisunderskridande och lönsamhet under åren 2000–2003.

| (39) | Det bör redan från början noteras att produktionscykeln fram till skörden är lång och relativt oflexibel i laxodlingsindustrin, såväl i gemenskapen som på andra håll, och att laxen vid skörd måste säljas omedelbart, eftersom den endast i fryst tillstånd kan lagras mer än några dagar. Infrysning är dyrt, och frysningskapaciteten i gemenskapen är hur som helst begränsad. Produktionen måste planeras åtminstone två år i förväg och kan efter det att planerna satts i verket ändras endast marginellt. Ett överskott i utbudet har därför fördröjd verkan på produktionen, men det har omedelbara och kraftiga verkningar på priserna. |
| --- | --- |

(39)

Det bör redan från början noteras att produktionscykeln fram till skörden är lång och relativt oflexibel i laxodlingsindustrin, såväl i gemenskapen som på andra håll, och att laxen vid skörd måste säljas omedelbart, eftersom den endast i fryst tillstånd kan lagras mer än några dagar. Infrysning är dyrt, och frysningskapaciteten i gemenskapen är hur som helst begränsad. Produktionen måste planeras åtminstone två år i förväg och kan efter det att planerna satts i verket ändras endast marginellt. Ett överskott i utbudet har därför fördröjd verkan på produktionen, men det har omedelbara och kraftiga verkningar på priserna.

8.2   Analys av gemenskapsproducenternas situation

8.2.1   Förbrukning

| (40) | Förbrukningen i gemenskapen av den berörda produkten fastställdes preliminärt som den totala produktionen hos alla producenter i gemenskapen plus den totala importen till gemenskapen (enligt Eurostats uppgifter) minus exporten från gemenskapen. |
| --- | --- |

(40)

Förbrukningen i gemenskapen av den berörda produkten fastställdes preliminärt som den totala produktionen hos alla producenter i gemenskapen plus den totala importen till gemenskapen (enligt Eurostats uppgifter) minus exporten från gemenskapen.

| (41) | Mellan 2000 och 2003 ökade förbrukningen i gemenskapen med 19,7 %, från 507 705 ton till 607 728 ton. |
| --- | --- |

(41)

Mellan 2000 och 2003 ökade förbrukningen i gemenskapen med 19,7 %, från 507 705 ton till 607 728 ton.

| (42) | Det bör noteras att lax har relativt hög priselasticitet, och den påtagligt större ökningen av förbrukningen under 2003 kan därför åtminstone delvis förklaras av fallet i priserna på grossistnivå. |
| --- | --- |

(42)

Det bör noteras att lax har relativt hög priselasticitet, och den påtagligt större ökningen av förbrukningen under 2003 kan därför åtminstone delvis förklaras av fallet i priserna på grossistnivå.

8.2.2   Produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (43) | Produktionen av odlad lax i gemenskapen begränsas i praktiken via av myndigheter utfärdade licenser i vilka den maximala kvantitet fisk som får hållas i vattnet på en viss plats vid en viss tidpunkt anges. De ovan angivna kapacitetsuppgifterna grundar sig på den maximikvantitet som det beviljats licenser för, inte på den fysiska kapacitet att hålla fisk som gemenskapsproducenternas burar har. Kostnaderna för att ansöka om och behålla licenser är relativt låga, och överkapacitet kan följaktligen behållas till låg kostnad. |
| --- | --- |

(43)

Produktionen av odlad lax i gemenskapen begränsas i praktiken via av myndigheter utfärdade licenser i vilka den maximala kvantitet fisk som får hållas i vattnet på en viss plats vid en viss tidpunkt anges. De ovan angivna kapacitetsuppgifterna grundar sig på den maximikvantitet som det beviljats licenser för, inte på den fysiska kapacitet att hålla fisk som gemenskapsproducenternas burar har. Kostnaderna för att ansöka om och behålla licenser är relativt låga, och överkapacitet kan följaktligen behållas till låg kostnad.

| (44) | Den preliminära undersökningen visade att den teoretiska produktionskapaciteten låg på ungefär samma nivå under perioden 2000–2002 och ökade med 2,2 % från 2000 till 2003. |
| --- | --- |

(44)

Den preliminära undersökningen visade att den teoretiska produktionskapaciteten låg på ungefär samma nivå under perioden 2000–2002 och ökade med 2,2 % från 2000 till 2003.

| (45) | Kapacitetsutnyttjandet (dvs. den faktiska kvantiteten fisk i burarna i förhållande till den kvantitet som det beviljats licenser för) ökade från 43 % år 2000 till 48 % år 2001 och ökade därefter stadigt de två följande åren, till 52 % år 2003. Denna utveckling återspeglar den omständigheten att produktionen ökade med 23 % från 2000 till 2003 samtidigt som den kvantitet som det beviljats licenser för bara ökade med 2,2 %. |
| --- | --- |

(45)

Kapacitetsutnyttjandet (dvs. den faktiska kvantiteten fisk i burarna i förhållande till den kvantitet som det beviljats licenser för) ökade från 43 % år 2000 till 48 % år 2001 och ökade därefter stadigt de två följande åren, till 52 % år 2003. Denna utveckling återspeglar den omständigheten att produktionen ökade med 23 % från 2000 till 2003 samtidigt som den kvantitet som det beviljats licenser för bara ökade med 2,2 %.

8.2.3   Produktion

| (46) | Produktionen (uttryckt i kvantiteten skördad fisk) ökade från 146 664 ton år 2000 till 180 593 ton år 2003, vilket utgjorde en ökning med 23 %. Ökningen från 2002 till 2003 var 7 %. |
| --- | --- |

(46)

Produktionen (uttryckt i kvantiteten skördad fisk) ökade från 146 664 ton år 2000 till 180 593 ton år 2003, vilket utgjorde en ökning med 23 %. Ökningen från 2002 till 2003 var 7 %.

| (47) | Det bör noteras att produktionen på grund av den långa produktionscykeln planeras åtminstone två år i förväg och att den efter det att en produktionscykel inletts kan ändras endast marginellt. |
| --- | --- |

(47)

Det bör noteras att produktionen på grund av den långa produktionscykeln planeras åtminstone två år i förväg och att den efter det att en produktionscykel inletts kan ändras endast marginellt.

8.2.4   Sysselsättning

| (48) | Antalet sysselsatta i samband med framställningen av den berörda produkten sjönk från 1 269 år 2000 till 1 193 år 2003, vilket utgjorde en minskning med 6 %. Sysselsättningen sjönk under 2001, återhämtade sig delvis under 2002 och stabiliserades under 2003. |
| --- | --- |

(48)

Antalet sysselsatta i samband med framställningen av den berörda produkten sjönk från 1 269 år 2000 till 1 193 år 2003, vilket utgjorde en minskning med 6 %. Sysselsättningen sjönk under 2001, återhämtade sig delvis under 2002 och stabiliserades under 2003.

8.2.5   Produktivitet

| (49) | Produktiviteten ökade under hela skadeundersökningsperioden, från 115 ton år 2000 till 151 ton år 2003. Denna utveckling återspeglar den ökande användningen av automatiska utfodringssystem och annan arbetskraftssparande utrustning samt det kraftiga trycket att nedbringa kostnaderna med hänsyn till ökande förluster. |
| --- | --- |

(49)

Produktiviteten ökade under hela skadeundersökningsperioden, från 115 ton år 2000 till 151 ton år 2003. Denna utveckling återspeglar den ökande användningen av automatiska utfodringssystem och annan arbetskraftssparande utrustning samt det kraftiga trycket att nedbringa kostnaderna med hänsyn till ökande förluster.

8.2.6   Försäljningsvolym

| (50) | Från 2000 till 2002 ökade gemenskapsproducenternas försäljning av den likadana produkten med 14,3 %, från 134 916 ton till 154 171 ton. Under samma period ökade förbrukningen med 8,5 %. Från 2002 till 2003 minskade gemenskapsproducenternas försäljning med 1,6 %, från 154 171 ton till 151 780 ton, trots att förbrukningen under samma period ökade med 10,3 %. |
| --- | --- |

(50)

Från 2000 till 2002 ökade gemenskapsproducenternas försäljning av den likadana produkten med 14,3 %, från 134 916 ton till 154 171 ton. Under samma period ökade förbrukningen med 8,5 %. Från 2002 till 2003 minskade gemenskapsproducenternas försäljning med 1,6 %, från 154 171 ton till 151 780 ton, trots att förbrukningen under samma period ökade med 10,3 %.

8.2.7   Marknadsandel

| (51) | Gemenskapsproducenternas marknadsandel ökade från 26,5 % år 2000 till 28,1 % år 2001 och låg kvar på ungefär samma nivå år 2002, men föll år 2003 med tre procentenheter, till 25,0 %, den lägsta nivån under skadeundersökningsperioden. Denna utveckling återspeglar den omständigheten att importen under 2003 ökade inte bara i absoluta tal utan även i förhållande till förbrukningen. |
| --- | --- |

(51)

Gemenskapsproducenternas marknadsandel ökade från 26,5 % år 2000 till 28,1 % år 2001 och låg kvar på ungefär samma nivå år 2002, men föll år 2003 med tre procentenheter, till 25,0 %, den lägsta nivån under skadeundersökningsperioden. Denna utveckling återspeglar den omständigheten att importen under 2003 ökade inte bara i absoluta tal utan även i förhållande till förbrukningen.

8.2.8   Kassaflöde

| (52) | Kassaflödet kunde inte undersökas enbart för den berörda produkten, utan bara för de företag som framställde den berörda produkten och samarbetade i samband med undersökningen. Denna indikator anses därför vara mindre betydelsefull än de andra undersökta indikatorerna. Det framgår dock av denna analys att kassaflödet var kraftigt negativt under 2001, 2002 och 2003. |
| --- | --- |

(52)

Kassaflödet kunde inte undersökas enbart för den berörda produkten, utan bara för de företag som framställde den berörda produkten och samarbetade i samband med undersökningen. Denna indikator anses därför vara mindre betydelsefull än de andra undersökta indikatorerna. Det framgår dock av denna analys att kassaflödet var kraftigt negativt under 2001, 2002 och 2003.

8.2.9   Avkastning på sysselsatt kapital

| (53) | Avkastningen på sysselsatt kapital kunde inte heller undersökas enbart för den berörda produkten, utan bara för de företag som framställde den berörda produkten och samarbetade i samband med undersökningen. Även denna indikator anses därför vara mindre betydelsefull än andra indikatorer. Det framgår dock av denna analys att avkastningen på sysselsatt kapital föll från 34 % år 2000 till nära noll år 2001 och att den låg kvar nära noll år 2002 och föll till minus 20 % år 2003. |
| --- | --- |

(53)

Avkastningen på sysselsatt kapital kunde inte heller undersökas enbart för den berörda produkten, utan bara för de företag som framställde den berörda produkten och samarbetade i samband med undersökningen. Även denna indikator anses därför vara mindre betydelsefull än andra indikatorer. Det framgår dock av denna analys att avkastningen på sysselsatt kapital föll från 34 % år 2000 till nära noll år 2001 och att den låg kvar nära noll år 2002 och föll till minus 20 % år 2003.

8.2.10   Pris för den likadana produkten

| (54) | Det genomsnittliga priset för den likadana produkten sjönk stadigt från 2000 till 2003, sammanlagt under perioden med 20,3 %. Det genomsnittliga priset år 2003 var 2,79 euro/kg. |
| --- | --- |

(54)

Det genomsnittliga priset för den likadana produkten sjönk stadigt från 2000 till 2003, sammanlagt under perioden med 20,3 %. Det genomsnittliga priset år 2003 var 2,79 euro/kg.

| (55) | Enligt de tillgängliga uppgifterna steg det genomsnittliga priset per enhet för gemenskapsproducenternas försäljning något under första kvartalet 2004, i linje med den lätta ökningen av det genomsnittliga importpriset. Enligt de senaste uppgifterna håller priserna nu dock på att sjunka igen. En part gjorde (med hänvisning till den genomsnittliga växelkursen) gällande att prisfallen var mindre betydande i pund sterling. Det anses dock inte lämpligt att kommissionen avviker från sin konsekventa praxis att använda euron som valutaenhet i ärenden som rör handelspolitiska skyddsåtgärder. |
| --- | --- |

(55)

Enligt de tillgängliga uppgifterna steg det genomsnittliga priset per enhet för gemenskapsproducenternas försäljning något under första kvartalet 2004, i linje med den lätta ökningen av det genomsnittliga importpriset. Enligt de senaste uppgifterna håller priserna nu dock på att sjunka igen. En part gjorde (med hänvisning till den genomsnittliga växelkursen) gällande att prisfallen var mindre betydande i pund sterling. Det anses dock inte lämpligt att kommissionen avviker från sin konsekventa praxis att använda euron som valutaenhet i ärenden som rör handelspolitiska skyddsåtgärder.

8.2.11   Kostnader

| (56) | Utöver prisutvecklingen undersöktes även kostnadsutvecklingen. Den genomsnittliga produktionskostnaden varierade mellan 3,0 och 3,2 euro/kg under perioden 2000–2003. |
| --- | --- |

(56)

Utöver prisutvecklingen undersöktes även kostnadsutvecklingen. Den genomsnittliga produktionskostnaden varierade mellan 3,0 och 3,2 euro/kg under perioden 2000–2003.

8.2.12   Lönsamhet

| (57) | Lönsamheten i gemenskapsproducenternas försäljning i gemenskapen föll från 7,3 % år 2000 till minus 3,3 % år 2001. Förlusten var mindre uttalad år 2002 (2,5 %), men ökade till 17,1 % år 2003. År 2003, när importen nådde sin högsta nivå och det genomsnittliga priset på importprodukterna sin lägsta nivå (2,54 euro/kg), nådde även det genomsnittliga priset på gemenskapsprodukterna sin lägsta nivå (2,79 euro/kg). Nedgången i gemenskapsproducenternas lönsamhet från 2000 till 2003 sammanföll i tiden med nedgången i det genomsnittliga priset på gemenskapsproducenternas produkter, vilket föll från 3,50 euro/kg till 2,79 euro/kg. |
| --- | --- |

(57)

Lönsamheten i gemenskapsproducenternas försäljning i gemenskapen föll från 7,3 % år 2000 till minus 3,3 % år 2001. Förlusten var mindre uttalad år 2002 (2,5 %), men ökade till 17,1 % år 2003. År 2003, när importen nådde sin högsta nivå och det genomsnittliga priset på importprodukterna sin lägsta nivå (2,54 euro/kg), nådde även det genomsnittliga priset på gemenskapsprodukterna sin lägsta nivå (2,79 euro/kg). Nedgången i gemenskapsproducenternas lönsamhet från 2000 till 2003 sammanföll i tiden med nedgången i det genomsnittliga priset på gemenskapsproducenternas produkter, vilket föll från 3,50 euro/kg till 2,79 euro/kg.

8.2.13   Lager

| (58) | Med lager avses i detta sammanhang fisk i vattnet. Producenterna i gemenskapen och på andra håll har försumbara lager av skördad fisk, eftersom fisken vid skörd måste säljas omedelbart. En nedgång i utgående lager innebär därför en minskning i kvantiteten fisk som står på tillväxt för skörd under de två följande åren. Minskande lager är därför i detta fall en indikator på tilltagande skada. |
| --- | --- |

(58)

Med lager avses i detta sammanhang fisk i vattnet. Producenterna i gemenskapen och på andra håll har försumbara lager av skördad fisk, eftersom fisken vid skörd måste säljas omedelbart. En nedgång i utgående lager innebär därför en minskning i kvantiteten fisk som står på tillväxt för skörd under de två följande åren. Minskande lager är därför i detta fall en indikator på tilltagande skada.

| (59) | Lagren ökade från 36 332 ton år 2000 till 53 178 ton år 2002 och minskade därpå till 43 024 ton år 2003. Lagren minskade alltså med 19,1 % från 2002 till 2003. |
| --- | --- |

(59)

Lagren ökade från 36 332 ton år 2000 till 53 178 ton år 2002 och minskade därpå till 43 024 ton år 2003. Lagren minskade alltså med 19,1 % från 2002 till 2003.

8.2.14   Slutsats

| (60) | Av undersökningen framgår att den berörda produkten under perioden 2000–2003 och särskilt under perioden 2002–2003 importerades till gemenskapsmarknaden i ökande kvantiteter och i hög volym. |
| --- | --- |

(60)

Av undersökningen framgår att den berörda produkten under perioden 2000–2003 och särskilt under perioden 2002–2003 importerades till gemenskapsmarknaden i ökande kvantiteter och i hög volym.

| (61) | Vad beträffar gemenskapsproducenternas situation låg den teoretiska produktionskapaciteten på ungefär samma nivå under perioden 2000–2002, samtidigt som produktionen ökade med 14,8 %. Kapacitetsutnyttjandet ökade alltså under perioden, från 43 % till 50 %. Lagren (dvs. kvantiteten fisk i vattnet) ökade också. Sysselsättningen gick ned något och produktiviteten ökade, huvudsakligen på grund av ökad automatisering. |
| --- | --- |

(61)

Vad beträffar gemenskapsproducenternas situation låg den teoretiska produktionskapaciteten på ungefär samma nivå under perioden 2000–2002, samtidigt som produktionen ökade med 14,8 %. Kapacitetsutnyttjandet ökade alltså under perioden, från 43 % till 50 %. Lagren (dvs. kvantiteten fisk i vattnet) ökade också. Sysselsättningen gick ned något och produktiviteten ökade, huvudsakligen på grund av ökad automatisering.

| (62) | Gemenskapsproducenternas försäljning ökade med 14,3 % under perioden 2000–2002 (förbrukningen ökade med 8,5 % under samma period), och deras marknadsandel ökade från 26,5 % till 28,0 %. |
| --- | --- |

(62)

Gemenskapsproducenternas försäljning ökade med 14,3 % under perioden 2000–2002 (förbrukningen ökade med 8,5 % under samma period), och deras marknadsandel ökade från 26,5 % till 28,0 %.

| (63) | Priserna föll dock med 13,7 % under perioden 2000–2002, och detta förefaller trots att produktionskostnaderna sjönk något år 2002 (delvis tack vare högre kapacitetsutnyttjande och högre produktivitet) ha lett till en nedgång i lönsamheten (från vinst på 7,3 % år 2000 till förlust på 3,3 % år 2001 och på 2,5 % år 2002). Avkastningen på sysselsatt kapital och kassaflödet utvecklades också negativt under perioden. |
| --- | --- |

(63)

Priserna föll dock med 13,7 % under perioden 2000–2002, och detta förefaller trots att produktionskostnaderna sjönk något år 2002 (delvis tack vare högre kapacitetsutnyttjande och högre produktivitet) ha lett till en nedgång i lönsamheten (från vinst på 7,3 % år 2000 till förlust på 3,3 % år 2001 och på 2,5 % år 2002). Avkastningen på sysselsatt kapital och kassaflödet utvecklades också negativt under perioden.

| (64) | Gemenskapsproducenternas situation försämrades betydligt från 2002 till 2003. Trots att produktionskapaciteten och produktionen ökade (den senare med 7,3 %) i enlighet med de tidigare fastställda produktionsplanerna och att detta ledde till ett högre kapacitetsutnyttjande och högre produktivitet utvecklades alla andra indikatorer negativt. Lagren minskade med 19,1 %. Trots att förbrukningen ökade med 10,3 % sjönk gemenskapsproducenternas försäljning med 1,6 %, och deras marknadsandel minskade. Dessutom föll priserna ytterligare, med 7,6 %, och produktionskostnaderna steg, till den genomsnittliga nivån under fyraårsperioden. Detta ledde till en kraftig nedgång i lönsamheten: gemenskapsproducenterna ådrog sig förluster på 17,1 %. Förlusterna återspeglades i den sammanlagda avkastningen på sysselsatt kapital, minus 20 %. Kassaflödet verkade förbättras, men detta var i själva verket bara en återspegling av minskningen i lagren och oförmågan att återinvestera. |
| --- | --- |

(64)

Gemenskapsproducenternas situation försämrades betydligt från 2002 till 2003. Trots att produktionskapaciteten och produktionen ökade (den senare med 7,3 %) i enlighet med de tidigare fastställda produktionsplanerna och att detta ledde till ett högre kapacitetsutnyttjande och högre produktivitet utvecklades alla andra indikatorer negativt. Lagren minskade med 19,1 %. Trots att förbrukningen ökade med 10,3 % sjönk gemenskapsproducenternas försäljning med 1,6 %, och deras marknadsandel minskade. Dessutom föll priserna ytterligare, med 7,6 %, och produktionskostnaderna steg, till den genomsnittliga nivån under fyraårsperioden. Detta ledde till en kraftig nedgång i lönsamheten: gemenskapsproducenterna ådrog sig förluster på 17,1 %. Förlusterna återspeglades i den sammanlagda avkastningen på sysselsatt kapital, minus 20 %. Kassaflödet verkade förbättras, men detta var i själva verket bara en återspegling av minskningen i lagren och oförmågan att återinvestera.

| (65) | Med beaktande av alla dessa faktorer dras preliminärt den slutsatsen att gemenskapsproducenterna har vållats allvarlig skada som har tagit sig uttryck i en väsentlig allmän försämring av deras situation. |
| --- | --- |

(65)

Med beaktande av alla dessa faktorer dras preliminärt den slutsatsen att gemenskapsproducenterna har vållats allvarlig skada som har tagit sig uttryck i en väsentlig allmän försämring av deras situation.

9.   ORSAKSSAMBAND

| (66) | I syfte att undersöka om det fanns ett orsakssamband mellan ökningen av importen och den allvarliga skadan och att se till att skada som orsakas av andra faktorer inte hänförs till ökningen av importen avgränsades skadliga verkningar av faktorer som anses orsaka skada från varandra och hänfördes de skadliga verkningarna till de faktorer som orsakar dem. Det fastställdes därefter huruvida det fanns ett ”faktiskt och väsentligt” samband mellan ökningen av importen och den allvarliga skadan. |
| --- | --- |

(66)

I syfte att undersöka om det fanns ett orsakssamband mellan ökningen av importen och den allvarliga skadan och att se till att skada som orsakas av andra faktorer inte hänförs till ökningen av importen avgränsades skadliga verkningar av faktorer som anses orsaka skada från varandra och hänfördes de skadliga verkningarna till de faktorer som orsakar dem. Det fastställdes därefter huruvida det fanns ett ”faktiskt och väsentligt” samband mellan ökningen av importen och den allvarliga skadan.

9.1   Analys av orsaksfaktorer

9.1.1   Verkningarna av ökningen av importen

| (67) | Såsom visats ovan importerades den berörda produkten till gemenskapsmarknaden i ökande kvantiteter och hög volym under perioden 2000–2003, och särskilt under perioden 2002–2003. |
| --- | --- |

(67)

Såsom visats ovan importerades den berörda produkten till gemenskapsmarknaden i ökande kvantiteter och hög volym under perioden 2000–2003, och särskilt under perioden 2002–2003.

| (68) | Odlad lax är i huvudsak en råvaruprodukt, och den berörda produkten och den likadana produkten konkurrerar därför huvudsakligen via priset. Importprodukterna (särskilt de från Norge) anses allmänt vara marknadsledande och prisbestämmande. Även små prisunderskridanden kan därmed leda till att gemenskapsproducenternas priser pressas ned. |
| --- | --- |

(68)

Odlad lax är i huvudsak en råvaruprodukt, och den berörda produkten och den likadana produkten konkurrerar därför huvudsakligen via priset. Importprodukterna (särskilt de från Norge) anses allmänt vara marknadsledande och prisbestämmande. Även små prisunderskridanden kan därmed leda till att gemenskapsproducenternas priser pressas ned.

| (69) | I det aktuella fallet var den viktigaste skadliga verkningen av ökningen av importen de stora förlusterna för gemenskapsproducenterna. På grund av importprodukternas marknadsledande och prisbestämmande roll ledde ökningen av importen till att priserna pressades ned i hela gemenskapen. Om importen hade ökat i mindre utsträckning, skulle trycket nedåt på priserna ha varit lägre. Om efterfrågan på gemenskapsmarknaden hade varit så hög att en sådan ökning av importen hade kunnat absorberas vid väsentligt högre priser, är det, trots att ökningen av importen skulle ha lett till lägre försäljning och marknadsandel för gemenskapsproducenterna, möjligt att dessa inte skulle ha vållats allvarlig skada. |
| --- | --- |

(69)

I det aktuella fallet var den viktigaste skadliga verkningen av ökningen av importen de stora förlusterna för gemenskapsproducenterna. På grund av importprodukternas marknadsledande och prisbestämmande roll ledde ökningen av importen till att priserna pressades ned i hela gemenskapen. Om importen hade ökat i mindre utsträckning, skulle trycket nedåt på priserna ha varit lägre. Om efterfrågan på gemenskapsmarknaden hade varit så hög att en sådan ökning av importen hade kunnat absorberas vid väsentligt högre priser, är det, trots att ökningen av importen skulle ha lett till lägre försäljning och marknadsandel för gemenskapsproducenterna, möjligt att dessa inte skulle ha vållats allvarlig skada.

| (70) | Från 2000 till 2002 föll importpriserna med 19 %, och gemenskapsproducenternas priser hade en likartad utveckling under den perioden. Gemenskapsproducenternas marknadsandel i gemenskapen ökade visserligen under perioden, men denna ökning utgjorde en återspegling av produktionsbeslut som fattats under tidigare år. Såväl 2001 som 2002 gick gemenskapsproducenternas försäljning med förlust. |
| --- | --- |

(70)

Från 2000 till 2002 föll importpriserna med 19 %, och gemenskapsproducenternas priser hade en likartad utveckling under den perioden. Gemenskapsproducenternas marknadsandel i gemenskapen ökade visserligen under perioden, men denna ökning utgjorde en återspegling av produktionsbeslut som fattats under tidigare år. Såväl 2001 som 2002 gick gemenskapsproducenternas försäljning med förlust.

| (71) | Från 2002 till 2003 ökade importen med 15 %. Importens marknadsandel ökade från 72 % till 75 %, medan gemenskapsproducenternas marknadsandel minskade från 28 % till 25 %. Under samma period ökade importen i förhållande till produktionen i gemenskapen, från 236 % till 252 %. Importen förefaller alltså både i förhållande till produktionen och förbrukningen i gemenskapen ha ökat på gemenskapsproducenternas bekostnad. |
| --- | --- |

(71)

Från 2002 till 2003 ökade importen med 15 %. Importens marknadsandel ökade från 72 % till 75 %, medan gemenskapsproducenternas marknadsandel minskade från 28 % till 25 %. Under samma period ökade importen i förhållande till produktionen i gemenskapen, från 236 % till 252 %. Importen förefaller alltså både i förhållande till produktionen och förbrukningen i gemenskapen ha ökat på gemenskapsproducenternas bekostnad.

| (72) | Den viktigaste aspekten av ökningen av importen var dock dess verkningar på gemenskapsproducenternas priser och lönsamhet. Såsom angivits ovan anses importprodukterna (särskilt de från Norge) vara prisbestämmande på gemenskapens marknad för odlad lax. Därför undersöktes förekomsten av prisunderskridande, för att fastställa om det verkligen förhöll sig på det viset att lågprisimporten tenderade att pressa ned gemenskapsproducenternas priser. |
| --- | --- |

(72)

Den viktigaste aspekten av ökningen av importen var dock dess verkningar på gemenskapsproducenternas priser och lönsamhet. Såsom angivits ovan anses importprodukterna (särskilt de från Norge) vara prisbestämmande på gemenskapens marknad för odlad lax. Därför undersöktes förekomsten av prisunderskridande, för att fastställa om det verkligen förhöll sig på det viset att lågprisimporten tenderade att pressa ned gemenskapsproducenternas priser.

| (73) | I syfte att träffa ett preliminärt avgörande beträffande prisunderskridande undersöktes prisuppgifter för jämförbara tidsperioder, i samma handelsled och för försäljning till likartade kunder. Enligt en jämförelse mellan gemenskapsproducenternas genomsnittliga priser (fritt Glasgow) och till gemenskapen exporterande producenters genomsnittliga priser (cif vid gemenskapens gräns inklusive tull) till importörer i gemenskapen underskreds de inhemska priserna med mellan 3,1 och 7,1 % under de tre senaste åren. Detta förefaller ha lett till ett tryck nedåt på gemenskapsproducenternas priser på grund av att importprodukterna i kraft av sin höga marknadsandel var prisbestämmande. Det visade sig särskilt att ökningen av importen till priser som till och med tredje kvartalet 2003 sjönk allt lägre tvingade gemenskapsproducenterna att till och med tredje kvartalet 2003 ideligen sänka sina priser, vilket ledde till de förluster som de ådrog sig under 2003. |
| --- | --- |

(73)

I syfte att träffa ett preliminärt avgörande beträffande prisunderskridande undersöktes prisuppgifter för jämförbara tidsperioder, i samma handelsled och för försäljning till likartade kunder. Enligt en jämförelse mellan gemenskapsproducenternas genomsnittliga priser (fritt Glasgow) och till gemenskapen exporterande producenters genomsnittliga priser (cif vid gemenskapens gräns inklusive tull) till importörer i gemenskapen underskreds de inhemska priserna med mellan 3,1 och 7,1 % under de tre senaste åren. Detta förefaller ha lett till ett tryck nedåt på gemenskapsproducenternas priser på grund av att importprodukterna i kraft av sin höga marknadsandel var prisbestämmande. Det visade sig särskilt att ökningen av importen till priser som till och med tredje kvartalet 2003 sjönk allt lägre tvingade gemenskapsproducenterna att till och med tredje kvartalet 2003 ideligen sänka sina priser, vilket ledde till de förluster som de ådrog sig under 2003.

| (74) | I en direkt jämförelse mellan importpriserna och gemenskapsproducenternas priser bekräftas denna analys. Det genomsnittliga importpriset föll med 28,5 % från 2000 till 2003, från 3,62 euro/kg till 2,59 euro/kg (inklusive tull). Det genomsnittliga priset för den likadana produkten sjönk stadigt från 2000 till 2003, sammanlagt under perioden med 20,3 %, från 3,50 euro/kg till 2,79 euro/kg. |
| --- | --- |

(74)

I en direkt jämförelse mellan importpriserna och gemenskapsproducenternas priser bekräftas denna analys. Det genomsnittliga importpriset föll med 28,5 % från 2000 till 2003, från 3,62 euro/kg till 2,59 euro/kg (inklusive tull). Det genomsnittliga priset för den likadana produkten sjönk stadigt från 2000 till 2003, sammanlagt under perioden med 20,3 %, från 3,50 euro/kg till 2,79 euro/kg.

| (75) | Det genomsnittliga priset per enhet på importprodukterna föll från 2,93 euro/kg till 2,59 euro/kg (inklusive tull) från 2002 till 2003. År 2003, när importen nådde sin högsta nivå och det genomsnittliga priset på importprodukterna sin lägsta nivå (2,59 euro/kg inklusive tull), drog importpriserna med sig gemenskapsproducenternas priser i en nedåtgående trend och nådde det genomsnittliga priset på gemenskapsproducenternas produkter sin lägsta nivå (2,79 euro/kg). Det genomsnittliga priset per enhet på gemenskapsproducenternas produkter (justerat till pris fritt Glasgow) föll från 3,02 euro/kg till 2,79 euro/kg, ett fall med 8 %. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pris per enhet för gemenskapsproducenternas försäljning (euro/kg) (7) | 3,50 | 3,23 | 3,02 | 2,79 |
| Pris per enhet för importprodukterna (euro/kg) (8) | 3,62 | 3,05 | 2,93 | 2,59 |

(75)

Det genomsnittliga priset per enhet på importprodukterna föll från 2,93 euro/kg till 2,59 euro/kg (inklusive tull) från 2002 till 2003. År 2003, när importen nådde sin högsta nivå och det genomsnittliga priset på importprodukterna sin lägsta nivå (2,59 euro/kg inklusive tull), drog importpriserna med sig gemenskapsproducenternas priser i en nedåtgående trend och nådde det genomsnittliga priset på gemenskapsproducenternas produkter sin lägsta nivå (2,79 euro/kg). Det genomsnittliga priset per enhet på gemenskapsproducenternas produkter (justerat till pris fritt Glasgow) föll från 3,02 euro/kg till 2,79 euro/kg, ett fall med 8 %.

2000

2001

2002

2003

Pris per enhet för gemenskapsproducenternas försäljning (euro/kg) (7)

3,50

3,23

3,02

2,79

Pris per enhet för importprodukterna (euro/kg) (8)

3,62

3,05

2,93

2,59

| (76) | Nedgången i gemenskapsproducenternas priser förefaller ha varit den viktigaste orsaken till den betydande nedgången i deras lönsamhet. År 2000, när deras produktionskostnader var 3,1 euro/kg och deras försäljningspris (justerat till pris fritt Glasgow) 3,50 euro/kg, var deras vinst 7,3 %. Under perioden 2001–2002 fick gemenskapsproducenterna, trots att deras kapacitetsutnyttjande, produktion, produktivitet, lager, försäljning och marknadsandel ökade, kännas vid förluster, en nedgång i den sammanlagda avkastningen på sysselsatt kapital och ett negativt sammanlagt kassaflöde när deras försäljningspris (justerat till pris fritt Glasgow) föll (till 3,23 euro/kg år 2001 och 3,02 euro/kg år 2002) och deras produktionskostnader först ökade något och därpå föll (3,2 euro/kg år 2001 och 3,0 euro/kg år 2002). Sysselsättningen var också lägre än under år 2000. |
| --- | --- |

(76)

Nedgången i gemenskapsproducenternas priser förefaller ha varit den viktigaste orsaken till den betydande nedgången i deras lönsamhet. År 2000, när deras produktionskostnader var 3,1 euro/kg och deras försäljningspris (justerat till pris fritt Glasgow) 3,50 euro/kg, var deras vinst 7,3 %. Under perioden 2001–2002 fick gemenskapsproducenterna, trots att deras kapacitetsutnyttjande, produktion, produktivitet, lager, försäljning och marknadsandel ökade, kännas vid förluster, en nedgång i den sammanlagda avkastningen på sysselsatt kapital och ett negativt sammanlagt kassaflöde när deras försäljningspris (justerat till pris fritt Glasgow) föll (till 3,23 euro/kg år 2001 och 3,02 euro/kg år 2002) och deras produktionskostnader först ökade något och därpå föll (3,2 euro/kg år 2001 och 3,0 euro/kg år 2002). Sysselsättningen var också lägre än under år 2000.

| (77) | År 2003, när priset (justerat till pris fritt Glasgow) föll till 2,79 euro/kg under trycket från lågprisimporten och produktionskostnaderna låg på 2000 års nivå (3,1 euro/kg), ådrog sig gemenskapsproducenterna förluster på 17,1 %. Dessa återspeglades i en negativ sammanlagd avkastning på sysselsatt kapital och ett negativt sammanlagt kassaflöde. Under samma period minskade gemenskapsproducenternas försäljning i gemenskapen med 1,6 % och deras marknadsandel med tre procentenheter, medan importvolymen ökade. Gemenskapsproducenternas produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, produktion och produktivitet ökade visserligen under perioden och sysselsättningen låg kvar på samma nivå som under 2002, men ökningen i lågprisimporten har en fördröjd inverkan på kapacitetsutnyttjandet, produktionen och sysselsättningen i gemenskapen. Att produktionen kan förväntas minska till följd av ökningen av importen visas av minskningen i lagren år 2003. |
| --- | --- |

(77)

År 2003, när priset (justerat till pris fritt Glasgow) föll till 2,79 euro/kg under trycket från lågprisimporten och produktionskostnaderna låg på 2000 års nivå (3,1 euro/kg), ådrog sig gemenskapsproducenterna förluster på 17,1 %. Dessa återspeglades i en negativ sammanlagd avkastning på sysselsatt kapital och ett negativt sammanlagt kassaflöde. Under samma period minskade gemenskapsproducenternas försäljning i gemenskapen med 1,6 % och deras marknadsandel med tre procentenheter, medan importvolymen ökade. Gemenskapsproducenternas produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, produktion och produktivitet ökade visserligen under perioden och sysselsättningen låg kvar på samma nivå som under 2002, men ökningen i lågprisimporten har en fördröjd inverkan på kapacitetsutnyttjandet, produktionen och sysselsättningen i gemenskapen. Att produktionen kan förväntas minska till följd av ökningen av importen visas av minskningen i lagren år 2003.

| (78) | Mot bakgrund av det som anges ovan dras preliminärt den slutsatsen att det finns ett samband mellan ökningen av importen och den allvarliga skada som gemenskapsproducenterna vållats och att ökningen av lågprisimporten hade skadliga verkningar för gemenskapsproducenterna särskilt på grund av att priserna på gemenskapsmarknaden pressades ned, vilket ledde till stora förluster för gemenskapsproducenterna. |
| --- | --- |

(78)

Mot bakgrund av det som anges ovan dras preliminärt den slutsatsen att det finns ett samband mellan ökningen av importen och den allvarliga skada som gemenskapsproducenterna vållats och att ökningen av lågprisimporten hade skadliga verkningar för gemenskapsproducenterna särskilt på grund av att priserna på gemenskapsmarknaden pressades ned, vilket ledde till stora förluster för gemenskapsproducenterna.

9.1.2   Verkningarna av utvecklingen av förbrukningen i Förenade kungariket

| (79) | En part gjorde gällande att förbrukningen i Förenade kungariket hade gått ned år 2003 och att detta hade vållat gemenskapsproducenterna skada. Marknaden i Förenade kungariket kan dock inte betraktas isolerad från resten av gemenskapsmarknaden, och förbrukningen i gemenskapen ökade med 19,7 % från 2000 till 2003 och med 10,3 % från 2002 till 2003. Anledningen till gemenskapsproducenternas betydande förluster år 2003 förefaller därför ha varit de låga priserna snarare än en nedgång i förbrukningen. |
| --- | --- |

(79)

En part gjorde gällande att förbrukningen i Förenade kungariket hade gått ned år 2003 och att detta hade vållat gemenskapsproducenterna skada. Marknaden i Förenade kungariket kan dock inte betraktas isolerad från resten av gemenskapsmarknaden, och förbrukningen i gemenskapen ökade med 19,7 % från 2000 till 2003 och med 10,3 % från 2002 till 2003. Anledningen till gemenskapsproducenternas betydande förluster år 2003 förefaller därför ha varit de låga priserna snarare än en nedgång i förbrukningen.

9.1.3   Verkningarna av utvecklingen av exporten

| (80) | Verkningarna av förändringar i exportmängderna har också undersökts. Exporten ökade under hela skadeundersökningsperioden – och fördubblades till och med från 2002 till 2003 – och därför dras (trots att en part hävdat motsatsen) den slutsatsen att förändringar i exportmängderna inte var en orsak till den allvarliga skada som gemenskapsproducenterna vållades. Uppgifterna om lönsamhet grundar sig i vilket fall som helst enbart på uppgifter om försäljningen i gemenskapen. |
| --- | --- |

(80)

Verkningarna av förändringar i exportmängderna har också undersökts. Exporten ökade under hela skadeundersökningsperioden – och fördubblades till och med från 2002 till 2003 – och därför dras (trots att en part hävdat motsatsen) den slutsatsen att förändringar i exportmängderna inte var en orsak till den allvarliga skada som gemenskapsproducenterna vållades. Uppgifterna om lönsamhet grundar sig i vilket fall som helst enbart på uppgifter om försäljningen i gemenskapen.

9.1.4   Verkningarna av eventuell överkapacitet

| (81) | Det har också undersökts huruvida skadliga verkningar kan ha uppkommit till följd av överkapacitet hos gemenskapsproducenterna. Den teoretiska produktionskapaciteten ökade med 2,2 % under skadeundersökningsperioden (2000–2003), alltså betydligt mindre än produktionen och förbrukningen. Med teoretisk produktionskapacitet avses för övrigt, såsom nämnts ovan, den maximala kvantitet fisk som får hållas i vattnet på grundval av de licenser som myndigheterna utfärdat. Kostnaderna för att ansöka om och behålla licenser är låga. Produktionskostnaderna avgörs huvudsakligen av kostnaderna för laxyngel, foder och arbetskraft. Därför dras preliminärt den slutsatsen att ökningen i den teoretiska produktionskapaciteten inte hade några skadliga verkningar för gemenskapsproducenterna. |
| --- | --- |

(81)

Det har också undersökts huruvida skadliga verkningar kan ha uppkommit till följd av överkapacitet hos gemenskapsproducenterna. Den teoretiska produktionskapaciteten ökade med 2,2 % under skadeundersökningsperioden (2000–2003), alltså betydligt mindre än produktionen och förbrukningen. Med teoretisk produktionskapacitet avses för övrigt, såsom nämnts ovan, den maximala kvantitet fisk som får hållas i vattnet på grundval av de licenser som myndigheterna utfärdat. Kostnaderna för att ansöka om och behålla licenser är låga. Produktionskostnaderna avgörs huvudsakligen av kostnaderna för laxyngel, foder och arbetskraft. Därför dras preliminärt den slutsatsen att ökningen i den teoretiska produktionskapaciteten inte hade några skadliga verkningar för gemenskapsproducenterna.

9.1.5   Verkningarna av konkurrens mellan gemenskapsproducenterna

| (82) | Vissa exportörer hävdade att anledningen till fallet i priserna på lax på gemenskapsmarknaden var ett överutbud från gemenskapsproducenternas sida. Importen ökade emellertid med 15 % år 2003 samtidigt som gemenskapsproducenternas försäljning i gemenskapen minskade. Det är dessutom importprodukterna som är prisbestämmande på gemenskapsmarknaden, inte gemenskapsproducenternas produkter. Av en undersökning av samtliga parters prissättning under 2002 och 2003 framgår tydligt att importprodukterna genomgående såldes till lägre priser än gemenskapsproducenternas produkter och att gemenskapsproducenternas priser följde priserna på importprodukterna i en nedåtgående trend. Verkningarna av konkurrens mellan gemenskapsproducenterna jämnar ut sig mellan dessa – en producents förluster uppvägs av en annan producents vinster under i övrigt lika förhållanden. Därför dras preliminärt den slutsatsen att konkurrens mellan gemenskapsproducenterna inte var en orsak till den allvarliga skada som fastställts. |
| --- | --- |

(82)

Vissa exportörer hävdade att anledningen till fallet i priserna på lax på gemenskapsmarknaden var ett överutbud från gemenskapsproducenternas sida. Importen ökade emellertid med 15 % år 2003 samtidigt som gemenskapsproducenternas försäljning i gemenskapen minskade. Det är dessutom importprodukterna som är prisbestämmande på gemenskapsmarknaden, inte gemenskapsproducenternas produkter. Av en undersökning av samtliga parters prissättning under 2002 och 2003 framgår tydligt att importprodukterna genomgående såldes till lägre priser än gemenskapsproducenternas produkter och att gemenskapsproducenternas priser följde priserna på importprodukterna i en nedåtgående trend. Verkningarna av konkurrens mellan gemenskapsproducenterna jämnar ut sig mellan dessa – en producents förluster uppvägs av en annan producents vinster under i övrigt lika förhållanden. Därför dras preliminärt den slutsatsen att konkurrens mellan gemenskapsproducenterna inte var en orsak till den allvarliga skada som fastställts.

9.1.6   Verkningarna på produktionskostnaderna av ökad dödlighet

| (83) | En part gjorde gällande att högre fiskdödlighet än normalt i Irland och sjukdomsutbrott i Förenade kungariket och Irland under 2002 och 2003 kunde ha lett till högre produktionskostnader och störningar i den normala produktionscykeln för vissa producenter. Av de för närvarande tillgängliga uppgifterna att döma var dessa problem begränsade till ett litet antal laxodlingar. Av tabellen nedan framgår dessutom att gemenskapsproducenternas produktionskostnader föll år 2002 och låg på den genomsnittliga nivån för fyraårsperioden år 2003. Därför dras preliminärt den slutsatsen att högre fiskdödlighet än normalt inte var orsaken till några väsentliga skadliga verkningar. Detta argument kommer dock att undersökas ytterligare under den slutliga fasen av undersökningen. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittlig produktionskostnad (euro/kg) | 3,1 | 3,2 | 3,0 | 3,1 |

(83)

En part gjorde gällande att högre fiskdödlighet än normalt i Irland och sjukdomsutbrott i Förenade kungariket och Irland under 2002 och 2003 kunde ha lett till högre produktionskostnader och störningar i den normala produktionscykeln för vissa producenter. Av de för närvarande tillgängliga uppgifterna att döma var dessa problem begränsade till ett litet antal laxodlingar. Av tabellen nedan framgår dessutom att gemenskapsproducenternas produktionskostnader föll år 2002 och låg på den genomsnittliga nivån för fyraårsperioden år 2003. Därför dras preliminärt den slutsatsen att högre fiskdödlighet än normalt inte var orsaken till några väsentliga skadliga verkningar. Detta argument kommer dock att undersökas ytterligare under den slutliga fasen av undersökningen.

2000

2001

2002

2003

Genomsnittlig produktionskostnad (euro/kg)

3,1

3,2

3,0

3,1

9.1.7   Verkningarna av generellt högre produktionskostnader

| (84) | En part hävade att en av anledningarna till ökningen av importen och den allvarliga skadan är att produktionskostnaderna är lägre i Norge än i gemenskapen. Av de för närvarande tillgängliga uppgifterna att döma har de norska producenterna fördelar när det gäller vissa kostnader, medan gemenskapsproducenterna har fördelar när det gäller andra kostnader. Det bör noteras att såväl gemenskapsproducenterna som de norska producenterna sammantaget ådrar sig betydande förluster i det nuvarande marknadsläget. Gemenskapsproducenternas förlust år 2002 var, såsom angivits i avsnitt 8.2.12, 2,5 %. Enligt uppgifter från norska staten rörande ett stickprov på 151 lax- och regnbågsforellodlingar var förlusten 13 % år 2002. (Det har ännu inte offentliggjorts några jämförbara uppgifter för 2003.) De norska företagen hade dessutom en kraftig skuldbörda, som svarade för en betydande del av deras totala kostnader. Deras totala skulder (utöver eget kapital och avsättningar) var 6,8 miljarder norska kronor, vilket kan jämföras med den totala omsättningen, 5,7 miljarder norska kronor (9). Denna situation har i vissa fall lett till att norska banker i praktiken har tagit över ägandet i norska företag. Av dessa skäl dras preliminärt den slutsatsen att norska producenter inte är mer effektiva än gemenskapsproducenterna, men detta kommer att undersökas ytterligare under den slutliga fasen av undersökningen. |
| --- | --- |

(84)

En part hävade att en av anledningarna till ökningen av importen och den allvarliga skadan är att produktionskostnaderna är lägre i Norge än i gemenskapen. Av de för närvarande tillgängliga uppgifterna att döma har de norska producenterna fördelar när det gäller vissa kostnader, medan gemenskapsproducenterna har fördelar när det gäller andra kostnader. Det bör noteras att såväl gemenskapsproducenterna som de norska producenterna sammantaget ådrar sig betydande förluster i det nuvarande marknadsläget. Gemenskapsproducenternas förlust år 2002 var, såsom angivits i avsnitt 8.2.12, 2,5 %. Enligt uppgifter från norska staten rörande ett stickprov på 151 lax- och regnbågsforellodlingar var förlusten 13 % år 2002. (Det har ännu inte offentliggjorts några jämförbara uppgifter för 2003.) De norska företagen hade dessutom en kraftig skuldbörda, som svarade för en betydande del av deras totala kostnader. Deras totala skulder (utöver eget kapital och avsättningar) var 6,8 miljarder norska kronor, vilket kan jämföras med den totala omsättningen, 5,7 miljarder norska kronor (9). Denna situation har i vissa fall lett till att norska banker i praktiken har tagit över ägandet i norska företag. Av dessa skäl dras preliminärt den slutsatsen att norska producenter inte är mer effektiva än gemenskapsproducenterna, men detta kommer att undersökas ytterligare under den slutliga fasen av undersökningen.

9.1.8   Verkningarna av högre transportkostnader i Skottland

| (85) | En part hävdade att transportinfrastrukturen är mindre utvecklad i avsides belägna områden i Skottland och att detta ökar kostnaderna för gemenskapsproducenter och kan vålla gemenskapsproducenter skada. Det bör i detta sammanhang noteras att fiskodlingen i Norge, det ledande landet på gemenskapens marknad för odlad lax, ofta bedrivs på avsides belägna platser med relativt dålig transportinfrastruktur. |
| --- | --- |

(85)

En part hävdade att transportinfrastrukturen är mindre utvecklad i avsides belägna områden i Skottland och att detta ökar kostnaderna för gemenskapsproducenter och kan vålla gemenskapsproducenter skada. Det bör i detta sammanhang noteras att fiskodlingen i Norge, det ledande landet på gemenskapens marknad för odlad lax, ofta bedrivs på avsides belägna platser med relativt dålig transportinfrastruktur.

| (86) | Transportkostnaderna utgör inte någon stor del av de samlade produktionskostnaderna för odlad lax och varierar beroende på varornas ursprungs- och bestämmelseort. På det hela taget anses det inte finnas någon större skillnad mellan Norge, Förenade kungariket och Irland när det gäller kostnaderna för transport till gemenskapens marknad. Det är för övrigt troligt att exporterande producenter utanför gemenskapen som regel har högre kostnader för transport när de säljer till gemenskapens marknad. Högre transportkostnader i Skottland anses därför inte ha bidragit till den skada som gemenskapsproducenterna vållats. |
| --- | --- |

(86)

Transportkostnaderna utgör inte någon stor del av de samlade produktionskostnaderna för odlad lax och varierar beroende på varornas ursprungs- och bestämmelseort. På det hela taget anses det inte finnas någon större skillnad mellan Norge, Förenade kungariket och Irland när det gäller kostnaderna för transport till gemenskapens marknad. Det är för övrigt troligt att exporterande producenter utanför gemenskapen som regel har högre kostnader för transport när de säljer till gemenskapens marknad. Högre transportkostnader i Skottland anses därför inte ha bidragit till den skada som gemenskapsproducenterna vållats.

| (87) | Det har hur som helst inte lagts fram några bevis för att transportkostnaderna i Skottland har ökat under de senaste åren, och högre transportkostnader kan därför inte anses utgöra en förklaring till ökningen i gemenskapsproducenternas förluster under den senaste tiden. |
| --- | --- |

(87)

Det har hur som helst inte lagts fram några bevis för att transportkostnaderna i Skottland har ökat under de senaste åren, och högre transportkostnader kan därför inte anses utgöra en förklaring till ökningen i gemenskapsproducenternas förluster under den senaste tiden.

9.1.9   Andra faktorer

| (88) | Inga andra eventuellt relevanta orsaksfaktorer identifierades under den preliminära fasen av undersökningen. |
| --- | --- |

(88)

Inga andra eventuellt relevanta orsaksfaktorer identifierades under den preliminära fasen av undersökningen.

9.2   Hänförande av de skadliga verkningarna till de faktorer som orsakar dem

| (89) | Ökningen av importen hade endast begränsade negativa verkningar på gemenskapsproducenternas försäljning, även om denna och gemenskapsproducenternas marknadsandel sjönk något år 2003. Viktigare är dock att den betydande ökningen av importen tycks ha haft förödande inverkningar på gemenskapsproducenternas lönsamhet, på grund av det med ökningen sammanhängande prisfallet. Med anledning av att importprodukterna har en marknadsandel på 70–75 % och är prisbestämmande utövade de sjunkande priserna på dessa ett betydande tryck nedåt på gemenskapsproducenternas priser. Detta ledde till betydande förluster för gemenskapsproducenterna. Utöver ökningen av lågprisimporten har det hittills inte identifierats några andra faktorer som kunnat bidra till den skada som gemenskapsproducenterna vållats. |
| --- | --- |

(89)

Ökningen av importen hade endast begränsade negativa verkningar på gemenskapsproducenternas försäljning, även om denna och gemenskapsproducenternas marknadsandel sjönk något år 2003. Viktigare är dock att den betydande ökningen av importen tycks ha haft förödande inverkningar på gemenskapsproducenternas lönsamhet, på grund av det med ökningen sammanhängande prisfallet. Med anledning av att importprodukterna har en marknadsandel på 70–75 % och är prisbestämmande utövade de sjunkande priserna på dessa ett betydande tryck nedåt på gemenskapsproducenternas priser. Detta ledde till betydande förluster för gemenskapsproducenterna. Utöver ökningen av lågprisimporten har det hittills inte identifierats några andra faktorer som kunnat bidra till den skada som gemenskapsproducenterna vållats.

9.3   Slutsats

| (90) | Eftersom det har fastställts att de andra kända faktorerna inte har givit upphov till några väsentliga skadliga verkningar, dras preliminärt den slutsatsen att det finns ett faktiskt och väsentligt samband mellan ökningen av lågprisimporten och den allvarliga skada som gemenskapsproducenterna vållats. |
| --- | --- |

(90)

Eftersom det har fastställts att de andra kända faktorerna inte har givit upphov till några väsentliga skadliga verkningar, dras preliminärt den slutsatsen att det finns ett faktiskt och väsentligt samband mellan ökningen av lågprisimporten och den allvarliga skada som gemenskapsproducenterna vållats.

10.   KRITISK SITUATION

| (91) | Det har träffats ett preliminärt avgörande att det föreligger kritiska omständigheter där varje fördröjning i antagandet av skyddsåtgärder skulle vålla gemenskapsproducenterna skada som det skulle vara svårt att avhjälpa. De har på grund av ökningen i lågprisimporten av den berörda produkten drabbats av en kraftig nedgång, särskilt i lagren, priserna per enhet, lönsamheten och avkastningen på sysselsatt kapital. |
| --- | --- |

(91)

Det har träffats ett preliminärt avgörande att det föreligger kritiska omständigheter där varje fördröjning i antagandet av skyddsåtgärder skulle vålla gemenskapsproducenterna skada som det skulle vara svårt att avhjälpa. De har på grund av ökningen i lågprisimporten av den berörda produkten drabbats av en kraftig nedgång, särskilt i lagren, priserna per enhet, lönsamheten och avkastningen på sysselsatt kapital.

| (92) | Gemenskapsproducenternas finansiella situation är ytterst prekär. År 2003 fick de kännas vid betydande förluster (17,1 %). Ett antal gemenskapsproducenter har till följd av detta redan gått i konkurs eller trätt i likvidation, och många andra planerar att minska sin produktion eller att dra sig tillbaka från marknaden helt och hållet. Vissa försöker sälja sina företag. Med tanke på att företagen går med förlust och med beaktande av konkurserna och likvidationerna finns det dock inte mycket intresse från potentiella köpares sida. Andra gemenskapsproducenter ställer helt enkelt in driften i syfte att hålla förlusterna nere. |
| --- | --- |

(92)

Gemenskapsproducenternas finansiella situation är ytterst prekär. År 2003 fick de kännas vid betydande förluster (17,1 %). Ett antal gemenskapsproducenter har till följd av detta redan gått i konkurs eller trätt i likvidation, och många andra planerar att minska sin produktion eller att dra sig tillbaka från marknaden helt och hållet. Vissa försöker sälja sina företag. Med tanke på att företagen går med förlust och med beaktande av konkurserna och likvidationerna finns det dock inte mycket intresse från potentiella köpares sida. Andra gemenskapsproducenter ställer helt enkelt in driften i syfte att hålla förlusterna nere.

| (93) | Fem gemenskapsproducenter gick i konkurs eller trädde i likvidation under 2003 och de första månaderna 2004. Två andra har tagits över av foderföretag (hos vilka de hade betydande skulder) och håller på att avvecklas. Sju stycken har ställt in eller håller på att ställa in driften. |
| --- | --- |

(93)

Fem gemenskapsproducenter gick i konkurs eller trädde i likvidation under 2003 och de första månaderna 2004. Två andra har tagits över av foderföretag (hos vilka de hade betydande skulder) och håller på att avvecklas. Sju stycken har ställt in eller håller på att ställa in driften.

| (94) | De betydande förlusterna under 2003 har lett till att vissa gemenskapsproducenter, särskilt oberoende företag som inte kan komma i åtnjutande av finansiellt stöd från en större företagsgrupp, har blivit beroende av förlängda krediter från foderföretag och använder checkräkningskrediter som finansieringsmedel på medellång och lång sikt. Vissa företag tvingas offra lönsamheten i syfte att förfoga över ett tillräckligt kassaflöde för att kunna fullgöra sina finansiella skyldigheter (t.ex. genom att skörda fisk innan denna nått sin optimala storlek). Denna strategi kan visserligen trygga deras överlevnad på kort sikt, men lönsamheten undergrävs ytterligare och därmed även företagens livsduglighet på medellång och lång sikt. |
| --- | --- |

(94)

De betydande förlusterna under 2003 har lett till att vissa gemenskapsproducenter, särskilt oberoende företag som inte kan komma i åtnjutande av finansiellt stöd från en större företagsgrupp, har blivit beroende av förlängda krediter från foderföretag och använder checkräkningskrediter som finansieringsmedel på medellång och lång sikt. Vissa företag tvingas offra lönsamheten i syfte att förfoga över ett tillräckligt kassaflöde för att kunna fullgöra sina finansiella skyldigheter (t.ex. genom att skörda fisk innan denna nått sin optimala storlek). Denna strategi kan visserligen trygga deras överlevnad på kort sikt, men lönsamheten undergrävs ytterligare och därmed även företagens livsduglighet på medellång och lång sikt.

| (95) | Om utsikterna för laxodlingen i gemenskapen inte förbättras betydligt inom den närmaste tiden kommer fler gemenskapsproducenter att tvingas att gå i konkurs eller träda i likvidation när foderföretag och banker försöker minska sin exponering för osäkra fordringar. Vissa gemenskapsproducenters checkräkningskrediter har redan avslutats eller reducerats. De statliga myndigheterna i Förenade kungariket har hållit diskussioner med bankerna för att utröna bankernas skäl för att dra tillbaka sitt stöd. Bankerna har emellertid betonat att de måste arbeta på grundval av kommersiella kriterier. |
| --- | --- |

(95)

Om utsikterna för laxodlingen i gemenskapen inte förbättras betydligt inom den närmaste tiden kommer fler gemenskapsproducenter att tvingas att gå i konkurs eller träda i likvidation när foderföretag och banker försöker minska sin exponering för osäkra fordringar. Vissa gemenskapsproducenters checkräkningskrediter har redan avslutats eller reducerats. De statliga myndigheterna i Förenade kungariket har hållit diskussioner med bankerna för att utröna bankernas skäl för att dra tillbaka sitt stöd. Bankerna har emellertid betonat att de måste arbeta på grundval av kommersiella kriterier.

| (96) | Om det inte införs provisoriska skyddsåtgärder, kan man förvänta sig att importen av den berörda produkten till gemenskapen kommer att fortsätta att ligga på en hög nivå och att gemenskapsproducenterna, särskilt på grund av det fortsatta tryck nedåt på priserna som detta kommer att orsaka, även i fortsättningen kommer att ådra sig förluster, vilket kommer att medföra att ännu fler tvingas att gå i konkurs. Sådan skada skulle vara svår att avhjälpa med tanke på att företag kommer att ha lagts ned, tidigare anställda kommer att ha blivit tvungna att flytta för att finna arbete och långivare kommer att vara försiktiga när det gäller att finansiera ett återupptagande av driften i företag som gått i konkurs. Provisoriska skyddsåtgärder måste vidtas för att detta skall kunna undvikas. |
| --- | --- |

(96)

Om det inte införs provisoriska skyddsåtgärder, kan man förvänta sig att importen av den berörda produkten till gemenskapen kommer att fortsätta att ligga på en hög nivå och att gemenskapsproducenterna, särskilt på grund av det fortsatta tryck nedåt på priserna som detta kommer att orsaka, även i fortsättningen kommer att ådra sig förluster, vilket kommer att medföra att ännu fler tvingas att gå i konkurs. Sådan skada skulle vara svår att avhjälpa med tanke på att företag kommer att ha lagts ned, tidigare anställda kommer att ha blivit tvungna att flytta för att finna arbete och långivare kommer att vara försiktiga när det gäller att finansiera ett återupptagande av driften i företag som gått i konkurs. Provisoriska skyddsåtgärder måste vidtas för att detta skall kunna undvikas.

10.1   Slutsats

| (97) | Med tanke på att gemenskapsproducenterna befinner sig i ett prekärt ekonomiska läge på grund av de stora förluster som de ådragit sig och med hänsyn till att de till gemenskapen exporterande producenterna fortsätter att utgöra ett hot anses det föreligga en kritisk situation där varje fördröjning i antagandet av skyddsåtgärder skulle vålla skada som det skulle vara svårt att avhjälpa. Därför dras den slutsatsen att provisoriska skyddsåtgärder bör antas utan dröjsmål. |
| --- | --- |

(97)

Med tanke på att gemenskapsproducenterna befinner sig i ett prekärt ekonomiska läge på grund av de stora förluster som de ådragit sig och med hänsyn till att de till gemenskapen exporterande producenterna fortsätter att utgöra ett hot anses det föreligga en kritisk situation där varje fördröjning i antagandet av skyddsåtgärder skulle vålla skada som det skulle vara svårt att avhjälpa. Därför dras den slutsatsen att provisoriska skyddsåtgärder bör antas utan dröjsmål.

11.   SLUTLIGA ÖVERVÄGANDEN

| (98) | Den preliminära analysen av undersökningsresultaten bekräftar att det föreligger en kritisk situation och att det finns ett behov av provisoriska skyddsåtgärder för att förhindra att gemenskapsproducenterna vållas ytterligare skada, eftersom sådan skulle vara svår att avhjälpa. |
| --- | --- |

(98)

Den preliminära analysen av undersökningsresultaten bekräftar att det föreligger en kritisk situation och att det finns ett behov av provisoriska skyddsåtgärder för att förhindra att gemenskapsproducenterna vållas ytterligare skada, eftersom sådan skulle vara svår att avhjälpa.

11.1   De provisoriska skyddsåtgärdernas form och nivå

| (99) | Produktionen av odlad lax i gemenskapen räcker inte till för att tillgodose efterfrågan, och det är därför nödvändigt att se till att de åtgärder som vidtas inte är sådana att exporterande producenter nekas tillträde till gemenskapsmarknaden. Eftersom gemenskapsproducenterna förefaller vållas skada huvudsakligen på grund av att den höga importvolymen leder till låga priser och prisnedgång och till att producenter hindras från att höja sina priser, bör de åtgärder som vidtas utformas på så sätt att priserna ökar utan att utbudet i onödan begränsas. |
| --- | --- |

(99)

Produktionen av odlad lax i gemenskapen räcker inte till för att tillgodose efterfrågan, och det är därför nödvändigt att se till att de åtgärder som vidtas inte är sådana att exporterande producenter nekas tillträde till gemenskapsmarknaden. Eftersom gemenskapsproducenterna förefaller vållas skada huvudsakligen på grund av att den höga importvolymen leder till låga priser och prisnedgång och till att producenter hindras från att höja sina priser, bör de åtgärder som vidtas utformas på så sätt att priserna ökar utan att utbudet i onödan begränsas.

| (100) | Provisoriska skyddsåtgärder bör i enlighet med vad som anges i förordning (EG) nr 3285/94 och förordning (EG) nr 519/94 ta formen av höjningar av tullarna. Tulltaxebaserade åtgärder bör i enlighet med detta prioriteras där sådana är lämpliga. I det aktuella fallet är det, i syfte att även i fortsättningen hålla gemenskapsmarknaden öppen och att se till att utbudet tillgodoser efterfrågan, lämpligt att fastställa från skyddsåtgärdstullar befriade kvoter som återspeglar de traditionella importkvantiteterna. För import utöver dessa kvoter bör det betalas tilläggstull. På så vis kan de traditionella kvantiteterna odlad lax fortsätta att importeras utan betalning av tilläggstull, och utöver kvotmängderna kan obegränsade kvantiteter importeras mot betalning av tullarna. |
| --- | --- |

(100)

Provisoriska skyddsåtgärder bör i enlighet med vad som anges i förordning (EG) nr 3285/94 och förordning (EG) nr 519/94 ta formen av höjningar av tullarna. Tulltaxebaserade åtgärder bör i enlighet med detta prioriteras där sådana är lämpliga. I det aktuella fallet är det, i syfte att även i fortsättningen hålla gemenskapsmarknaden öppen och att se till att utbudet tillgodoser efterfrågan, lämpligt att fastställa från skyddsåtgärdstullar befriade kvoter som återspeglar de traditionella importkvantiteterna. För import utöver dessa kvoter bör det betalas tilläggstull. På så vis kan de traditionella kvantiteterna odlad lax fortsätta att importeras utan betalning av tilläggstull, och utöver kvotmängderna kan obegränsade kvantiteter importeras mot betalning av tullarna.

| (101) | I syfte att bevara de traditionella handelsflödena och att se till att gemenskapens marknad även i fortsättningen står öppen för små aktörer bör kvoterna delas upp mellan de länder/territorier som har ett betydande intresse av att leverera den berörda produkten och bör samtidigt en del av kvoterna reserveras för andra länder/territorier. Det har efter samråd med Norge och Färöarna, som har ett sådant betydande intresse med tanke på att betydande andelar av gemenskapens import av den berörda produkten härrör från dem, bedömts vara lämpligt att avsätta en specifik kvot för såväl Norge som Färöarna, fastställd på grundval av de andelar av den totala kvantiteten av den berörda produkten som Norge respektive Färöarna levererade under treårsperioden 2001–2003. En mycket stor del av importen under denna period hade sitt ursprung i Norge och Färöarna, och det bör därför inrättas landspecifika kvoter för dem, och en annan kvot för alla andra länder/territorier. I syfte att undvika onödigt stora administrativa bördor bör kvoterna förvaltas på först till kvarn-basis. |
| --- | --- |

(101)

I syfte att bevara de traditionella handelsflödena och att se till att gemenskapens marknad även i fortsättningen står öppen för små aktörer bör kvoterna delas upp mellan de länder/territorier som har ett betydande intresse av att leverera den berörda produkten och bör samtidigt en del av kvoterna reserveras för andra länder/territorier. Det har efter samråd med Norge och Färöarna, som har ett sådant betydande intresse med tanke på att betydande andelar av gemenskapens import av den berörda produkten härrör från dem, bedömts vara lämpligt att avsätta en specifik kvot för såväl Norge som Färöarna, fastställd på grundval av de andelar av den totala kvantiteten av den berörda produkten som Norge respektive Färöarna levererade under treårsperioden 2001–2003. En mycket stor del av importen under denna period hade sitt ursprung i Norge och Färöarna, och det bör därför inrättas landspecifika kvoter för dem, och en annan kvot för alla andra länder/territorier. I syfte att undvika onödigt stora administrativa bördor bör kvoterna förvaltas på först till kvarn-basis.

| (102) | Under normala omständigheter förefaller förbrukningen av odlad lax i gemenskapen – med beaktande även av den höga ökning av förbrukningen som kan iakttas i de nya medlemsstaterna – öka med ungefär 4–5 % per år. I syfte att ta hänsyn till denna ökning bör kvoterna (som fastställs på grundval av den genomsnittliga importen åren 2001–2003) ökas på med 5 %. Eftersom laxmarknaden är säsongsberoende, med högre import och försäljning under andra halvåret, bör kvoterna säsongsjusteras. Kvoterna har beräknats på grundval av fiskekvivalenter (whole fish equivalent, WFE), och omräkningssatserna till faktiskt importerad filead fisk och ofilead (urtagen) fisk är 1:0,65 respektive 1:0,9. |
| --- | --- |

(102)

Under normala omständigheter förefaller förbrukningen av odlad lax i gemenskapen – med beaktande även av den höga ökning av förbrukningen som kan iakttas i de nya medlemsstaterna – öka med ungefär 4–5 % per år. I syfte att ta hänsyn till denna ökning bör kvoterna (som fastställs på grundval av den genomsnittliga importen åren 2001–2003) ökas på med 5 %. Eftersom laxmarknaden är säsongsberoende, med högre import och försäljning under andra halvåret, bör kvoterna säsongsjusteras. Kvoterna har beräknats på grundval av fiskekvivalenter (whole fish equivalent, WFE), och omräkningssatserna till faktiskt importerad filead fisk och ofilead (urtagen) fisk är 1:0,65 respektive 1:0,9.

| (103) | Tilläggstullen bör sättas på så hög nivå att den fungerar som ett adekvat stöd för gemenskapsproducenterna utan att den därvid utgör en onödigt tung börda för importörerna och användarna. En värdetull anses inte vara lämplig, eftersom en sådan skulle fungera som ett incitament att sänka priserna exklusive tull på importprodukterna och skulle öka i reala termer i händelse av prisökningar. Det är därför lämpligt att fastställa en mängdtull. |
| --- | --- |

(103)

Tilläggstullen bör sättas på så hög nivå att den fungerar som ett adekvat stöd för gemenskapsproducenterna utan att den därvid utgör en onödigt tung börda för importörerna och användarna. En värdetull anses inte vara lämplig, eftersom en sådan skulle fungera som ett incitament att sänka priserna exklusive tull på importprodukterna och skulle öka i reala termer i händelse av prisökningar. Det är därför lämpligt att fastställa en mängdtull.

| (104) | Nivån på målprisunderskridandet, som avspeglar hur mycket lägre priset på den importerade produkten är än det pris som gemenskapsproducenterna kan förväntas uppnå när ingen skada föreligger, anses utgöra en lämplig grund för fastställandet av storleken på tullen. I syfte att beakta proportionalitetsprincipen i detta särskilda fall (där 70–75 % av produkterna är importerade) beräknades nivån på målprisunderskridandet preliminärt på grundval av det vägda genomsnittliga icke-skadevållande priset per ton för den i gemenskapen framställda produkten, baserat på produktionskostnaderna för den i gemenskapen framställda produkten och den lägsta skäliga vinstnivån för laxodlingsindustrin (5 %). Detta icke-skadevållande pris jämfördes med det preliminära vägda genomsnittliga priset per ton för den berörda importerade produkten under första kvartalet 2004 (10). Skillnaden mellan dessa båda priser uttrycktes i procent av cif-priset vid gemenskapens gräns för den importerade produkten, vilket gav till resultat att målprisunderskridandet var 17,8 %. Detta svarar mot en tull på 469 euro/ton fiskekvivalenter, vilket på basis av de ovan angivna omräkningssatserna är likvärdigt med 722 euro/ton för filead fisk och 522 euro/ton för urtagen fisk. |
| --- | --- |

(104)

Nivån på målprisunderskridandet, som avspeglar hur mycket lägre priset på den importerade produkten är än det pris som gemenskapsproducenterna kan förväntas uppnå när ingen skada föreligger, anses utgöra en lämplig grund för fastställandet av storleken på tullen. I syfte att beakta proportionalitetsprincipen i detta särskilda fall (där 70–75 % av produkterna är importerade) beräknades nivån på målprisunderskridandet preliminärt på grundval av det vägda genomsnittliga icke-skadevållande priset per ton för den i gemenskapen framställda produkten, baserat på produktionskostnaderna för den i gemenskapen framställda produkten och den lägsta skäliga vinstnivån för laxodlingsindustrin (5 %). Detta icke-skadevållande pris jämfördes med det preliminära vägda genomsnittliga priset per ton för den berörda importerade produkten under första kvartalet 2004 (10). Skillnaden mellan dessa båda priser uttrycktes i procent av cif-priset vid gemenskapens gräns för den importerade produkten, vilket gav till resultat att målprisunderskridandet var 17,8 %. Detta svarar mot en tull på 469 euro/ton fiskekvivalenter, vilket på basis av de ovan angivna omräkningssatserna är likvärdigt med 722 euro/ton för filead fisk och 522 euro/ton för urtagen fisk.

| (105) | Det bör anges att kommissionen kan komma att se över åtgärderna om de faktiska omständigheterna ändras. |
| --- | --- |

(105)

Det bör anges att kommissionen kan komma att se över åtgärderna om de faktiska omständigheterna ändras.

| (106) | De provisoriska skyddsåtgärderna bör i enlighet med gemenskapslagstiftningen och gemenskapens internationella förpliktelser inte gälla för någon produkt som har sitt ursprung i ett utvecklingsland så länge exporten av produkten från landet i fråga till gemenskapen inte överstiger 3 % av den samlade importen av produkten till gemenskapen. Det bör i detta sammanhang noteras att importen från Chile under den senaste period för vilken tillförlitliga uppgifter finns tillgängliga (andra halvåret 2003) låg under 3 %. Chile bör därför undantas från tillämpningen av tilläggstullen inom ramen för de provisoriska skyddsåtgärderna, och läget bör undersökas på nytt under den slutliga fasen av undersökningen. De utvecklingsländer som inte omfattas av de provisoriska åtgärderna anges i bilaga II. |
| --- | --- |

(106)

De provisoriska skyddsåtgärderna bör i enlighet med gemenskapslagstiftningen och gemenskapens internationella förpliktelser inte gälla för någon produkt som har sitt ursprung i ett utvecklingsland så länge exporten av produkten från landet i fråga till gemenskapen inte överstiger 3 % av den samlade importen av produkten till gemenskapen. Det bör i detta sammanhang noteras att importen från Chile under den senaste period för vilken tillförlitliga uppgifter finns tillgängliga (andra halvåret 2003) låg under 3 %. Chile bör därför undantas från tillämpningen av tilläggstullen inom ramen för de provisoriska skyddsåtgärderna, och läget bör undersökas på nytt under den slutliga fasen av undersökningen. De utvecklingsländer som inte omfattas av de provisoriska åtgärderna anges i bilaga II.

11.2   System för övervakning av importen

| (107) | Såsom angivits ovan anses gemenskapsproducenterna ha vållats allvarlig skada på grund av utvecklingen i importen av den berörda produkten. Det anses därför ligga i gemenskapens intresse att införa ett system för övervakning i efterhand, enligt artikel 11 i förordning (EG) nr 3285/94 och artikel 9 i förordning (EG) nr 519/94, beträffande till gemenskapen importerad odlad lax som övergått till fri omsättning där. Detta kommer särskilt att göra det möjligt att noga följa importen från länder som inte omfattas av de provisoriska åtgärderna. I syfte att trygga en viss enhetlighet bör övervakningssystemet tillämpas under lika lång tid som de provisoriska åtgärderna. Det bör administreras i enlighet med det schema som anges i artikel 308d i kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93 av den 2 juli 1993 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 2913/92 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (11) (senast ändrad genom förordning (EG) nr 2286/2003 (12)), men medlemsstaterna bör lämna sina uppgifter till kommissionen en gång i veckan. |
| --- | --- |

(107)

Såsom angivits ovan anses gemenskapsproducenterna ha vållats allvarlig skada på grund av utvecklingen i importen av den berörda produkten. Det anses därför ligga i gemenskapens intresse att införa ett system för övervakning i efterhand, enligt artikel 11 i förordning (EG) nr 3285/94 och artikel 9 i förordning (EG) nr 519/94, beträffande till gemenskapen importerad odlad lax som övergått till fri omsättning där. Detta kommer särskilt att göra det möjligt att noga följa importen från länder som inte omfattas av de provisoriska åtgärderna. I syfte att trygga en viss enhetlighet bör övervakningssystemet tillämpas under lika lång tid som de provisoriska åtgärderna. Det bör administreras i enlighet med det schema som anges i artikel 308d i kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93 av den 2 juli 1993 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 2913/92 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (11) (senast ändrad genom förordning (EG) nr 2286/2003 (12)), men medlemsstaterna bör lämna sina uppgifter till kommissionen en gång i veckan.

11.3   Varaktighet

| (108) | De provisoriska åtgärderna bör inte tillämpas under längre tid än 200 dagar. Åtgärderna bör träda i kraft den 15 augusti 2004 och bör förbli i kraft under 176 dagar om inte slutgiltiga åtgärder införs eller undersökningen avslutas utan införande av åtgärder innan 176-dagarsperioden har löpt ut. |
| --- | --- |

(108)

De provisoriska åtgärderna bör inte tillämpas under längre tid än 200 dagar. Åtgärderna bör träda i kraft den 15 augusti 2004 och bör förbli i kraft under 176 dagar om inte slutgiltiga åtgärder införs eller undersökningen avslutas utan införande av åtgärder innan 176-dagarsperioden har löpt ut.

12.   GEMENSKAPENS INTRESSE

12.1   Inledande anmärkningar

| (109) | Utöver undersökningen av de oförutsedda omständigheterna, ökningen av importen, den allvarliga skadan, orsakssambanden och de kritiska omständigheterna har det även undersökts huruvida det finns några tvingande skäl för att dra slutsatsen att det inte ligger i gemenskapens intresse att införa provisoriska åtgärder. I detta syfte undersöktes, på grundval av tillgänglig bevisning, vilka verkningar det skulle få för alla av förfarandet berörda parter om provisoriska åtgärder infördes samt de sannolika följderna av införande av respektive avstående från införande av provisoriska åtgärder. |
| --- | --- |

(109)

Utöver undersökningen av de oförutsedda omständigheterna, ökningen av importen, den allvarliga skadan, orsakssambanden och de kritiska omständigheterna har det även undersökts huruvida det finns några tvingande skäl för att dra slutsatsen att det inte ligger i gemenskapens intresse att införa provisoriska åtgärder. I detta syfte undersöktes, på grundval av tillgänglig bevisning, vilka verkningar det skulle få för alla av förfarandet berörda parter om provisoriska åtgärder infördes samt de sannolika följderna av införande av respektive avstående från införande av provisoriska åtgärder.

12.2   Gemenskapsproducenternas intresse

| (110) | Gemenskapsproducenterna har en sammanlagd årsomsättning på över 500 miljoner euro. Utöver den direkta sysselsättning som de skapar (ca 1 450 arbetstillfällen) uppskattas ytterligare 8 000 arbetstillfällen (i bearbetningsindustrin och andra sektorer) vara beroende av deras verksamhet. Gemenskapsproducenterna tillhör en viktig tillväxtindustri: produktionen fördubblades mellan 1995 och 2001. Deras verksamhet kännetecknas av ökande effektivitet i framställningen av en produkt för vilken det finns en växande marknad såväl i gemenskapen som i resten av världen. Under normala marknadsförhållanden är de livs- och konkurrenskraftiga, och deras produktivitet ökar. |
| --- | --- |

(110)

Gemenskapsproducenterna har en sammanlagd årsomsättning på över 500 miljoner euro. Utöver den direkta sysselsättning som de skapar (ca 1 450 arbetstillfällen) uppskattas ytterligare 8 000 arbetstillfällen (i bearbetningsindustrin och andra sektorer) vara beroende av deras verksamhet. Gemenskapsproducenterna tillhör en viktig tillväxtindustri: produktionen fördubblades mellan 1995 och 2001. Deras verksamhet kännetecknas av ökande effektivitet i framställningen av en produkt för vilken det finns en växande marknad såväl i gemenskapen som i resten av världen. Under normala marknadsförhållanden är de livs- och konkurrenskraftiga, och deras produktivitet ökar.

| (111) | Det står helt klart att gemenskapsproducenternas ställning är hotad om inga åtgärder vidtas när det gäller den nuvarande omfattningen av lågprisimporten. De provisoriska åtgärderna kommer att gälla för all import av den berörda produkten till gemenskapen med undantag av importen från utvecklingsländer vars andel av exporten till gemenskapen inte överstiger 3 % av den samlade importen till gemenskapen. De torde därför komma att gälla för ungefär 95 % av importen. Åtgärderna kan därför förväntas bli verksamma och medge ökningar upp till en skälig nivå i gemenskapsproducenternas priser. |
| --- | --- |

(111)

Det står helt klart att gemenskapsproducenternas ställning är hotad om inga åtgärder vidtas när det gäller den nuvarande omfattningen av lågprisimporten. De provisoriska åtgärderna kommer att gälla för all import av den berörda produkten till gemenskapen med undantag av importen från utvecklingsländer vars andel av exporten till gemenskapen inte överstiger 3 % av den samlade importen till gemenskapen. De torde därför komma att gälla för ungefär 95 % av importen. Åtgärderna kan därför förväntas bli verksamma och medge ökningar upp till en skälig nivå i gemenskapsproducenternas priser.

12.3   Av gemenskapsproducenterna avhängiga företags intresse

| (112) | De områden i gemenskapen i vilka laxodling bedrivs är i regel avsides belägna: det rör sig framför allt om Skottlands och Irlands västkust. Sysselsättningsmöjligheterna är begränsade, och den ekonomiska aktivitet som laxodlingsverksamheten ger upphov till utgör ett viktigt bidrag till den lokala ekonomin. Utan detta bidrag skulle många av de små lokala företag som levererar varor och tillhandahåller tjänster till gemenskapsproducenterna och till deras anställda inte längre vara livskraftiga. Det ligger därför i de av gemenskapsproducenterna avhängiga företagens intresse att verksamma provisoriska åtgärder vidtas. |
| --- | --- |

(112)

De områden i gemenskapen i vilka laxodling bedrivs är i regel avsides belägna: det rör sig framför allt om Skottlands och Irlands västkust. Sysselsättningsmöjligheterna är begränsade, och den ekonomiska aktivitet som laxodlingsverksamheten ger upphov till utgör ett viktigt bidrag till den lokala ekonomin. Utan detta bidrag skulle många av de små lokala företag som levererar varor och tillhandahåller tjänster till gemenskapsproducenterna och till deras anställda inte längre vara livskraftiga. Det ligger därför i de av gemenskapsproducenterna avhängiga företagens intresse att verksamma provisoriska åtgärder vidtas.

12.4   Laxyngelodlares och fodertillverkares intresse

| (113) | Det är av stor betydelse för gemenskapsproducenternas viktigaste leverantörer (laxyngelodlare och fodertillverkare) att efterfrågan på deras produkter är stark och förutsebar och att de kan sälja sina produkter till så höga priser att de kan göra en skälig vinst. Ett antal leverantörer har beviljat gemenskapsproducenter betydande krediter och med tanke på detta ligger det i deras intressse att producenterna kan fortsätta sin verksamhet och betala sina skulder. Om gemenskapsproducenternas situation inte förbättras, kommer många yngelodlare inte att kunna få in betydande utestående fordringar. Detta kommer att minska deras lönsamhet och kan i vissa fall äventyra deras möjligheter att fortsätta sin verksamhet. Detsamma gäller för fodertillverkarna. Det ligger därför i laxyngelodlarnas och fodertillverkarnas intresse att provisoriska åtgärder vidtas. |
| --- | --- |

(113)

Det är av stor betydelse för gemenskapsproducenternas viktigaste leverantörer (laxyngelodlare och fodertillverkare) att efterfrågan på deras produkter är stark och förutsebar och att de kan sälja sina produkter till så höga priser att de kan göra en skälig vinst. Ett antal leverantörer har beviljat gemenskapsproducenter betydande krediter och med tanke på detta ligger det i deras intressse att producenterna kan fortsätta sin verksamhet och betala sina skulder. Om gemenskapsproducenternas situation inte förbättras, kommer många yngelodlare inte att kunna få in betydande utestående fordringar. Detta kommer att minska deras lönsamhet och kan i vissa fall äventyra deras möjligheter att fortsätta sin verksamhet. Detsamma gäller för fodertillverkarna. Det ligger därför i laxyngelodlarnas och fodertillverkarnas intresse att provisoriska åtgärder vidtas.

12.5   Användares, bearbetares och importörers intresse

| (114) | I syfte att bedöma verkningarna för importörer, bearbetare och användare av införande av respektive avstående från införande av åtgärder sändes frågeformulär till de kända importörerna, bearbetarna och användarna av den berörda produkten på gemenskapsmarknaden. Det rör sig vanligtvis om företag som har alla tre funktionerna, och många av dem står exporterande producenter utanför gemenskapen (särskilt i Norge) nära. Sex importörer/bearbetare/användare och en sammanslutning av bearbetare besvarade frågeformulären. Ett antal bearbetarsammanslutningar gjorde dessutom framställningar till kommissionen. |
| --- | --- |

(114)

I syfte att bedöma verkningarna för importörer, bearbetare och användare av införande av respektive avstående från införande av åtgärder sändes frågeformulär till de kända importörerna, bearbetarna och användarna av den berörda produkten på gemenskapsmarknaden. Det rör sig vanligtvis om företag som har alla tre funktionerna, och många av dem står exporterande producenter utanför gemenskapen (särskilt i Norge) nära. Sex importörer/bearbetare/användare och en sammanslutning av bearbetare besvarade frågeformulären. Ett antal bearbetarsammanslutningar gjorde dessutom framställningar till kommissionen.

| (115) | Vissa gjorde gällande att priserna på odlad lax hade sjunkit endast under en kort period – under två till tre månader efter upphävandet av antidumpnings- och antisubventionsåtgärderna beträffande import från Norge i maj 2003 – och därefter åter gått upp till normal nivå och att det på grund av detta inte borde vidtas några åtgärder. Vissa bearbetare betonade att prisökningar skulle leda till ökningar i deras produktionskostnader och till minskningar i deras försäljning och lönsamhet och eventuellt till förluster av arbetstillfällen och rent av omlokalisering. De underströk därvid att sysselsättningen i fiskbearbetningssektorn är mycket högre än i fiskodlingsindustrin och att det i vissa fall tack vare verksamheten i fiskbearbetningssektorn skapas sysselsättning i områden där sysselsättningen är låg. |
| --- | --- |

(115)

Vissa gjorde gällande att priserna på odlad lax hade sjunkit endast under en kort period – under två till tre månader efter upphävandet av antidumpnings- och antisubventionsåtgärderna beträffande import från Norge i maj 2003 – och därefter åter gått upp till normal nivå och att det på grund av detta inte borde vidtas några åtgärder. Vissa bearbetare betonade att prisökningar skulle leda till ökningar i deras produktionskostnader och till minskningar i deras försäljning och lönsamhet och eventuellt till förluster av arbetstillfällen och rent av omlokalisering. De underströk därvid att sysselsättningen i fiskbearbetningssektorn är mycket högre än i fiskodlingsindustrin och att det i vissa fall tack vare verksamheten i fiskbearbetningssektorn skapas sysselsättning i områden där sysselsättningen är låg.

| (116) | Det finns inte ännu några helt tillförlitliga prisuppgifter från Eurostat tillgängliga för första kvartalet 2004. Enligt de tillgängliga uppgifterna steg importpriserna efter fjärde kvartalet 2003 till ungefär 2,53 euro/kg i genomsnitt under första kvartalet 2004 och ökade även gemenskapsproducenternas priser något under första kvartalet 2004. Gemenskapsproducenternas priser ligger dock fortfarande betydligt under ett icke-skadevållande pris. Enligt de senaste uppgifterna håller priserna dessutom nu på att sjunka igen. |
| --- | --- |

(116)

Det finns inte ännu några helt tillförlitliga prisuppgifter från Eurostat tillgängliga för första kvartalet 2004. Enligt de tillgängliga uppgifterna steg importpriserna efter fjärde kvartalet 2003 till ungefär 2,53 euro/kg i genomsnitt under första kvartalet 2004 och ökade även gemenskapsproducenternas priser något under första kvartalet 2004. Gemenskapsproducenternas priser ligger dock fortfarande betydligt under ett icke-skadevållande pris. Enligt de senaste uppgifterna håller priserna dessutom nu på att sjunka igen.

| (117) | Bearbetarnas viktigaste kostnader är kostnaderna för råmaterialet och arbetskraften, och det är följaktligen sant att en ökning i råmaterialpriserna skulle leda till en ökning i bearbetarnas kostnader. Enligt de uppgifter som bearbetarna tillhandahållit sjönk deras råmaterialkostnader med 10 % från 2002 till 2003, efter att redan ha sjunkit med 18 % från 2000 till 2002. Deras råmaterialkostnader var 26 % lägre år 2003 än år 2000. Av bearbetarnas uppgifter framgår också att deras försäljningspriser låg på ungefär samma nivå åren 2002 och 2003. Tre bearbetare lämnade uppgifter om lönsamheten i deras laxbearbetningsverksamhet. Enligt dessa uppgifter steg lönsamheten från 15 % år 2000 till 31 % år 2002 och 33 % år 2003. Denna lönsamhetsnivå är inte nödvändigtvis representativ för bearbetningsindustrin i dess helhet men anses ändå inte vara atypisk. Vissa bearbetare bestred att lönsamheten skulle ligga på en sådan nivå men tillhandahöll inga uppgifter om sin egen lönsamhet. Under dessa omständigheter förefaller bearbetningsindustrin mycket väl kunna absorbera en blygsam ökning i råmaterialkostnaderna utan att behöva avskeda anställda eller omlokalisera företag. Det står hur som helst klart att den nuvarande prisnivån är ohållbar på medellång och lång sikt. |
| --- | --- |

(117)

Bearbetarnas viktigaste kostnader är kostnaderna för råmaterialet och arbetskraften, och det är följaktligen sant att en ökning i råmaterialpriserna skulle leda till en ökning i bearbetarnas kostnader. Enligt de uppgifter som bearbetarna tillhandahållit sjönk deras råmaterialkostnader med 10 % från 2002 till 2003, efter att redan ha sjunkit med 18 % från 2000 till 2002. Deras råmaterialkostnader var 26 % lägre år 2003 än år 2000. Av bearbetarnas uppgifter framgår också att deras försäljningspriser låg på ungefär samma nivå åren 2002 och 2003. Tre bearbetare lämnade uppgifter om lönsamheten i deras laxbearbetningsverksamhet. Enligt dessa uppgifter steg lönsamheten från 15 % år 2000 till 31 % år 2002 och 33 % år 2003. Denna lönsamhetsnivå är inte nödvändigtvis representativ för bearbetningsindustrin i dess helhet men anses ändå inte vara atypisk. Vissa bearbetare bestred att lönsamheten skulle ligga på en sådan nivå men tillhandahöll inga uppgifter om sin egen lönsamhet. Under dessa omständigheter förefaller bearbetningsindustrin mycket väl kunna absorbera en blygsam ökning i råmaterialkostnaderna utan att behöva avskeda anställda eller omlokalisera företag. Det står hur som helst klart att den nuvarande prisnivån är ohållbar på medellång och lång sikt.

| (118) | Bearbetarna underströk dessutom vikten av att handlarna på de viktigaste marknaderna i Europa och konsumenterna har fortsatt tillgång till kvalitetsprodukter till låga priser. De gav uttryck för särskild oro över risken för spekulationsköp omedelbart efter införandet av en tullkvot och gjorde gällande att de skulle kunna bli tvungna att ställa in produktionen om tullkvoten skulle förbrukas. Om åtgärder skulle vidtas borde dessa enligt vissa bearbetare utformas på så sätt att ett tillräckligt utbud upprätthålls och att prisstabilitet kan skapas på marknaden, så att bearbetarnas kostnader blir mer förutsebara. Vissa bearbetare avvisade varje form av åtgärder medan andra angav att de, om åtgärder skulle införas, skulle föredra ett tullkvotsystem, eventuellt i kombination med ett licenssystem. |
| --- | --- |

(118)

Bearbetarna underströk dessutom vikten av att handlarna på de viktigaste marknaderna i Europa och konsumenterna har fortsatt tillgång till kvalitetsprodukter till låga priser. De gav uttryck för särskild oro över risken för spekulationsköp omedelbart efter införandet av en tullkvot och gjorde gällande att de skulle kunna bli tvungna att ställa in produktionen om tullkvoten skulle förbrukas. Om åtgärder skulle vidtas borde dessa enligt vissa bearbetare utformas på så sätt att ett tillräckligt utbud upprätthålls och att prisstabilitet kan skapas på marknaden, så att bearbetarnas kostnader blir mer förutsebara. Vissa bearbetare avvisade varje form av åtgärder medan andra angav att de, om åtgärder skulle införas, skulle föredra ett tullkvotsystem, eventuellt i kombination med ett licenssystem.

| (119) | Det bör noteras att de provisoriska åtgärderna kommer att utgöras av tullkvoter som fastställts på grundval av den genomsnittliga importen till gemenskapen (de nya medlemsstaterna inräknade) åren 2001–2003 plus 5 % samt av en tilläggstull som kommer att gälla för import utöver kvotmängderna. Bearbetningsindustrin i hela gemenskapen torde därför även fortsättningsvis ha tillgång till ett adekvat råmaterialutbud utan att behöva erlägga någon tilläggstull. |
| --- | --- |

(119)

Det bör noteras att de provisoriska åtgärderna kommer att utgöras av tullkvoter som fastställts på grundval av den genomsnittliga importen till gemenskapen (de nya medlemsstaterna inräknade) åren 2001–2003 plus 5 % samt av en tilläggstull som kommer att gälla för import utöver kvotmängderna. Bearbetningsindustrin i hela gemenskapen torde därför även fortsättningsvis ha tillgång till ett adekvat råmaterialutbud utan att behöva erlägga någon tilläggstull.

| (120) | De eventuella nackdelarna för importörerna/bearbetarna/användarna anses därför inte vara av den arten att de väger tyngre än de fördelar som gemenskapsproducenterna väntas kunna vinna som ett resultat av de provisoriska åtgärderna, vilka anses utgöra det minimum som krävs för att förhindra en ytterligare allvarlig försämring av gemenskapsproducenternas situation. |
| --- | --- |

(120)

De eventuella nackdelarna för importörerna/bearbetarna/användarna anses därför inte vara av den arten att de väger tyngre än de fördelar som gemenskapsproducenterna väntas kunna vinna som ett resultat av de provisoriska åtgärderna, vilka anses utgöra det minimum som krävs för att förhindra en ytterligare allvarlig försämring av gemenskapsproducenternas situation.

12.6   Gemenskapens konsumenters intresse

| (121) | Eftersom den berörda produkten är en konsumentvara, underrättade kommissionen olika konsumentorganisationer om att en undersökning inletts. Inga svar mottogs från konsumentorganisationer. Med hänsyn till storleken på marginalen mellan priset för fisk direkt från odlingen och priset för bearbetade laxprodukter i detaljhandeln anses det osannolikt att åtgärderna kommer att ha någon väsentlig inverkan på priserna i detaljhandeln, och verkningarna för konsumenterna anses därför vara minimala. |
| --- | --- |

(121)

Eftersom den berörda produkten är en konsumentvara, underrättade kommissionen olika konsumentorganisationer om att en undersökning inletts. Inga svar mottogs från konsumentorganisationer. Med hänsyn till storleken på marginalen mellan priset för fisk direkt från odlingen och priset för bearbetade laxprodukter i detaljhandeln anses det osannolikt att åtgärderna kommer att ha någon väsentlig inverkan på priserna i detaljhandeln, och verkningarna för konsumenterna anses därför vara minimala.

13.   FÖRLÄNGNING AV TIDSFRISTEN

| (122) | Enligt artikel 7 i förordning (EG) nr 3285/94 och artikel 6 i förordning (EG) nr 519/94 skall kommissionen om den anser att övervaknings- eller skyddsåtgärder är nödvändiga fatta de beslut som krävs inom nio månader från och med inledandet av undersökningen, men enligt samma artiklar får den tidsfristen förlängas med högst två månader under exceptionella omständigheter. |
| --- | --- |

(122)

Enligt artikel 7 i förordning (EG) nr 3285/94 och artikel 6 i förordning (EG) nr 519/94 skall kommissionen om den anser att övervaknings- eller skyddsåtgärder är nödvändiga fatta de beslut som krävs inom nio månader från och med inledandet av undersökningen, men enligt samma artiklar får den tidsfristen förlängas med högst två månader under exceptionella omständigheter.

13.1   Skäl till förlängning av tidsfristen

| (123) | Av de nedan angivna skälen anses det föreligga exceptionella omständigheter som rättfärdigar en förlängning med två månader av den tidsfrist inom vilken skyddsåtgärdsundersökningen beträffande den berörda produkten skall ha avslutats. |
| --- | --- |

(123)

Av de nedan angivna skälen anses det föreligga exceptionella omständigheter som rättfärdigar en förlängning med två månader av den tidsfrist inom vilken skyddsåtgärdsundersökningen beträffande den berörda produkten skall ha avslutats.

| (124) | Den 1 maj 2004 anslöt sig tio nya medlemsstater till Europeiska unionen. Undersökningen inom ramen för detta förfarande var fram till den dagen begränsad till EU i dess sammansättning av 15 medlemsstater. Ett stort antal berörda parter har medverkat i samband med den undersökning som bedrivits hittills, och ekonomiska aktörer i de nya medlemsstaterna kan förväntas vilja medverka till fullo i samband med den fortsatta undersökningen. Kommissionen kommer att sända frågeformulär till laxodlare, laxyngelodlare, fodertillverkare, importörer, bearbetare och användare i de nya medlemsstaterna för att få kännedom om deras specifika situation. För att de berörda ekonomiska aktörerna skall kunna utöva sina rättigheter enligt artikel 6 i förordning (EG) nr 3285/94 och artikel 5 i förordning (EG) nr 519/94 bör de få en rimlig tid på sig för att besvara frågeformulären. Innan kommissionen kan dra några slutsatser måste den dessutom kontrollera uppgifterna i svaren på frågeformulären genom besök på plats hos berörda parter. |
| --- | --- |

(124)

Den 1 maj 2004 anslöt sig tio nya medlemsstater till Europeiska unionen. Undersökningen inom ramen för detta förfarande var fram till den dagen begränsad till EU i dess sammansättning av 15 medlemsstater. Ett stort antal berörda parter har medverkat i samband med den undersökning som bedrivits hittills, och ekonomiska aktörer i de nya medlemsstaterna kan förväntas vilja medverka till fullo i samband med den fortsatta undersökningen. Kommissionen kommer att sända frågeformulär till laxodlare, laxyngelodlare, fodertillverkare, importörer, bearbetare och användare i de nya medlemsstaterna för att få kännedom om deras specifika situation. För att de berörda ekonomiska aktörerna skall kunna utöva sina rättigheter enligt artikel 6 i förordning (EG) nr 3285/94 och artikel 5 i förordning (EG) nr 519/94 bör de få en rimlig tid på sig för att besvara frågeformulären. Innan kommissionen kan dra några slutsatser måste den dessutom kontrollera uppgifterna i svaren på frågeformulären genom besök på plats hos berörda parter.

| (125) | Om Europeiska gemenskapen efter avslutandet av den fortsatta undersökningen har för avsikt att anta slutgiltiga skyddsåtgärder beträffande den berörda produkten är den dessutom skyldig att i god tid dessförinnan underrätta vissa handelspartner med vilka den har ingått bilaterala avtal och handelspartnerna i WTO om åtgärderna. |
| --- | --- |

(125)

Om Europeiska gemenskapen efter avslutandet av den fortsatta undersökningen har för avsikt att anta slutgiltiga skyddsåtgärder beträffande den berörda produkten är den dessutom skyldig att i god tid dessförinnan underrätta vissa handelspartner med vilka den har ingått bilaterala avtal och handelspartnerna i WTO om åtgärderna.

| (126) | Det bör också betänkas att det kommer att skapas osäkerhet på marknaden om de provisoriska åtgärderna (som bör löpa parallellt med undersökningen) löper ut under fjärde kvartalet 2004, den (med tanke på julen) livligaste perioden på marknaden. |
| --- | --- |

(126)

Det bör också betänkas att det kommer att skapas osäkerhet på marknaden om de provisoriska åtgärderna (som bör löpa parallellt med undersökningen) löper ut under fjärde kvartalet 2004, den (med tanke på julen) livligaste perioden på marknaden.

13.2   Förlängning av tidsfristen

| (127) | Det anses följaktligen föreligga exceptionella omständigheter, och tidsfristen för avslutande av skyddsåtgärdsundersökningen beträffande odlad lax bör därför förlängas med två månader, från den 6 december 2004 till den 6 februari 2005. |
| --- | --- |

(127)

Det anses följaktligen föreligga exceptionella omständigheter, och tidsfristen för avslutande av skyddsåtgärdsundersökningen beträffande odlad lax bör därför förlängas med två månader, från den 6 december 2004 till den 6 februari 2005.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Tullkvoter och tilläggstullar

1.   Härmed öppnas, för perioden 15 augusti 2004–6 februari 2005, tullkvoter för import till gemenskapen av färsk, kyld eller fryst odlad lax (dvs. annan lax än vild lax) som klassificeras enligt KN-nummer ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 10 13 y ex 0304 20 13 nedan kallad ”odlad lax”. Volymen på tullkvoterna och de länder/territorier för vilka kvoterna gäller framgår av bilagorna. Kvoterna har beräknats på grundval av fiskekvivalenter (whole fish equivalent, WFE), och omräkningssatserna till faktiskt importerad filead fisk (grupp 2) och ofilead (urtagen) (grupp 1) fisk är 1:0,65 respektive 1:0,9.

2.   Vild lax skall inte omfattas av tullkvoterna. Med vild lax avses för denna förordnings syften lax med avseende på vilken berörda parter, med hjälp av sådana dokument som de tillhandahållit, på ett för de behöriga myndigheterna i den medlemsstat där tulldeklarationen för övergång till fri omsättning godtagits tillfredsställande sätt har kunnat påvisa att den, när det gäller atlantlax eller stillahavslax, fångats i havet eller, när det gäller donaulax, i en flod.

3.   När det gäller att fastställa storleken på tilläggstullen skall odlad lax enligt KN-nummer ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00 och ex 0303 22 00 omfattas av grupp 1 i bilaga I och odlad lax enligt KN-nummer ex 0304 10 13 och ex 0304 20 13 av grupp 2.

4.   Om inte annat följer av artikel 2, skall sådan import av odlad lax som går utöver kvotvolymerna omfattas av den i bilaga I angivna tilläggstullen för den grupp som laxen i fråga hör till.

5.   Den konventionella tullsats som föreskrivs i rådets förordning (EG) nr 2658/87 (13), senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 2344/2003 (14), eller eventuella förmånstullsatser, skall fortsätta att tillämpas på import av odlad lax.

6.   Kommissionen kan komma att se över dessa åtgärder om de faktiska omständigheterna ändras.

Artikel 2

Utvecklingsländer

Import av odlad lax som har sitt ursprung i något av de utvecklingsländer (och territorier) som anges i bilaga II skall inte omfattas av tullkvoterna.

Artikel 3

Allmänna bestämmelser

1.   Ursprunget för den odlade lax som omfattas av denna förordning skall fastställas i enlighet med de i gemenskapen gällande bestämmelserna.

2.   Om inte annat följer av punkt 3, skall all övergång till fri omsättning i gemenskapen för odlad lax med ursprung i ett utvecklingsland vara avhängig

| a) | av att det uppvisas ett ursprungscertifikat som utfärdats av de behöriga nationella myndigheterna i landet i fråga och uppfyller de villkor som anges i artikel 47 i förordning (EEG) nr 2454/93, och |
| --- | --- |

a)

av att det uppvisas ett ursprungscertifikat som utfärdats av de behöriga nationella myndigheterna i landet i fråga och uppfyller de villkor som anges i artikel 47 i förordning (EEG) nr 2454/93, och

| b) | av att de berörda produkterna har transporterats direkt – i den mening som avses i artikel 4 – till gemenskapen från landet i fråga. |
| --- | --- |

b)

av att de berörda produkterna har transporterats direkt – i den mening som avses i artikel 4 – till gemenskapen från landet i fråga.

3.   Ett sådant ursprungscertifikat som avses i punkt 2 a skall inte krävas i samband med import av odlad lax som omfattas av ett ursprungsintyg som utfärdats eller upprättats i enlighet med de regler som fastställts för tillämpning av förmånstullåtgärder.

4.   Ursprungsintyg skall godtas endast om den odlade laxen uppfyller de kriterier för fastställande av ursprung som anges i de i gemenskapen gällande bestämmelserna.

Artikel 4

Direkt transport

1.   Följande skall anses ha transporterats direkt till gemenskapen från ett tredjeland:

| a) | Produkter som transporterats utan att passera något annat tredjelands territorium än ursprungslandets. |
| --- | --- |

a)

Produkter som transporterats utan att passera något annat tredjelands territorium än ursprungslandets.

| b) | Produkter som, utöver via ursprungslandet, transporterats via ett eller flera andra tredjeländer med eller utan omlastning och tillfällig lagring i dessa länder, detta under förutsättning att transporten via dessa länder varit berättigad av geografiska skäl eller av rent transporttekniska skäl och att produkterna






  — | har befunnit sig under övervakning av tullmyndigheterna i transit- och lagringsländerna, |
| --- | --- | --- |

b)

Produkter som, utöver via ursprungslandet, transporterats via ett eller flera andra tredjeländer med eller utan omlastning och tillfällig lagring i dessa länder, detta under förutsättning att transporten via dessa länder varit berättigad av geografiska skäl eller av rent transporttekniska skäl och att produkterna

—

har befunnit sig under övervakning av tullmyndigheterna i transit- och lagringsländerna,

| — | inte har kommit ut i handeln eller frisläppts för konsumtion i dessa länder, och |
| --- | --- |

—

inte har kommit ut i handeln eller frisläppts för konsumtion i dessa länder, och

| — | inte har varit föremål för annan verksamhet än lossning och lastning i dessa länder. |
| --- | --- |

—

inte har varit föremål för annan verksamhet än lossning och lastning i dessa länder.

2.   Det skall för myndigheterna i gemenskapen läggas fram bevis för att villkoren i punkt 1 b har uppfyllts. Sådana bevis kan tillhandahållas särskilt i form av någon av följande typer av handlingar:

| a) | Ett genomgående transportdokument som utfärdats i ursprungslandet och omfattar transporten via transitländerna. |
| --- | --- |

a)

Ett genomgående transportdokument som utfärdats i ursprungslandet och omfattar transporten via transitländerna.

| b) | Certifikat som utfärdats av tullmyndigheterna i transitländerna och omfattar






  — | en noggrann beskrivning av varorna, och |
| --- | --- | --- |

b)

Certifikat som utfärdats av tullmyndigheterna i transitländerna och omfattar

—

en noggrann beskrivning av varorna, och

| — | datum för lossning och lastning av varorna samt vid sjötransport även uppgift om vilka fartyg som använts. |
| --- | --- |

—

datum för lossning och lastning av varorna samt vid sjötransport även uppgift om vilka fartyg som använts.

Artikel 5

Produkter som befinner sig under transport till gemenskapen

1.   Denna förordning skall inte gälla produkter som i den mening som avses i punkt 2 befinner sig under transport till gemenskapen.

2.   Produkter skall anses befinna sig under transport till gemenskapen om de

| — | lämnade ursprungslandet före den dag då denna förordning trädde i kraft och |
| --- | --- |

—

lämnade ursprungslandet före den dag då denna förordning trädde i kraft och

| — | transporteras från lastningsplatsen i ursprungslandet till lossningsplatsen i gemenskapen med ett giltigt transportdokument som utfärdats före den dag då denna förordning trädde i kraft. |
| --- | --- |

—

transporteras från lastningsplatsen i ursprungslandet till lossningsplatsen i gemenskapen med ett giltigt transportdokument som utfärdats före den dag då denna förordning trädde i kraft.

3.   Berörda parter skall framlägga för tullmyndigheterna tillfredsställande bevis för att villkoren i punkt 2 har uppfyllts.

Om en av de nedan angivna typerna av dokument läggs fram, får myndigheterna anse att det har styrkts att produkterna lämnade ursprungslandet före den dag då denna förordning trädde i kraft.

| — | Vid sjötransport, ett konossement av vilket det framgår att lastningen ägde rum före den dagen. |
| --- | --- |

—

Vid sjötransport, ett konossement av vilket det framgår att lastningen ägde rum före den dagen.

| — | Vid järnvägstransport, en fraktsedel som järnvägsbolaget i ursprungslandet godtagit före den dagen. |
| --- | --- |

—

Vid järnvägstransport, en fraktsedel som järnvägsbolaget i ursprungslandet godtagit före den dagen.

| — | Vid vägtransport, ett kontrakt för internationell transport av varor på väg (CMR) som upprättats i ursprungslandet före den dagen, eller något annat sådant transportdokument. |
| --- | --- |

—

Vid vägtransport, ett kontrakt för internationell transport av varor på väg (CMR) som upprättats i ursprungslandet före den dagen, eller något annat sådant transportdokument.

| — | Vid flygtransport, en flygfraktsedel av vilken det framgår att flygbolaget tog över produkterna före den dagen. |
| --- | --- |

—

Vid flygtransport, en flygfraktsedel av vilken det framgår att flygbolaget tog över produkterna före den dagen.

Artikel 6

Medlemsstaterna och kommissionen skall ha ett nära samarbete för att se till att denna förordning följs.

Artikel 7

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning och skall tillämpas till och med den 6 februari 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 13 augusti 2004.

På kommissionens vägnar

Pascal LAMY

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 349, 31.12.1994, s. 53.

1

(2)  EGT L 286, 11.11.2000, s. 1.

2

(3)  EGT L 67, 10.3.1994, s. 89.

3

(4)  EUT L 65, 8.3.2003, s. 1.

4

(5)  EUT C 58, 6.3.2004, s. 7.

5

(6)  Priserna justerade till priser fritt Glasgow.

6

(7)  Priserna justerade till priser fritt Glasgow.

7

(8)  Importpriserna anges som pris cif inkl. 2 % importtull.

8

(9)  Norwegian Directorate of Fisheries Statistical Survey 2002.

9

(10)  Baserat på för närvarande tillgängliga uppgifter, i brist på tillförlitliga Eurostatuppgifter för denna period.

10

(11)  EGT L 253, 11.10.1993, s. 1.

11

(12)  EUT L 343, 31.12.2003, s. 1.

12

(13)  EGT L 256, 7.9.1987, s. 1.

13

(14)  EUT L 346, 31.12.2003, s. 38.

14

---

BILAGA I

| KN-nr | TARIC-nr | Grupp | Ursprung (för grupperna 1 och 2) | Tullkvot (för grupperna 1 och 2) i ton (WFE) | Löpnummer för grupp 1 | Löpnummer för grupp 2 | Tilläggstull (EUR/ton) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Grupp 1 | Grupp 2 |
| ex 0302 12 00 | 0302120021 | 1 | Norge | 163 997 | 90.780 | 90.788 | 522 | 722 |
| 0302120022 | 1 | Faröarna | 22 230 | 90.694 | 90.695 | | |
| 0302120023 | 1 | Annat | 20 108 | 90.077 | 90.078 | | |
| 0302120029 | 1 | | | | | | |
| 0302120039 | 1 | | | | | | |
| 0302120099 | 1 | | | | | | |
| ex 0303 11 00 | 0303110019 | 1 | | | | | | |
| 0303110099 | 1 | | | | | | |
| ex 0303 19 00 | 0303190019 | 1 | | | | | | |
| 0303190099 | 1 | | | | | | |
| ex 0303 22 00 | 0303220021 | 1 | | | | | | |
| 0303220022 | 1 | | | | | | |
| 0303220023 | 1 | | | | | | |
| 0303220029 | 1 | | | | | | |
| 0303220089 | 1 | | | | | | |
| ex 0304 10 13 | 0304101321 | 2 | | | | | | |
| 0304101329 | 2 | | | | | | |
| 0304101399 | 2 | | | | | | |
| ex 0304 20 13 | 0304201321 | 2 | | | | | | |
| 0304201329 | 2 | | | | | | |
| 0304201399 | 2 | | | | | | |

KN-nr

TARIC-nr

Grupp

Ursprung (för grupperna 1 och 2)

Tullkvot (för grupperna 1 och 2) i ton (WFE)

Löpnummer för grupp 1

Löpnummer för grupp 2

Tilläggstull (EUR/ton)

Grupp 1

Grupp 2

ex 0302 12 00

0302120021

1

Norge

163 997

90.780

90.788

522

722

0302120022

1

Faröarna

22 230

90.694

90.695

0302120023

1

Annat

20 108

90.077

90.078

0302120029

1

0302120039

1

0302120099

1

ex 0303 11 00

0303110019

1

0303110099

1

ex 0303 19 00

0303190019

1

0303190099

1

ex 0303 22 00

0303220021

1

0303220022

1

0303220023

1

0303220029

1

0303220089

1

ex 0304 10 13

0304101321

2

0304101329

2

0304101399

2

ex 0304 20 13

0304201321

2

0304201329

2

0304201399

2

---

BILAGA II

Förteckning över utvecklingsländer (och territorier) som inte omfattas av åtgärderna, eftersom exporten från vart och ett av dem till gemenskapen utgör mindre än 3 % av den samlade importen till gemenskapen.

Afghanistan, Algeriet, Amerikanska Jungfruöarna, Amerikanska Samoa, Angola, Anguilla, Antarktis, Antigua och Barbuda, Argentina, Aruba, Bahamas, Bahrain, Bangladesh, Barbados, Belize, Bermuda, Bhutan, Bolivia, Botswana, Bouvetön, Brasilien, Brittiska Jungfruöarna, Brittiska territoriet i Indiska oceanen, Brunei, Burkina Faso, Burundi, Benin, Caymanöarna, Centralafrikanska republiken, Chile, Cocos (Keeling) Islands, Colombia, Cooköarna, Costa Rica, Demokratiska republiken Kongo, Djibouti, Dominica, Dominikanska republiken, Ecuador, Egypten, Ekvatorialguinea, El Salvador, Elfenbenskusten, Eritrea, Etiopien, Falklandsöarna, Fiji, Filippinerna, Franska Polynesien, Franska Sydterritorierna, Förenade Arabemiraten, Förenta staternas mindre, avsides belägna öar (United States Minor Outlying Islands), Gabon, Grenada, Gambia, Ghana, Gibraltar, Guam, Guatemala, Guinea, Guinea-Bissau, Guyana, Haiti, Heard and McDonald Islands, Honduras, Hongkong, Indien, Indonesien, Irak, Iran, Jamaica, Jemen, Jordanien, Julön, Kambodja, Kamerun, Kap Verde, Kenya, Kina, Kiribati, Komorerna, Kongo, Kuba, Kuwait, Laos, Lesotho, Libanon, Liberia, Libyen, Macao, Madagaskar, Malawi, Malaysia, Maldiverna, Mali, Marocko, Marshallöarna, Mauretanien, Mauritius, Mayotte, Mexiko, Mikronesien, Moçambique, Mongoliet, Montserrat, Myanmar, Namibia, Nauru, Nederländska Antillerna, Nepal, Nicaragua, Niger, Nigeria, Niue, Nordmarianerna, Norfolkön, Nya Kaledonien och underlydande områden, Oman, Pakistan, Palau, Panama, Papua Nya Guinea, Paraguay, Peru, Pitcairn, Qatar, Rwanda, Saint Christopher och Nevis, Saint Lucia, Saint Vincent och Grenadinerna, Salomonöarna, Samoa, São Tomé och Príncipe, Saudiarabien, Senegal, Seychellerna, Sierra Leone, Somalia, Sri Lanka, St. Helena och underlydande områden, St. Pierre och Miquelon, Sudan, Surinam, Swaziland, Sydafrika, Sydgeorgien och Sydsandwichöarna, Syrien, Taiwan, Tanzania, Tchad, Togo, Tokelau, Tonga, Trinidad och Tobago, Tunisien, Turks- och Caicosöarna, Tuvalu, Uganda, Uruguay, Wallis- och Futunaöarna, Vanuatu, Venezuela, Vietnam, Zambia, Zimbabwe och Östtimor.

---

| 14.8.2004 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 267/30 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2004

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 267/30

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1448/2004

av den 13 augusti 2004

om ändring av förordning (EG) nr 2771/1999 om tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 1255/1999 när det gäller interventionsåtgärder på marknaden för smör och grädde

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1255/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för mjölk och mjölkprodukter (1), särskilt artikel 10 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 21 i kommissionens förordning (EG) nr 2771/1999 (2) måste det interventionssmör som utbjuds till försäljning ha inlagrats före den 1 april 2002. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 21 i kommissionens förordning (EG) nr 2771/1999 (2) måste det interventionssmör som utbjuds till försäljning ha inlagrats före den 1 april 2002.

| (2) | På grund av utvecklingen på marknaden för smör och av de smörkvantiteter som finns i interventionslager bör smör som har inlagrats före den 1 juni 2002 kunna säljas. |
| --- | --- |

(2)

På grund av utvecklingen på marknaden för smör och av de smörkvantiteter som finns i interventionslager bör smör som har inlagrats före den 1 juni 2002 kunna säljas.

| (3) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för mjölk och mjölkprodukter. |
| --- | --- |

(3)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för mjölk och mjölkprodukter.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I artikel 21 i förordning (EG) nr 2771/1999 skall datumet den 1 april 2002 ersättas med den 1 juni 2002.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 13 augusti 2004.

På kommissionens vägnar

Franz FISCHLER

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 160, 26.6.1999, s. 48. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 186/2004 (EUT L 29, 3.2.2004, s. 6).

1

(2)  EGT L 333, 24.12.1999, s. 11. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1236/2004 (EUT L 235, 6.7.2004, s. 4).

2

---

| 14.8.2004 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 267/31 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2004

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 267/31

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1449/2004

av den 13 augusti 2004

om ändring av förordning (EEG) nr 1609/88 vad avser tidsfristen för inlagring av smör som säljs i enlighet med förordningarna (EEG) nr 3143/85 och (EG) nr 2571/97

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1255/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för mjölk och mjölkprodukter (1), särskilt artikel 10 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 1 i kommissionens förordning (EG) nr 2571/97 av den 15 december 1997 om försäljningen av smör till sänkta priser och om beviljande av stöd för grädde, smör och koncentrerat smör avsett att användas i framställningen av konditorivaror, glass och andra livsmedel (2) skall det smör som säljs ha inlagrats före ett visst datum. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 1 i kommissionens förordning (EG) nr 2571/97 av den 15 december 1997 om försäljningen av smör till sänkta priser och om beviljande av stöd för grädde, smör och koncentrerat smör avsett att användas i framställningen av konditorivaror, glass och andra livsmedel (2) skall det smör som säljs ha inlagrats före ett visst datum.

| (2) | Med tanke på utvecklingen på smörmarknaden och de kvantiteter som finns tillgängliga i lager bör datumet i artikel 1 i kommissionens förordning (EEG) nr 1609/88 (3) ändras, i fråga om sådant smör som avses i förordning (EG) nr 2571/97. |
| --- | --- |

(2)

Med tanke på utvecklingen på smörmarknaden och de kvantiteter som finns tillgängliga i lager bör datumet i artikel 1 i kommissionens förordning (EEG) nr 1609/88 (3) ändras, i fråga om sådant smör som avses i förordning (EG) nr 2571/97.

| (3) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för mjölk och mjölkprodukter. |
| --- | --- |

(3)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för mjölk och mjölkprodukter.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I artikel 1 i förordning (EEG) nr 1609/88 skall andra stycket ersättas med följande:

”Det smör som avses i artikel 1.1 a i förordning (EG) nr 2571/97 skall ha inlagrats före den 1 juni 2002.”.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 13 augusti 2004.

På kommissionens vägnar

Franz FISCHLER

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 160, 26.6.1999, s. 48. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 186/2004 (EUT L 29, 3.2.2004, s. 6).

1

(2)  EGT L 350, 20.12.1997, s. 3. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 921/2004 (EUT L 163, 30.4.2004, s. 94).

2

(3)  EGT L 143, 10.6.1988, s. 23. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1714/2003 (EUT L 243, 27.9.2003, s. 103).

3

---

| 14.8.2004 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 267/32 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2004

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 267/32

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1450/2004

av den 13 augusti 2004

om genomförande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1608/2003/EG med avseende på produktion och utveckling av gemenskapsstatistik om innovation

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1608/2003/EG av den 22 juli 2003 om produktion och utveckling av gemenskapsstatistik om vetenskap och teknologi (1), särskilt artikel 3 i detta, och

av följande skäl:

| (1) | I beslut nr 1608/2003/EG fastställs vilka särskilda statistiska åtgärder som behövs för att kunna utarbeta gemenskapsstatistik om vetenskap, teknologi och innovation. |
| --- | --- |

(1)

I beslut nr 1608/2003/EG fastställs vilka särskilda statistiska åtgärder som behövs för att kunna utarbeta gemenskapsstatistik om vetenskap, teknologi och innovation.

| (2) | Det är nödvändigt att vidta åtgärder för genomförandet av särskilda statistiska åtgärder enligt artikel 2 i beslut nr 1608/2003/EG. |
| --- | --- |

(2)

Det är nödvändigt att vidta åtgärder för genomförandet av särskilda statistiska åtgärder enligt artikel 2 i beslut nr 1608/2003/EG.

| (3) | De särskilda statistiska åtgärderna bör vidtas med hänsyn till Europaparlamentets och rådets beslut nr 2367/2002/EG av den 16 december 2002 om gemenskapens statistiska program 2003–2007 (2), i vilket arbetsprogrammet för produktion och förbättring av statistik om vetenskap och teknologi fastställdes för perioden 2003–2007. |
| --- | --- |

(3)

De särskilda statistiska åtgärderna bör vidtas med hänsyn till Europaparlamentets och rådets beslut nr 2367/2002/EG av den 16 december 2002 om gemenskapens statistiska program 2003–2007 (2), i vilket arbetsprogrammet för produktion och förbättring av statistik om vetenskap och teknologi fastställdes för perioden 2003–2007.

| (4) | Det är nödvändigt att se till att gemenskapsstatistiken om innovation överensstämmer med andra internationella standarder, vilket innebär att hänsyn också bör tas till det arbete som utförs av OECD (Organisation for Economic Co-operation and Development) och andra internationella organisationer. |
| --- | --- |

(4)

Det är nödvändigt att se till att gemenskapsstatistiken om innovation överensstämmer med andra internationella standarder, vilket innebär att hänsyn också bör tas till det arbete som utförs av OECD (Organisation for Economic Co-operation and Development) och andra internationella organisationer.

| (5) | Vid genomförandet av beslut nr 1608/2003/EG bör den ram som utgörs av rådets förordning (EG) nr 322/97 av den 17 februari 1997 om gemenskapsstatistik (3) beaktas då man fastställer bestämmelser som rör tillgången till administrativa källor och sekretesskydd för statistiska uppgifter. |
| --- | --- |

(5)

Vid genomförandet av beslut nr 1608/2003/EG bör den ram som utgörs av rådets förordning (EG) nr 322/97 av den 17 februari 1997 om gemenskapsstatistik (3) beaktas då man fastställer bestämmelser som rör tillgången till administrativa källor och sekretesskydd för statistiska uppgifter.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Statistiska programkommittén. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Statistiska programkommittén.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I denna förordning fastställs de åtgärder som är nödvändiga för genomförandet av beslut nr 1608/2003/EG med avseende på gemenskapsstatistik om innovation.

Artikel 2

1.   Denna förordning gäller gemenskapsstatistik om innovation. En förteckning över statistiska variabler, verksamheter och sektorer som omfattas, uppdelning av resultaten, frekvens, tidsfrister för uppgiftsinlämning samt en övergångsperiod skall fastställas i bilagan.

2.   På grundval av slutsatserna i de rapporter som lagts fram för Europaparlamentet och rådet i enlighet med artikel 5 i beslut nr 1608/2003/EG kan förteckningen över de statistiska variablerna, de verksamheter och sektorer som omfattas, uppdelningen av resultaten, frekvensen, tidsfristerna för dataleveranser och andra faktorer som fastställs i bilagan till denna förordning revideras med jämna mellanrum.

Artikel 3

Medlemsstaterna skall samla in nödvändiga uppgifter genom att använda en kombination av olika källor, t.ex. urvalsundersökningar, administrativa källor eller andra. Dessa andra källor skall i fråga om kvalitet och statistiska skattningsförfaranden vara likvärdiga med urvalsundersökningarna och de administrativa källorna.

Artikel 4

Den gemenskapsstatistik om innovation som förtecknas i bilagan skall baseras på de harmoniserade begrepp och definitioner som finns i den senaste versionen av Oslomanualen. Medlemsstaterna skall tillämpa dessa harmoniserade begrepp och definitioner på all statistik som skall utarbetas.

I de rapporter som läggs fram för Europaparlamentet och rådet i enlighet med artikel 5 i beslut nr 1608/2003/EG skall det hänvisas till begrepp och definitioner och deras tillämpning.

Artikel 5

Det skall vara obligatoriskt för medlemsstaterna att överföra den aggregerade statistik som förtecknas i bilagan och frivilligt att överföra enskilda dataposter till kommissionen (Eurostat) med hjälp av ett standardöverföringsformat som skall fastställas av kommissionen (Eurostat) i samarbete med dem.

Artikel 6

Medlemsstaterna och kommissionen (Eurostat) skall göra en kvalitetsbedömning.

Medlemsstaterna skall på kommissionens (Eurostats) begäran överföra den information som behövs för kvalitetsbedömningen av den statistik som fastställs i bilagan till denna förordning och som är nödvändig för att uppfylla de rapporteringskrav som fastställs i artikel 5 i beslut nr 1608/2003/EG.

Artikel 7

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 13 augusti 2004.

På kommissionens vägnar

Joaquín ALMUNIA

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 230, 16.9.2003, s. 1.

1

(2)  EGT L 358, 31.12.2002, s. 1.

2

(3)  EGT L 52, 22.2.1997, s. 1. Förordningen ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

3

---

BILAGA

INNOVATIONSSTATISTIK

Avsnitt 1

Medlemsstaterna skall utarbeta följande gemenskapsstatistik om innovation:

| Kod | Benämning | Anmärkningar |
| --- | --- | --- |
| 1 | Antal företag med innovationsverksamhet | I absoluta tal och i procent av alla företag |
| 2 | Antal företag med innovationsverksamhet som introducerat nya eller väsentligt förbättrade produkter som är nya på marknaden | I absoluta tal, i procent av alla företag och i procent av alla företag med innovationsverksamhet |
| 3 | Omsättning från innovation som hänför sig till nya eller väsentligt förbättrade produkter som är nya på marknaden | I absoluta tal, i procent av den totala omsättningen och i procent av den totala omsättningen i företag med innovationsverksamhet |
| 4 | Omsättning från innovation som hänför sig till nya eller betydligt förbättrade produkter som dock inte är nya på marknaden | I absoluta tal, i procent av den totala omsättningen och i procent av den totala omsättningen i företag med innovationsverksamhet |
| 5 | Antal företag med innovationsverksamhet som deltar i innovationssamarbete | I absoluta tal och i procent av alla företag med innovationsverksamhet |
| 6 | Innovationsutgifter | I absoluta tal, i procent av den totala omsättningen och i procent av den totala omsättningen i företag med innovationsverksamhet – frivilligt |
| 7 | Antal företag med innovationsverksamhet som angett att innovationerna haft betydande effekter | I absoluta tal och i procent av alla företag med innovationsverksamhet |
| 8 | Antal företag med innovationsverksamhet som angett mycket viktiga uppgiftskällor för innovation | I absoluta tal och i procent av alla företag med innovationsverksamhet – frivilligt |
| 9 | Antal företag som har stött på betydande hinder | I absoluta tal, i procent av alla företag, i procent av alla företag med innovationsverksamhet och i procent av företag utan innovationsverksamhet |

Kod

Benämning

Anmärkningar

1

Antal företag med innovationsverksamhet

I absoluta tal och i procent av alla företag

2

Antal företag med innovationsverksamhet som introducerat nya eller väsentligt förbättrade produkter som är nya på marknaden

I absoluta tal, i procent av alla företag och i procent av alla företag med innovationsverksamhet

3

Omsättning från innovation som hänför sig till nya eller väsentligt förbättrade produkter som är nya på marknaden

I absoluta tal, i procent av den totala omsättningen och i procent av den totala omsättningen i företag med innovationsverksamhet

4

Omsättning från innovation som hänför sig till nya eller betydligt förbättrade produkter som dock inte är nya på marknaden

I absoluta tal, i procent av den totala omsättningen och i procent av den totala omsättningen i företag med innovationsverksamhet

5

Antal företag med innovationsverksamhet som deltar i innovationssamarbete

I absoluta tal och i procent av alla företag med innovationsverksamhet

6

Innovationsutgifter

I absoluta tal, i procent av den totala omsättningen och i procent av den totala omsättningen i företag med innovationsverksamhet – frivilligt

7

Antal företag med innovationsverksamhet som angett att innovationerna haft betydande effekter

I absoluta tal och i procent av alla företag med innovationsverksamhet

8

Antal företag med innovationsverksamhet som angett mycket viktiga uppgiftskällor för innovation

I absoluta tal och i procent av alla företag med innovationsverksamhet – frivilligt

9

Antal företag som har stött på betydande hinder

I absoluta tal, i procent av alla företag, i procent av alla företag med innovationsverksamhet och i procent av företag utan innovationsverksamhet

Utöver de uppgifter som förtecknas ovan skall medlemsstaterna utarbeta ytterligare statistik (inklusive uppdelningar) i enlighet med de huvudteman som anges i Oslomanualen. Beslutet om dessa ytterligare statistiska uppgifter skall fattas i nära samarbete med medlemsstaterna.

Avsnitt 2

Minimikravet är att företag som omfattas av avdelningarna C, D, E, I och J, huvudgrupperna 51 och 72 samt grupperna 74.2 och 74.3 i NACE Rev. 1.1 skall tas med.

Avsnitt 3

Alla variabler skall rapporteras vart fjärde år, med undantag för variablerna 1, 2, 3, 4 och 5, som skall rapporteras vartannat år.

Avsnitt 4

Det första referensåret för vilket statistik skall utarbetas är kalenderåret 2004.

Avsnitt 5

| 1. | Samtliga resultat skall delas upp efter näringsgren (NACE Rev. 1.1) på avdelningsnivå och efter följande kategorier baserade på antalet anställda: 10–49 anställda, 50–249 anställda, över 249 anställda. |
| --- | --- |

1.

Samtliga resultat skall delas upp efter näringsgren (NACE Rev. 1.1) på avdelningsnivå och efter följande kategorier baserade på antalet anställda: 10–49 anställda, 50–249 anställda, över 249 anställda.

| 2. | Samtliga resultat skall också delas upp efter näringsgren (NACE Rev. 1.1) på huvudgruppsnivå. |
| --- | --- |

2.

Samtliga resultat skall också delas upp efter näringsgren (NACE Rev. 1.1) på huvudgruppsnivå.

| 3. | Resultaten av variabel 5 skall delas upp efter typ av innovationssamarbete. Resultaten av variabel 7 skall delas upp efter typ av effekter av innovationerna. Resultaten av variabel 8 skall delas upp efter typ av uppgiftskälla. Resultaten av variabel 9 skall delas upp efter typen av hinder. Beslut om uppdelningen skall fattas i nära samarbete med medlemsstaterna. |
| --- | --- |

3.

Resultaten av variabel 5 skall delas upp efter typ av innovationssamarbete. Resultaten av variabel 7 skall delas upp efter typ av effekter av innovationerna. Resultaten av variabel 8 skall delas upp efter typ av uppgiftskälla. Resultaten av variabel 9 skall delas upp efter typen av hinder. Beslut om uppdelningen skall fattas i nära samarbete med medlemsstaterna.

Avsnitt 6

| 1. | Samtliga resultat skall lämnas in senast 18 månader efter utgången av det kalenderår som utgör referensperioden. |
| --- | --- |

1.

Samtliga resultat skall lämnas in senast 18 månader efter utgången av det kalenderår som utgör referensperioden.

| 2. | Medlemsstaterna får på frivillig grund överföra enskilda dataposter som täcker alla statistikenheter som ingår i de nationella innovationsundersökningarna till kommissionen (Eurostat). |
| --- | --- |

2.

Medlemsstaterna får på frivillig grund överföra enskilda dataposter som täcker alla statistikenheter som ingår i de nationella innovationsundersökningarna till kommissionen (Eurostat).

Avsnitt 7

| 1. | Frågeformuläret, som används för de innovationsundersökningar som gemenskapen utför vart fjärde år från och med referensåret 2004, skall omfatta de huvudteman som anges i Oslomanualen när det gäller mätning av innovation i företag. |
| --- | --- |

1.

Frågeformuläret, som används för de innovationsundersökningar som gemenskapen utför vart fjärde år från och med referensåret 2004, skall omfatta de huvudteman som anges i Oslomanualen när det gäller mätning av innovation i företag.

| 2. | Kommissionen (Eurostat) skall i nära samarbete med medlemsstaterna utarbeta rekommendationer om vilka metoder som skall användas i gemenskapens innovationsundersökningar i syfte att så långt som möjligt harmonisera resultaten av undersökningarna. Rekommendationerna skall åtminstone gälla målpopulationen, undersökningsmetoderna (inbegripet regionala aspekter), det harmoniserade frågeformuläret, insamlingen, bearbetningen och överföringen av uppgifter samt kvalitetskraven för uppgifterna. |
| --- | --- |

2.

Kommissionen (Eurostat) skall i nära samarbete med medlemsstaterna utarbeta rekommendationer om vilka metoder som skall användas i gemenskapens innovationsundersökningar i syfte att så långt som möjligt harmonisera resultaten av undersökningarna. Rekommendationerna skall åtminstone gälla målpopulationen, undersökningsmetoderna (inbegripet regionala aspekter), det harmoniserade frågeformuläret, insamlingen, bearbetningen och överföringen av uppgifter samt kvalitetskraven för uppgifterna.

| 3. | Rekommendationer skall också utarbetas i nära samarbete med medlemsstaterna om metoderna i de andra innovationsundersökningarna, som skall utföras vart fjärde år från och med referensåret 2006. |
| --- | --- |

3.

Rekommendationer skall också utarbetas i nära samarbete med medlemsstaterna om metoderna i de andra innovationsundersökningarna, som skall utföras vart fjärde år från och med referensåret 2006.

| 4. | Medlemsstaterna skall se till att kommissionen (Eurostat) får nödvändiga uppgifter om de nationella metoder som används i nationell innovationsstatistik. |
| --- | --- |

4.

Medlemsstaterna skall se till att kommissionen (Eurostat) får nödvändiga uppgifter om de nationella metoder som används i nationell innovationsstatistik.

Avsnitt 8

Om det är nödvändigt att i större utsträckning anpassa de nationella statistiksystemen kan kommissionen bevilja medlemsstaterna undantag för den statistik som skall utarbetas för det första referensåret 2004. Ytterligare undantag kan komma att beviljas när det gäller näringsgrenar i enlighet med NACE Rev. 1.1 eller uppdelningen efter storlekskategori för den statistik som skall utarbetas för referensåret 2006.

---

| 14.8.2004 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 267/36 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2004

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 267/36

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1451/2004

av den 13 augusti 2004

om fastställande av importtullar inom spannmålssektorn som skall gälla från den 16 augusti 2004

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1784/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1249/96 av den 28 juni 1996 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 1766/92 vad avser importtullar inom spannmålssektorn (2), särskilt artikel 2.1 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 10 i förordning (EG) nr 1784/2003 föreskrivs att när de produkter som avses i artikel 1 i den förordningen importeras, skall de tullsatser som föreskrivs i den gemensamma tulltaxan tas ut. För de produkter som avses i punkt 2 i denna artikel skall emellertid importtullen vara lika med det interventionspris som gäller för dessa produkter vid importen ökat med 55 %, minskat med det cif-importpris som gäller för försändelsen i fråga. Denna tull får emellertid inte vara högre än tullsatsen enligt Gemensamma tulltaxan. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 10 i förordning (EG) nr 1784/2003 föreskrivs att när de produkter som avses i artikel 1 i den förordningen importeras, skall de tullsatser som föreskrivs i den gemensamma tulltaxan tas ut. För de produkter som avses i punkt 2 i denna artikel skall emellertid importtullen vara lika med det interventionspris som gäller för dessa produkter vid importen ökat med 55 %, minskat med det cif-importpris som gäller för försändelsen i fråga. Denna tull får emellertid inte vara högre än tullsatsen enligt Gemensamma tulltaxan.

| (2) | Enligt artikel 10.3 i förordning (EG) nr 1784/2003 skall cif-importpriserna beräknas på grundval av de representativa priserna för produkten i fråga på världsmarknaden. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 10.3 i förordning (EG) nr 1784/2003 skall cif-importpriserna beräknas på grundval av de representativa priserna för produkten i fråga på världsmarknaden.

| (3) | I förordning (EG) nr 1249/96 fastställs tillämpningsföreskrifter för förordning (EG) nr 1784/2003 vad avser importtullar inom spannmålssektorn. |
| --- | --- |

(3)

I förordning (EG) nr 1249/96 fastställs tillämpningsföreskrifter för förordning (EG) nr 1784/2003 vad avser importtullar inom spannmålssektorn.

| (4) | Importtullarna skall tillämpas tills ett nytt fastställande träder i kraft. |
| --- | --- |

(4)

Importtullarna skall tillämpas tills ett nytt fastställande träder i kraft.

| (5) | För att få systemet för importtullar att fungera normalt bör vid beräkningen av dessa tullar de representativa marknadskurser som fastställs under en referensperiod för de flytande valutorna fortsätta att tillämpas. |
| --- | --- |

(5)

För att få systemet för importtullar att fungera normalt bör vid beräkningen av dessa tullar de representativa marknadskurser som fastställs under en referensperiod för de flytande valutorna fortsätta att tillämpas.

| (6) | Tillämpningen av förordning (EG) nr 1249/96 medför att det skall fastställas importtullar enligt bilaga I i denna förordning. |
| --- | --- |

(6)

Tillämpningen av förordning (EG) nr 1249/96 medför att det skall fastställas importtullar enligt bilaga I i denna förordning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Importtullarna inom spannmålssektorn som avses i artikel 10.2 i förordning (EG) nr 1784/2003 skall fastställas i bilaga I till denna förordning på grundval av de faktorer som tas upp i bilaga II.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 16 augusti 2004.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 13 augusti 2004.

På kommissionens vägnar

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk

---

(1)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  EGT L 161, 29.6.1996, s. 125. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1110/2003 (EUT L 158, 27.6.2003, s. 12).

2

---

BILAGA I

Importtullar för de produkter som avses i artikel 10.2 i förordning (EG) nr 1784/2003 från och med den 16 augusti 2004

| KN-nummer | Produkt | Tull på import (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Durumvete av hög kvalitet | 0,00 |
| av medelhög kvalitet | 0,00 |
| av låg kvalitet | 3,85 |
| 1001 90 91 | Vanligt vete, för utsäde | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Vanligt vete av hög kvalitet, av annat slag än för utsäde | 0,00 |
| 1002 00 00 | Råg | 27,41 |
| 1005 10 90 | Majs för utsäde av annat slag | 54,93 |
| 1005 90 00 | Majs av annat slag än för utsäde (2) | 54,93 |
| 1007 00 90 | Sorghum av andra slag än för utsäde | 37,50 |

KN-nummer

Produkt

Tull på import (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Durumvete av hög kvalitet

0,00

av medelhög kvalitet

0,00

av låg kvalitet

3,85

1001 90 91

Vanligt vete, för utsäde

0,00

ex 1001 90 99

Vanligt vete av hög kvalitet, av annat slag än för utsäde

0,00

1002 00 00

Råg

27,41

1005 10 90

Majs för utsäde av annat slag

54,93

1005 90 00

Majs av annat slag än för utsäde (2)

54,93

1007 00 90

Sorghum av andra slag än för utsäde

37,50

---

(1)  För produkter som anländer till gemenskapen via Atlanten eller via Suezkanalen (artikel 2.4 i förordning (EG) nr 1249/96) kan importören erhålla en nedsättning av tullarna med

| — | 3 EUR/t om lossningshamnen ligger i Medelhavet, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t om lossningshamnen ligger i Medelhavet,

| — | 2 EUR/t om lossningshamnen ligger i Irland, Förenade kungariket, Danmark, Estland, Lettland, Litauen, Polen, Finland, Sverige eller vid den Iberiska halvöns atlantkust. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t om lossningshamnen ligger i Irland, Förenade kungariket, Danmark, Estland, Lettland, Litauen, Polen, Finland, Sverige eller vid den Iberiska halvöns atlantkust.

(2)  När villkoren i artikel 2.5 i förordning (EG) nr 1249/96 är uppfyllda kan importören erhålla schablonmässig nedsättning med 24 EUR/t.

---

BILAGA II

Faktorer för beräkning av tullar

perioden 30.7.–12.8.2004

| 1. | Medelvärden för den referensperiod som avses i artikel 2.2 i förordning (EG) nr 1249/96:











  Börsnotering | Minneapolis | Chicago | Minneapolis | Minneapolis | Minneapolis | Minneapolis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produkt (% proteiner vid 12 % vattenhalt) | HRS2 (14 %) | YC3 | HAD2 | Medelhög kvalitet (1) | Låg kvalitet (2) | US barley 2 |
| Notering (EUR/t) | 119,66 (3) | 71,88 | 150,69 (4) | 140,69 (4) | 120,69 (4) | 97,14 (4) |
| Tillägg för golfen (EUR/t) | — | 13,23 | — | | | — |
| Tillägg för Stora sjöarna (EUR/t) | 12,93 | — | — | | | — |

1.

Medelvärden för den referensperiod som avses i artikel 2.2 i förordning (EG) nr 1249/96:

Börsnotering

Minneapolis

Chicago

Minneapolis

Minneapolis

Minneapolis

Minneapolis

Produkt (% proteiner vid 12 % vattenhalt)

HRS2 (14 %)

YC3

HAD2

Medelhög kvalitet (1)

Låg kvalitet (2)

US barley 2

Notering (EUR/t)

119,66 (3)

71,88

150,69 (4)

140,69 (4)

120,69 (4)

97,14 (4)

Tillägg för golfen (EUR/t)

—

13,23

—

—

Tillägg för Stora sjöarna (EUR/t)

12,93

—

—

—

| 2. | Medelvärden för den referensperiod som avses i artikel 2.2 i förordning (EG) nr 1249/96:
  Kostnader för fraktsatser: Mexikanska golfen–Rotterdam: 27,08 EUR/t, Stora sjöarna–Rotterdam: 32,48 EUR/t. |
| --- | --- |

2.

Medelvärden för den referensperiod som avses i artikel 2.2 i förordning (EG) nr 1249/96:

Kostnader för fraktsatser: Mexikanska golfen–Rotterdam: 27,08 EUR/t, Stora sjöarna–Rotterdam: 32,48 EUR/t.

| 3. | Tillskott avseende artikel 4.2 tredje stycket i förordning (EG) nr 1249/96: | 0,00 EUR/t (HRW2)
  0,00 EUR/t (SRW2). |
| --- | --- | --- |

3.

Tillskott avseende artikel 4.2 tredje stycket i förordning (EG) nr 1249/96:

0,00 EUR/t (HRW2)

0,00 EUR/t (SRW2).

---

(1)  Negativt bidrag på 10 EUR/t (artikel 4.3 i förordning (EG) nr 1249/96).

(2)  Negativt bidrag på 30 EUR/t (artikel 4.3 i förordning (EG) nr 1249/96).

(3)  Positivt bidrag på 14 EUR/t ingår (artikel 4.3 i förordning (EG) nr 1249/96).

(4)  Fob Duluth.

---

II Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk

Rådet

| 14.8.2004 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 267/39 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2004

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 267/39

---

RÅDETS BESLUT

av den 19 juli 2004

om godkännande av att Europeiska gemenskapen ansluter sig till Internationella växtskyddskonventionen efter ändringar och godkännande genom resolution 12/97 vid det 29:e mötet i FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation i november 1997

(2004/597/EG)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 37 jämförd med artikel 300.2 första stycket första meningen och artikel 300.3 första stycket i detta,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europaparlamentets yttrande (1), och

av följande skäl:

| (1) | Internationella växtskyddskonventionen (nedan kallad ”IPPC”) antogs av FAO-konferensen 1951 och trädde i kraft året därpå. Den reviderades sedan av FAO-konferensen 1979, och ändringarna trädde i kraft 1991. |
| --- | --- |

(1)

Internationella växtskyddskonventionen (nedan kallad ”IPPC”) antogs av FAO-konferensen 1951 och trädde i kraft året därpå. Den reviderades sedan av FAO-konferensen 1979, och ändringarna trädde i kraft 1991.

| (2) | 1997 gjordes ytterligare en revision av IPPC för att den skulle anpassas till avtalet om tillämpningen av sanitära och fytosanitära åtgärder i Uruguayrundans slutakt för att säkerställa samstämmighet med det nya systemet för utformning av internationella standarder inom ramen för IPPC och för att tillåta FAO:s medlemsorganisationer att bli avtalsslutande parter. Den reviderade texten godkändes av FAO-konferensen genom resolution 12/97 i november 1997. |
| --- | --- |

(2)

1997 gjordes ytterligare en revision av IPPC för att den skulle anpassas till avtalet om tillämpningen av sanitära och fytosanitära åtgärder i Uruguayrundans slutakt för att säkerställa samstämmighet med det nya systemet för utformning av internationella standarder inom ramen för IPPC och för att tillåta FAO:s medlemsorganisationer att bli avtalsslutande parter. Den reviderade texten godkändes av FAO-konferensen genom resolution 12/97 i november 1997.

| (3) | Ändringarna i den reviderade texten kommer att träda i kraft från den trettionde dagen efter det att två tredjedelar av konventionens parter har godtagit dessa. Från och med den dagen kommer Europeiska gemenskapen att ha rätt att bli part i IPCC. För närvarande har 43 länder, varav fyra medlemsstater, godtagit den reviderade texten. |
| --- | --- |

(3)

Ändringarna i den reviderade texten kommer att träda i kraft från den trettionde dagen efter det att två tredjedelar av konventionens parter har godtagit dessa. Från och med den dagen kommer Europeiska gemenskapen att ha rätt att bli part i IPCC. För närvarande har 43 länder, varav fyra medlemsstater, godtagit den reviderade texten.

| (4) | Ett av huvudsyftena med konventionen är att säkerställa ”gemensamma och effektiva åtgärder för att förhindra införande och spridning av skadegörare på växter och växtprodukter och vidta lämpliga åtgärder för bekämpning av dessa”. |
| --- | --- |

(4)

Ett av huvudsyftena med konventionen är att säkerställa ”gemensamma och effektiva åtgärder för att förhindra införande och spridning av skadegörare på växter och växtprodukter och vidta lämpliga åtgärder för bekämpning av dessa”.

| (5) | Gemenskapens befogenhet att ingå eller ansluta sig till internationella avtal eller konventioner är inte bara avhängig av de uttryckliga föreskrifterna i fördraget utan kan också härledas ur andra bestämmelser i fördraget och ur rättsakter som gemenskapens institutioner har antagit i enligt med de bestämmelserna. |
| --- | --- |

(5)

Gemenskapens befogenhet att ingå eller ansluta sig till internationella avtal eller konventioner är inte bara avhängig av de uttryckliga föreskrifterna i fördraget utan kan också härledas ur andra bestämmelser i fördraget och ur rättsakter som gemenskapens institutioner har antagit i enligt med de bestämmelserna.

| (6) | Den fråga som IPPC behandlar omfattas också av befintlig gemenskapslagstiftning på detta område. |
| --- | --- |

(6)

Den fråga som IPPC behandlar omfattas också av befintlig gemenskapslagstiftning på detta område.

| (7) | Därför är innehållet i IPPC en fråga för både gemenskapen och dess medlemsstater. |
| --- | --- |

(7)

Därför är innehållet i IPPC en fråga för både gemenskapen och dess medlemsstater.

| (8) | Gemenskapen bör ansluta sig till IPPC när det gäller frågor som faller inom dess behörighet. |
| --- | --- |

(8)

Gemenskapen bör ansluta sig till IPPC när det gäller frågor som faller inom dess behörighet.

| (9) | Rådets ordförande bör bemyndigas att deponera gemenskapens anslutningsinstrument. |
| --- | --- |

(9)

Rådets ordförande bör bemyndigas att deponera gemenskapens anslutningsinstrument.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Europeiska gemenskapen skall lägga fram en begäran om anslutning till Internationella växtskyddskonventionen när det gäller frågor som faller inom dess behörighet.

2.   Den reviderade texten till IPPC såsom den godkändes genom resolution 12/97 vid det 29:e mötet i FAO i november 1997 återfinns i bilaga I.

Artikel 2

1.   Rådets ordförande bemyndigas härmed att deponera anslutningsinstrumentet hos generaldirektören för Förenta nationernas livsmedels- och jordbruksorganisation (nedan kallad ”FAO”).

2.   Den förklaring som återfinns i bilaga II skall göras i anslutningsinstrumentet.

Utfärdat i Bryssel den 19 juli 2004.

På rådets vägnar

C. VEERMAN

Ordförande

---

(1)  Yttrandet avgivet den 8 november 2003 (ännu ej offentliggjort i EUT).

1

---

BILAGA I

INTERNATIONAL PLANT PROTECTION CONVENTION

New revised text approved by Resolution 12/97 of the 29th Session of the FAO Conference in November 1997

The Contracting Parties,

| — | recognising the necessity for international cooperation in controlling pests of plants and plant products and in preventing their international spread, and especially their introduction into endangered areas, |
| --- | --- |

—

recognising the necessity for international cooperation in controlling pests of plants and plant products and in preventing their international spread, and especially their introduction into endangered areas,

| — | recognising that phytosanitary measures should be technically justified, transparent and should not be applied in such a way as to constitute either a means of arbitrary or unjustified discrimination or a disguised restriction, particularly on international trade, |
| --- | --- |

—

recognising that phytosanitary measures should be technically justified, transparent and should not be applied in such a way as to constitute either a means of arbitrary or unjustified discrimination or a disguised restriction, particularly on international trade,

| — | desiring to ensure close coordination of measures directed to these ends, |
| --- | --- |

—

desiring to ensure close coordination of measures directed to these ends,

| — | desiring to provide a framework for the development and application of harmonised phytosanitary measures and the elaboration of international standards to that effect, |
| --- | --- |

—

desiring to provide a framework for the development and application of harmonised phytosanitary measures and the elaboration of international standards to that effect,

| — | taking into account internationally approved principles governing the protection of plant, human and animal health, and the environment, and |
| --- | --- |

—

taking into account internationally approved principles governing the protection of plant, human and animal health, and the environment, and

| — | noting the agreements concluded as a result of the Uruguay Round of Multilateral Trade Negotiations, including the Agreement on the Application of Sanitary and Phytosanitary Measures, |
| --- | --- |

—

noting the agreements concluded as a result of the Uruguay Round of Multilateral Trade Negotiations, including the Agreement on the Application of Sanitary and Phytosanitary Measures,

HAVE AGREED AS FOLLOWS:

Article I

Purpose and responsibility

1.   With the purpose of securing common and effective action to prevent the spread and introduction of pests of plants and plant products, and to promote appropriate measures for their control, the Contracting Parties undertake to adopt the legislative, technical and administrative measures specified in this Convention and in supplementary agreements pursuant to Article XVI.

2.   Each Contracting Party shall assume responsibility, without prejudice to obligations assumed under other international agreements, for the fulfilment within its territories of all requirements under this Convention.

3.   The division of responsibilities for the fulfilment of the requirements of this Convention between Member Organisations of FAO and their Member States that are Contracting Parties shall be in accordance with their respective competencies.

4.   Where appropriate, the provisions of this Convention may be deemed by Contracting Parties to extend, in addition to plants and plant products, to storage places, packaging, conveyances, containers, soil and any other organism, object or material capable of harbouring or spreading plant pests, particularly where international transportation is involved.

Article II

Use of terms

1.   For the purpose of this Convention, the following terms shall have the meanings hereunder assigned to them:

‘Area of low pest prevalence’— an area, whether all of a country, part of a country, or all or parts of several countries, as identified by the competent authorities, in which a specific pest occurs at low levels and which is subject to effective surveillance, control or eradication measures;

‘Commission’— the Commission on Phytosanitary Measures established under Article XI;

‘Endangered area’— an area where ecological factors favour the establishment of a pest whose presence in the area will result in economically important loss;

‘Establishment’— perpetuation, for the foreseeable future, of a pest within an area after entry;

‘Harmonised phytosanitary measures’— phytosanitary measures established by Contracting Parties based on international standards;

‘International standards’— international standards established in accordance with Article X, paragraphs 1 and 2;

‘Introduction’— the entry of a pest resulting in its establishment;

‘Pest’— any species, strain or biotype of plant, animal or pathogenic agent injurious to plants or plant products;

‘Pest risk analysis’— the process of evaluating biological or other scientific and economic evidence to determine whether a pest should be regulated and the strength of any phytosanitary measures to be taken against it;

‘Phytosanitary measure’— any legislation, regulation or official procedure having the purpose to prevent the introduction and/or spread of pests;

‘Plant products’— unmanufactured material of plant origin (including grain) and those manufactured products that, by their nature or that of their processing, may create a risk for the introduction and spread of pests;

‘Plants’— living plants and parts thereof, including seeds and germplasm;

‘Quarantine pest’— a pest of potential economic importance to the area endangered thereby and not yet present there, or present but not widely distributed and being officially controlled;

‘Regional standards’— standards established by a regional plant protection organisation for the guidance of the members of that organisation;

‘Regulated article’— any plant, plant product, storage place, packaging, conveyance, container, soil and any other organism, object or material capable of harbouring or spreading pests, deemed to require phytosanitary measures, particularly where international transportation is involved;

‘Regulated non-quarantine pest’— a non-quarantine pest whose presence in plants for planting affects the intended use of those plants with an economically unacceptable impact and which is therefore regulated within the territory of the importing Contracting Party;

‘Regulated pest’— a quarantine pest or a regulated non-quarantine pest;

‘Secretary’— Secretary of the Commission appointed pursuant to Article XII;

‘Technically justified’— justified on the basis of conclusions reached by using an appropriate pest risk analysis or, where applicable, another comparable examination and evaluation of available scientific information.

2.   The definitions set forth in this Article, being limited to the application of this Convention, shall not be deemed to affect definitions established under domestic laws or regulations of Contracting Parties.

Article III

Relationship with other international agreements

Nothing in this Convention shall affect the rights and obligations of the Contracting Parties under relevant international agreements.

Article IV

General provisions relating to the organisational arrangements for national plant protection

1.   Each Contracting Party shall make provision, to the best of its ability, for an official national plant protection organisation with the main responsibilities set out in this Article.

2.   The responsibilities of an official national plant protection organisation shall include the following:

| (a) | the issuance of certificates relating to the phytosanitary regulations of the importing Contracting Party for consignments of plants, plant products and other regulated articles; |
| --- | --- |

(a)

the issuance of certificates relating to the phytosanitary regulations of the importing Contracting Party for consignments of plants, plant products and other regulated articles;

| (b) | the surveillance of growing plants, including both areas under cultivation (inter alia fields, plantations, nurseries, gardens, greenhouses and laboratories) and wild flora, and of plants and plant products in storage or in transportation, particularly with the object of reporting the occurrence, outbreak and spread of pests, and of controlling those pests, including the reporting referred to under Article VIII paragraph 1(a); |
| --- | --- |

(b)

the surveillance of growing plants, including both areas under cultivation (inter alia fields, plantations, nurseries, gardens, greenhouses and laboratories) and wild flora, and of plants and plant products in storage or in transportation, particularly with the object of reporting the occurrence, outbreak and spread of pests, and of controlling those pests, including the reporting referred to under Article VIII paragraph 1(a);

| (c) | the inspection of consignments of plants and plant products moving in international traffic and, where appropriate, the inspection of other regulated articles, particularly with the object of preventing the introduction and/or spread of pests; |
| --- | --- |

(c)

the inspection of consignments of plants and plant products moving in international traffic and, where appropriate, the inspection of other regulated articles, particularly with the object of preventing the introduction and/or spread of pests;

| (d) | the disinfestation or disinfection of consignments of plants, plant products and other regulated articles moving in international traffic, to meet phytosanitary requirements; |
| --- | --- |

(d)

the disinfestation or disinfection of consignments of plants, plant products and other regulated articles moving in international traffic, to meet phytosanitary requirements;

| (e) | the protection of endangered areas and the designation, maintenance and surveillance of pest-free areas and areas of low pest prevalence; |
| --- | --- |

(e)

the protection of endangered areas and the designation, maintenance and surveillance of pest-free areas and areas of low pest prevalence;

| (f) | the conduct of pest risk analyses; |
| --- | --- |

(f)

the conduct of pest risk analyses;

| (g) | to ensure through appropriate procedures that the phytosanitary security of consignments after certification regarding composition, substitution and reinfestation is maintained prior to export; and |
| --- | --- |

(g)

to ensure through appropriate procedures that the phytosanitary security of consignments after certification regarding composition, substitution and reinfestation is maintained prior to export; and

| (h) | training and development of staff. |
| --- | --- |

(h)

training and development of staff.

3.   Each Contracting Party shall make provision, to the best of its ability, for the following:

| (a) | the distribution of information within the territory of the Contracting Party regarding regulated pests and the means of their prevention and control; |
| --- | --- |

(a)

the distribution of information within the territory of the Contracting Party regarding regulated pests and the means of their prevention and control;

| (b) | research and investigation in the field of plant protection; |
| --- | --- |

(b)

research and investigation in the field of plant protection;

| (c) | the issuance of phytosanitary regulations; and |
| --- | --- |

(c)

the issuance of phytosanitary regulations; and

| (d) | the performance of such other functions as may be required for the implementation of this Convention. |
| --- | --- |

(d)

the performance of such other functions as may be required for the implementation of this Convention.

4.   Each Contracting Party shall submit a description of its official national plant protection organisation and of changes in such organisation to the Secretary. A Contracting Party shall provide a description of its organisational arrangements for plant protection to another Contracting Party, upon request.

Article V

Phytosanitary certification

1.   Each Contracting Party shall make arrangements for phytosanitary certification, with the objective of ensuring that exported plants, plant products and other regulated articles and consignments thereof are in conformity with the certifying statement to be made pursuant to paragraph 2(b) of this Article.

2.   Each Contracting Party shall make arrangements for the issuance of phytosanitary certificates in conformity with the following provisions:

| (a) | Inspection and other related activities leading to issuance of phytosanitary certificates shall be carried out only by or under the authority of the official national plant protection organisation. The issuance of phytosanitary certificates shall be carried out by public officers who are technically qualified and duly authorised by the official national plant protection organisation to act on its behalf and under its control with such knowledge and information available to those officers that the authorities of importing Contracting Parties may accept the phytosanitary certificates with confidence as dependable documents. |
| --- | --- |

(a)

Inspection and other related activities leading to issuance of phytosanitary certificates shall be carried out only by or under the authority of the official national plant protection organisation. The issuance of phytosanitary certificates shall be carried out by public officers who are technically qualified and duly authorised by the official national plant protection organisation to act on its behalf and under its control with such knowledge and information available to those officers that the authorities of importing Contracting Parties may accept the phytosanitary certificates with confidence as dependable documents.

| (b) | Phytosanitary certificates, or their electronic equivalent where accepted by the importing Contracting Party concerned, shall be as worded in the models set out in the Annex to this Convention. These certificates should be completed and issued taking into account relevant international standards. |
| --- | --- |

(b)

Phytosanitary certificates, or their electronic equivalent where accepted by the importing Contracting Party concerned, shall be as worded in the models set out in the Annex to this Convention. These certificates should be completed and issued taking into account relevant international standards.

| (c) | Uncertified alterations or erasures shall invalidate the certificates. |
| --- | --- |

(c)

Uncertified alterations or erasures shall invalidate the certificates.

3.   Each Contracting Party undertakes not to require consignments of plants or plant products or other regulated articles imported into its territories to be accompanied by phytosanitary certificates inconsistent with the models set out in the Annex to this Convention. Any requirements for additional declarations shall be limited to those technically justified.

Article VI

Regulated pests

1.   Contracting Parties may require phytosanitary measures for quarantine pests and regulated non-quarantine pests, provided that such measures are:

| (a) | no more stringent than measures applied to the same pests, if present within the territory of the importing Contracting Party; and |
| --- | --- |

(a)

no more stringent than measures applied to the same pests, if present within the territory of the importing Contracting Party; and

| (b) | limited to what is necessary to protect plant health and/or safeguard the intended use and can be technically justified by the Contracting Party concerned. |
| --- | --- |

(b)

limited to what is necessary to protect plant health and/or safeguard the intended use and can be technically justified by the Contracting Party concerned.

2.   Contracting Parties shall not require phytosanitary measures for non-regulated pests.

Article VII

Requirements in relation to imports

1.   With the aim of preventing the introduction and/or spread of regulated pests into their territories, Contracting Parties shall have sovereign authority to regulate, in accordance with applicable international agreements, the entry of plants and plant products and other regulated articles and, to this end, may:

| (a) | prescribe and adopt phytosanitary measures concerning the importation of plants, plant products and other regulated articles, including, for example, inspection, prohibition on importation, and treatment; |
| --- | --- |

(a)

prescribe and adopt phytosanitary measures concerning the importation of plants, plant products and other regulated articles, including, for example, inspection, prohibition on importation, and treatment;

| (b) | refuse entry or detain, or require treatment, destruction or removal from the territory of the Contracting Party, of plants, plant products and other regulated articles or consignments thereof that do not comply with the phytosanitary measures prescribed or adopted under subparagraph (a); |
| --- | --- |

(b)

refuse entry or detain, or require treatment, destruction or removal from the territory of the Contracting Party, of plants, plant products and other regulated articles or consignments thereof that do not comply with the phytosanitary measures prescribed or adopted under subparagraph (a);

| (c) | prohibit or restrict the movement of regulated pests into their territories; |
| --- | --- |

(c)

prohibit or restrict the movement of regulated pests into their territories;

| (d) | prohibit or restrict the movement of biological control agents and other organisms of phytosanitary concern claimed to be beneficial into their territories. |
| --- | --- |

(d)

prohibit or restrict the movement of biological control agents and other organisms of phytosanitary concern claimed to be beneficial into their territories.

2.   In order to minimise interference with international trade, each Contracting Party, in exercising its authority under paragraph 1 of this Article, undertakes to act in conformity with the following:

| (a) | Contracting Parties shall not, under their phytosanitary legislation, take any of the measures specified in paragraph 1 of this Article unless such measures are made necessary by phytosanitary considerations and are technically justified. |
| --- | --- |

(a)

Contracting Parties shall not, under their phytosanitary legislation, take any of the measures specified in paragraph 1 of this Article unless such measures are made necessary by phytosanitary considerations and are technically justified.

| (b) | Contracting Parties shall, immediately upon their adoption, publish and transmit phytosanitary requirements, restrictions and prohibitions to any Contracting Party or parties that they believe may be directly affected by such measures. |
| --- | --- |

(b)

Contracting Parties shall, immediately upon their adoption, publish and transmit phytosanitary requirements, restrictions and prohibitions to any Contracting Party or parties that they believe may be directly affected by such measures.

| (c) | Contracting Parties shall, on request, make available to any Contracting Party the rationale for phytosanitary requirements, restrictions and prohibitions. |
| --- | --- |

(c)

Contracting Parties shall, on request, make available to any Contracting Party the rationale for phytosanitary requirements, restrictions and prohibitions.

| (d) | If a Contracting Party requires consignments of particular plants or plant products to be imported only through specified points of entry, such points shall be so selected as not to unnecessarily impede international trade. The Contracting Party shall publish a list of such points of entry and communicate it to the Secretary, any regional plant protection organisation of which the Contracting Party is a member, all Contracting Parties which the Contracting Party believes to be directly affected, and other Contracting Parties upon request. Such restrictions on points of entry shall not be made unless the plants, plant products or other regulated articles concerned are required to be accompanied by phytosanitary certificates or to be submitted to inspection or treatment. |
| --- | --- |

(d)

If a Contracting Party requires consignments of particular plants or plant products to be imported only through specified points of entry, such points shall be so selected as not to unnecessarily impede international trade. The Contracting Party shall publish a list of such points of entry and communicate it to the Secretary, any regional plant protection organisation of which the Contracting Party is a member, all Contracting Parties which the Contracting Party believes to be directly affected, and other Contracting Parties upon request. Such restrictions on points of entry shall not be made unless the plants, plant products or other regulated articles concerned are required to be accompanied by phytosanitary certificates or to be submitted to inspection or treatment.

| (e) | Any inspection or other phytosanitary procedure required by the plant protection organisation of a Contracting Party for a consignment of plants, plant products or other regulated articles offered for importation, shall take place as promptly as possible with due regard to their perishability. |
| --- | --- |

(e)

Any inspection or other phytosanitary procedure required by the plant protection organisation of a Contracting Party for a consignment of plants, plant products or other regulated articles offered for importation, shall take place as promptly as possible with due regard to their perishability.

| (f) | Importing Contracting Parties shall, as soon as possible, inform the exporting Contracting Party concerned or, where appropriate, the re-exporting Contracting Party concerned, of significant instances of non-compliance with phytosanitary certification. The exporting Contracting Party or, where appropriate, the re-exporting Contracting Party concerned, should investigate and, on request, report the result of its investigation to the importing Contracting Party concerned. |
| --- | --- |

(f)

Importing Contracting Parties shall, as soon as possible, inform the exporting Contracting Party concerned or, where appropriate, the re-exporting Contracting Party concerned, of significant instances of non-compliance with phytosanitary certification. The exporting Contracting Party or, where appropriate, the re-exporting Contracting Party concerned, should investigate and, on request, report the result of its investigation to the importing Contracting Party concerned.

| (g) | Contracting Parties shall institute only phytosanitary measures that are technically justified, consistent with the pest risk involved and represent the least restrictive measures available, and result in the minimum impediment to the international movement of people, commodities and conveyances. |
| --- | --- |

(g)

Contracting Parties shall institute only phytosanitary measures that are technically justified, consistent with the pest risk involved and represent the least restrictive measures available, and result in the minimum impediment to the international movement of people, commodities and conveyances.

| (h) | Contracting Parties shall, as conditions change, and as new facts become available, ensure that phytosanitary measures are promptly modified or removed if found to be unnecessary. |
| --- | --- |

(h)

Contracting Parties shall, as conditions change, and as new facts become available, ensure that phytosanitary measures are promptly modified or removed if found to be unnecessary.

| (i) | Contracting Parties shall, to the best of their ability, establish and update lists of regulated pests, using scientific names, and make such lists available to the Secretary, to regional plant protection organisations of which they are members and, on request, to other Contracting Parties. |
| --- | --- |

(i)

Contracting Parties shall, to the best of their ability, establish and update lists of regulated pests, using scientific names, and make such lists available to the Secretary, to regional plant protection organisations of which they are members and, on request, to other Contracting Parties.

| (j) | Contracting Parties shall, to the best of their ability, conduct surveillance for pests and develop and maintain adequate information on pest status in order to support categorisation of pests, and for the development of appropriate phytosanitary measures. This information shall be made available to Contracting Parties, on request. |
| --- | --- |

(j)

Contracting Parties shall, to the best of their ability, conduct surveillance for pests and develop and maintain adequate information on pest status in order to support categorisation of pests, and for the development of appropriate phytosanitary measures. This information shall be made available to Contracting Parties, on request.

3.   A Contracting Party may apply measures specified in this Article to pests which may not be capable of establishment in its territories but, if they gained entry, cause economic damage. Measures taken against these pests must be technically justified.

4.   Contracting Parties may apply measures specified in this Article to consignments in transit through their territories only where such measures are technically justified and necessary to prevent the introduction and/or spread of pests.

5.   Nothing in this Article shall prevent importing Contracting Parties from making special provision, subject to adequate safeguards, for the importation, for the purpose of scientific research, education, or other specific use, of plants and plant products and other regulated articles, and of plant pests.

6.   Nothing in this Article shall prevent any Contracting Party from taking appropriate emergency action on the detection of a pest posing a potential threat to its territories or the report of such a detection. Any such action shall be evaluated as soon as possible to ensure that its continuance is justified. The action taken shall be immediately reported to Contracting Parties concerned, the Secretary, and any regional plant protection organisation of which the Contracting Party is a member.

Article VIII

International cooperation

1.   The Contracting Parties shall cooperate with one another to the fullest practicable extent in achieving the aims of this Convention, and shall in particular:

| (a) | cooperate in the exchange of information on plant pests, particularly the reporting of the occurrence, outbreak or spread of pests that may be of immediate or potential danger, in accordance with such procedures as may be established by the Commission; |
| --- | --- |

(a)

cooperate in the exchange of information on plant pests, particularly the reporting of the occurrence, outbreak or spread of pests that may be of immediate or potential danger, in accordance with such procedures as may be established by the Commission;

| (b) | participate, in so far as is practicable, in any special campaigns for combating pests that may seriously threaten crop production and need international action to meet the emergencies; and |
| --- | --- |

(b)

participate, in so far as is practicable, in any special campaigns for combating pests that may seriously threaten crop production and need international action to meet the emergencies; and

| (c) | cooperate, to the extent practicable, in providing technical and biological information necessary for pest risk analysis. |
| --- | --- |

(c)

cooperate, to the extent practicable, in providing technical and biological information necessary for pest risk analysis.

2.   Each Contracting Party shall designate a contact point for the exchange of information connected with the implementation of this Convention.

Article IX

Regional plant protection organisations

1.   The Contracting Parties undertake to cooperate with one another in establishing regional plant protection organisations in appropriate areas.

2.   The regional plant protection organisations shall function as the coordinating bodies in the areas covered, shall participate in various activities to achieve the objectives of this Convention and, where appropriate, shall gather and disseminate information.

3.   The regional plant protection organisations shall cooperate with the Secretary in achieving the objectives of the Convention and, where appropriate, cooperate with the Secretary and the Commission in developing international standards.

4.   The Secretary will convene regular Technical Consultations of representatives of regional plant protection organisations to:

| (a) | promote the development and use of relevant international standards for phytosanitary measures; and |
| --- | --- |

(a)

promote the development and use of relevant international standards for phytosanitary measures; and

| (b) | encourage inter-regional cooperation in promoting harmonised phytosanitary measures for controlling pests and in preventing their spread and/or introduction. |
| --- | --- |

(b)

encourage inter-regional cooperation in promoting harmonised phytosanitary measures for controlling pests and in preventing their spread and/or introduction.

Article X

Standards

1.   The Contracting Parties agree to cooperate in the development of international standards in accordance with the procedures adopted by the Commission.

2.   International standards shall be adopted by the Commission.

3.   Regional standards should be consistent with the principles of this Convention; such standards may be deposited with the Commission for consideration as candidates for international standards for phytosanitary measures if more broadly applicable.

4.   Contracting Parties should take into account, as appropriate, international standards when undertaking activities related to this Convention.

Article XI

Commission on Phytosanitary Measures

1.   Contracting Parties agree to establish the Commission on Phytosanitary Measures within the framework of the Food and Agriculture Organisation of the United Nations (FAO).

2.   The functions of the Commission shall be to promote the full implementation of the objectives of the Convention and, in particular, to:

| (a) | review the state of plant protection in the world and the need for action to control the international spread of pests and their introduction into endangered areas; |
| --- | --- |

(a)

review the state of plant protection in the world and the need for action to control the international spread of pests and their introduction into endangered areas;

| (b) | establish and keep under review the necessary institutional arrangements and procedures for the development and adoption of international standards, and to adopt international standards; |
| --- | --- |

(b)

establish and keep under review the necessary institutional arrangements and procedures for the development and adoption of international standards, and to adopt international standards;

| (c) | establish rules and procedures for the resolution of disputes in accordance with Article XIII; |
| --- | --- |

(c)

establish rules and procedures for the resolution of disputes in accordance with Article XIII;

| (d) | establish such subsidiary bodies of the Commission as may be necessary for the proper implementation of its functions; |
| --- | --- |

(d)

establish such subsidiary bodies of the Commission as may be necessary for the proper implementation of its functions;

| (e) | adopt guidelines regarding the recognition of regional plant protection organisations; |
| --- | --- |

(e)

adopt guidelines regarding the recognition of regional plant protection organisations;

| (f) | establish cooperation with other relevant international organisations on matters covered by this Convention; |
| --- | --- |

(f)

establish cooperation with other relevant international organisations on matters covered by this Convention;

| (g) | adopt such recommendations for the implementation of the Convention as necessary; and |
| --- | --- |

(g)

adopt such recommendations for the implementation of the Convention as necessary; and

| (h) | perform such other functions as may be necessary to the fulfilment of the objectives of this Convention. |
| --- | --- |

(h)

perform such other functions as may be necessary to the fulfilment of the objectives of this Convention.

3.   Membership in the Commission shall be open to all Contracting Parties.

4.   Each Contracting Party may be represented at sessions of the Commission by a single delegate who may be accompanied by an alternate, and by experts and advisers. Alternates, experts and advisers may take part in the proceedings of the Commission but may not vote, except in the case of an alternate who is duly authorised to substitute for the delegate.

5.   The Contracting Parties shall make every effort to reach agreement on all matters by consensus. If all efforts to reach consensus have been exhausted and no agreement is reached, the decision shall, as a last resort, be taken by a two-thirds majority of the Contracting Parties present and voting.

6.   A Member Organisation of FAO that is a Contracting Party and the Member States of that Member Organisation that are Contracting Parties shall exercise their membership rights and fulfil their membership obligations in accordance, mutatis mutandis, with the Constitution and General Rules of FAO.

7.   The Commission may adopt and amend, as required, its own Rules of Procedure, which shall not be inconsistent with this Convention or with the Constitution of FAO.

8.   The Chairperson of the Commission shall convene an annual regular session of the Commission.

9.   Special sessions of the Commission shall be convened by the Chairperson of the Commission at the request of at least one-third of its members.

10.   The Commission shall elect its Chairperson and no more than two Vice-Chairpersons, each of whom shall serve for a term of two years.

Article XII

Secretariat

1.   The Secretary of the Commission shall be appointed by the Director-General of FAO.

2.   The Secretary shall be assisted by such secretariat staff as may be required.

3.   The Secretary shall be responsible for implementing the policies and activities of the Commission and carrying out such other functions as may be assigned to the Secretary by this Convention and shall report thereon to the Commission.

4.   The Secretary shall disseminate:

| (a) | international standards to all Contracting Parties within 60 days of adoption; |
| --- | --- |

(a)

international standards to all Contracting Parties within 60 days of adoption;

| (b) | to all Contracting Parties, lists of points of entry under Article VII paragraph 2(d) communicated by Contracting Parties; |
| --- | --- |

(b)

to all Contracting Parties, lists of points of entry under Article VII paragraph 2(d) communicated by Contracting Parties;

| (c) | lists of regulated pests whose entry is prohibited or referred to in Article VII paragraph 2(i) to all Contracting Parties and regional plant protection organisations; |
| --- | --- |

(c)

lists of regulated pests whose entry is prohibited or referred to in Article VII paragraph 2(i) to all Contracting Parties and regional plant protection organisations;

| (d) | information received from Contracting Parties on phytosanitary requirements, restrictions and prohibitions referred to in Article VII paragraph 2(b), and descriptions of official national plant protection organisations referred to in Article IV paragraph 4. |
| --- | --- |

(d)

information received from Contracting Parties on phytosanitary requirements, restrictions and prohibitions referred to in Article VII paragraph 2(b), and descriptions of official national plant protection organisations referred to in Article IV paragraph 4.

5.   The Secretary shall provide translations in the official languages of FAO of documentation for meetings of the Commission and international standards.

6.   The Secretary shall cooperate with regional plant protection organisations in achieving the aims of the Convention.

Article XIII

Settlement of disputes

1.   If there is any dispute regarding the interpretation or application of this Convention, or if a Contracting Party considers that any action by another Contracting Party is in conflict with the obligations of the latter under Articles V and VII of this Convention, especially regarding the basis of prohibiting or restricting the imports of plants, plant products or other regulated articles coming from its territories, the Contracting Parties concerned shall consult among themselves as soon as possible with a view to resolving the dispute.

2.   If the dispute cannot be resolved by the means referred to in paragraph 1, the Contracting Party or parties concerned may request the Director-General of FAO to appoint a committee of experts to consider the question in dispute, in accordance with rules and procedures that may be established by the Commission.

3.   This Committee shall include representatives designated by each Contracting Party concerned. The Committee shall consider the question in dispute, taking into account all documents and other forms of evidence submitted by the Contracting Parties concerned. The Committee shall prepare a report on the technical aspects of the dispute for the purpose of seeking its resolution. The preparation of the report and its approval shall be according to rules and procedures established by the Commission, and it shall be transmitted by the Director-General to the Contracting Parties concerned. The report may also be submitted, upon its request, to the competent body of the international organisation responsible for resolving trade disputes.

4.   The Contracting Parties agree that the recommendations of such a committee, while not binding in character, will become the basis for renewed consideration by the Contracting Parties concerned of the matter out of which the disagreement arose.

5.   The Contracting Parties concerned shall share the expenses of the experts.

6.   The provisions of this Article shall be complementary to and not in derogation of the dispute settlement procedures provided for in other international agreements dealing with trade matters.

Article XIV

Substitution of prior agreements

This Convention shall terminate and replace, between Contracting Parties, the International Convention respecting measures to be taken against the Phylloxera vastatrix of 3 November 1881, the additional Convention signed at Berne on 15 April 1889 and the International Convention for the Protection of Plants signed at Rome on 16 April 1929.

Article XV

Territorial application

1.   Any Contracting Party may at the time of ratification or adherence or at any time thereafter communicate to the Director-General of FAO a declaration that this Convention shall extend to all or any of the territories for the international relations of which it is responsible, and this Convention shall be applicable to all territories specified in the declaration as from the 30th day after the receipt of the declaration by the Director-General.

2.   Any Contracting Party which has communicated to the Director-General of FAO a declaration in accordance with paragraph 1 of this Article may at any time communicate a further declaration modifying the scope of any former declaration or terminating the application of the provisions of the present Convention in respect of any territory. Such modification or termination shall take effect as from the 30th day after the receipt of the declaration by the Director-General.

3.   The Director-General of FAO shall inform all Contracting Parties of any declaration received under this Article.

Article XVI

Supplementary agreements

1.   The Contracting Parties may, for the purpose of meeting special problems of plant protection which need particular attention or action, enter into supplementary agreements. Such agreements may be applicable to specific regions, to specific pests, to specific plants and plant products, to specific methods of international transportation of plants and plant products, or otherwise supplement the provisions of this Convention.

2.   Any such supplementary agreements shall come into force for each Contracting Party concerned after acceptance in accordance with the provisions of the supplementary agreements concerned.

3.   Supplementary agreements shall promote the intent of this Convention and shall conform to the principles and provisions of this Convention, as well as to the principles of transparency, non-discrimination and the avoidance of disguised restrictions, particularly on international trade.

Article XVII

Ratification and adherence

1.   This Convention shall be open for signature by all States until 1 May 1952 and shall be ratified at the earliest possible date. The instruments of ratification shall be deposited with the Director-General of FAO, who shall give notice of the date of deposit to each of the signatory states.

2.   As soon as this Convention has come into force in accordance with Article XXII it shall be open for adherence by non-signatory States and Member Organisations of FAO. Adherence shall be effected by the deposit of an instrument of adherence with the Director-General of FAO, who shall notify all Contracting Parties.

3.   When a Member Organisation of FAO becomes a Contracting Party to this Convention, the Member Organisation shall, in accordance with the provisions of Article II(7) of the FAO Constitution, as appropriate, notify at the time of its adherence such modifications or clarifications to its declaration of competence submitted under Article II(5) of the FAO Constitution as may be necessary in light of its acceptance of this Convention. Any Contracting Party to this Convention may, at any time, request a Member Organisation of FAO that is a Contracting Party to this Convention to provide information as to which, as between the Member Organisation and its Member States, is responsible for the implementation of any particular matter covered by this Convention. The Member Organisation shall provide this information within a reasonable time.

Article XVIII

Non-Contracting Parties

The Contracting Parties shall encourage any State or Member Organisation of FAO, not a party to this Convention, to accept this Convention, and shall encourage any non-Contracting Party to apply phytosanitary measures consistent with the provisions of this Convention and any international standards adopted hereunder.

Article XIX

Languages

1.   The authentic languages of this Convention shall be all official languages of FAO.

2.   Nothing in this Convention shall be construed as requiring Contracting Parties to provide and to publish documents or to provide copies of them other than in the language(s) of the Contracting Party, except as stated in paragraph 3 below.

3.   The following documents shall be in at least one of the official languages of FAO:

| (a) | information provided according to Article IV paragraph 4; |
| --- | --- |

(a)

information provided according to Article IV paragraph 4;

| (b) | cover notes giving bibliographical data on documents transmitted according to Article VII paragraph 2(b); |
| --- | --- |

(b)

cover notes giving bibliographical data on documents transmitted according to Article VII paragraph 2(b);

| (c) | information provided according to Article VII(2)(b), (d), (i) and (j); |
| --- | --- |

(c)

information provided according to Article VII(2)(b), (d), (i) and (j);

| (d) | notes giving bibliographical data and a short summary of relevant documents on information provided according to Article VIII(1)(a); |
| --- | --- |

(d)

notes giving bibliographical data and a short summary of relevant documents on information provided according to Article VIII(1)(a);

| (e) | requests for information from contact points as well as replies to such requests, but not including any attached documents; |
| --- | --- |

(e)

requests for information from contact points as well as replies to such requests, but not including any attached documents;

| (f) | any document made available by Contracting Parties for meetings of the Commission. |
| --- | --- |

(f)

any document made available by Contracting Parties for meetings of the Commission.

Article XX

Technical assistance

The Contracting Parties agree to promote the provision of technical assistance to Contracting Parties, especially those that are developing Contracting Parties, either bilaterally or through the appropriate international organisations, with the objective of facilitating the implementation of this Convention.

Article XXI

Amendment

1.   Any proposal by a Contracting Party for the amendment of this Convention shall be communicated to the Director-General of FAO.

2.   Any proposed amendment of this Convention received by the Director-General of FAO from a Contracting Party shall be presented to a regular or special session of the Commission for approval and, if the amendment involves important technical changes or imposes additional obligations on the Contracting Parties, it shall be considered by an advisory committee of specialists convened by FAO prior to the Commission.

3.   Notice of any proposed amendment of this Convention, other than amendments to the Annex, shall be transmitted to the Contracting Parties by the Director-General of FAO not later than the time when the agenda of the session of the Commission at which the matter is to be considered is dispatched.

4.   Any such proposed amendment of this Convention shall require the approval of the Commission and shall come into force as from the 30th day after acceptance by two-thirds of the Contracting Parties. For the purpose of this Article, an instrument deposited by a Member Organisation of FAO shall not be counted as additional to those deposited by Member States of such an organisation.

5.   Amendments involving new obligations for Contracting Parties, however, shall come into force in respect of each Contracting Party only on acceptance by it and as from the 30th day after such acceptance. The instruments of acceptance of amendments involving new obligations shall be deposited with the Director-General of FAO, who shall inform all Contracting Parties of the receipt of acceptance and the entry into force of amendments.

6.   Proposals for amendments to the model phytosanitary certificates set out in the Annex to this Convention shall be sent to the Secretary and shall be considered for approval by the Commission. Approved amendments to the model phytosanitary certificates set out in the Annex to this Convention shall become effective 90 days after their notification to the Contracting Parties by the Secretary.

7.   For a period of not more than 12 months from an amendment to the model phytosanitary certificates set out in the Annex to this Convention becoming effective, the previous version of the phytosanitary certificates shall also be legally valid for the purpose of this Convention.

Article XXII

Entry into force

As soon as this Convention has been ratified by three signatory States it shall come into force among them. It shall come into force for each State or Member Organisation of FAO ratifying or adhering thereafter from the date of deposit of its instrument of ratification or adherence.

Article XXIII

Denunciation

1.   Any Contracting Party may at any time give notice of denunciation of this Convention by notification addressed to the Director-General of FAO. The Director-General shall at once inform all Contracting Parties.

2.   Denunciation shall take effect one year from the date of receipt of the notification by the Director-General of FAO.

BILAGA TILL BILAGA I

Image

Image

---

BILAGA II

Declaration by the European Community on the exercise of competence according to Article XVII(3) of the International Plant Protection Convention

In accordance with the provisions of Article II(7) of the FAO Constitution, the European Community hereby declares that its declaration of competence submitted to FAO under Article II(5) of the FAO Constitution still applies in the light of its adherence to the International Plant Protection Convention.

---

Kommissionen

| 14.8.2004 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 267/54 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2004

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 267/54

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 13 augusti 2004

om ekonomiskt stöd från gemenskapen för utrotning av klassisk svinpest i Luxemburg under 2003

(delgivet med nr K(2004) 3084)

(Endast den franska texten är giltig)

(2004/598/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets beslut 90/424/EEG av den 26 juni 1990 om utgifter inom veterinärområdet (1), särskilt artiklarna 3.3 och 5.3 i detta, och

av följande skäl:

| (1) | Fall av klassisk svinpest har konstaterats i Luxemburg under 2003. Denna sjukdom utgör ett allvarligt hot mot djurbesättningarna i gemenskapen. |
| --- | --- |

(1)

Fall av klassisk svinpest har konstaterats i Luxemburg under 2003. Denna sjukdom utgör ett allvarligt hot mot djurbesättningarna i gemenskapen.

| (2) | För att bidra till att sjukdomen utrotas så snabbt som möjligt kan gemenskapen ge ekonomiskt stöd för vissa stödberättigande kostnader som uppstått i medlemsstaten, enligt villkoren i beslut 90/424/EEG. |
| --- | --- |

(2)

För att bidra till att sjukdomen utrotas så snabbt som möjligt kan gemenskapen ge ekonomiskt stöd för vissa stödberättigande kostnader som uppstått i medlemsstaten, enligt villkoren i beslut 90/424/EEG.

| (3) | Enligt artikel 3.2 i rådets förordning (EG) nr 1258/1999 av den 17 maj 1999 om finansiering av den gemensamma jordbrukspolitiken (2) skall veterinära åtgärder och växtskyddsåtgärder som vidtas enligt gemenskapsbestämmelserna finansieras genom garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket. Den finansiella kontrollen av dessa åtgärder regleras genom artiklarna 8 och 9 i förordningen. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 3.2 i rådets förordning (EG) nr 1258/1999 av den 17 maj 1999 om finansiering av den gemensamma jordbrukspolitiken (2) skall veterinära åtgärder och växtskyddsåtgärder som vidtas enligt gemenskapsbestämmelserna finansieras genom garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket. Den finansiella kontrollen av dessa åtgärder regleras genom artiklarna 8 och 9 i förordningen.

| (4) | Det ekonomiska stödet från gemenskapen utbetalas under förutsättning att de åtgärder som planeras genomförs på ett effektivt sätt och att myndigheterna lämnar alla nödvändiga uppgifter inom de fastställda tidsfristerna. |
| --- | --- |

(4)

Det ekonomiska stödet från gemenskapen utbetalas under förutsättning att de åtgärder som planeras genomförs på ett effektivt sätt och att myndigheterna lämnar alla nödvändiga uppgifter inom de fastställda tidsfristerna.

| (5) | Den 12 mars 2004 lämnade Luxemburg in en officiell ansökan om ersättning för de totala kostnader som uppstått i landet. Enligt ansökan hade 1 351 djur slaktats. |
| --- | --- |

(5)

Den 12 mars 2004 lämnade Luxemburg in en officiell ansökan om ersättning för de totala kostnader som uppstått i landet. Enligt ansökan hade 1 351 djur slaktats.

| (6) | Begreppet ”snabb och skälig kompensation till djurägarna” i artikel 3 i beslut 90/424/EEG samt begreppen ”rimliga betalningar” och ”verifierade betalningar” och de kategorier ”övriga kostnader” som berättigar till stöd i samband med tvångsslakt bör definieras närmare. |
| --- | --- |

(6)

Begreppet ”snabb och skälig kompensation till djurägarna” i artikel 3 i beslut 90/424/EEG samt begreppen ”rimliga betalningar” och ”verifierade betalningar” och de kategorier ”övriga kostnader” som berättigar till stöd i samband med tvångsslakt bör definieras närmare.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Beviljande av ekonomiskt stöd från gemenskapen till Luxemburg

Luxemburg skall beviljas ett finansiellt stöd från kommissionen för bekämpning av klassisk svinpest under 2003 på 50 % av följande utgifter:

| a) | snabb och skälig kompensation till djurägarna för tvångsslakt av djur inom ramen för de utrotningsåtgärder som vidtagits på grund av utbrotten av klassisk svinpest under 2003 i enlighet med artikel 3.2 första och sjunde strecksatserna i beslut 90/424/EEG och i enlighet med detta beslut, |
| --- | --- |

a)

snabb och skälig kompensation till djurägarna för tvångsslakt av djur inom ramen för de utrotningsåtgärder som vidtagits på grund av utbrotten av klassisk svinpest under 2003 i enlighet med artikel 3.2 första och sjunde strecksatserna i beslut 90/424/EEG och i enlighet med detta beslut,

| b) | driftkostnaderna i samband med slakt av djuren, destruktion av slaktkroppar och produkter, rengöring och desinficering av lokaler, samt rengöring och desinficering, eller vid behov destruktion, av smittad utrustning, i enlighet med bestämmelserna i första, andra och tredje strecksatserna i artikel 3.2 i beslut 90/424/EEG och i enlighet med detta beslut. |
| --- | --- |

b)

driftkostnaderna i samband med slakt av djuren, destruktion av slaktkroppar och produkter, rengöring och desinficering av lokaler, samt rengöring och desinficering, eller vid behov destruktion, av smittad utrustning, i enlighet med bestämmelserna i första, andra och tredje strecksatserna i artikel 3.2 i beslut 90/424/EEG och i enlighet med detta beslut.

Artikel 2

Definitioner

I detta beslut skall följande definitioner användas:

| a) | snabb och skälig kompensation: utbetalning inom 90 dagar efter det att djuren har slaktats av en kompensation motsvarande det marknadsvärde som avses i artikel 3.1, |
| --- | --- |

a)

snabb och skälig kompensation: utbetalning inom 90 dagar efter det att djuren har slaktats av en kompensation motsvarande det marknadsvärde som avses i artikel 3.1,

| b) | rimliga betalningar: betalning för inköp av material eller tjänster till ett pris som är rimligt i förhållande till marknadspriset före utbrottet av klassisk svinpest, |
| --- | --- |

b)

rimliga betalningar: betalning för inköp av material eller tjänster till ett pris som är rimligt i förhållande till marknadspriset före utbrottet av klassisk svinpest,

| c) | verifierade betalningar: betalningar för inköp av material eller tjänster som bevisligen till sin natur har direkt anknytning till sådan tvångsslakt av djur som avses i artikel 1 a. |
| --- | --- |

c)

verifierade betalningar: betalningar för inköp av material eller tjänster som bevisligen till sin natur har direkt anknytning till sådan tvångsslakt av djur som avses i artikel 1 a.

Artikel 3

Stödberättigande kostnader som ersätts med ekonomiskt stöd från gemenskapen

1.   Det maximala belopp per djur som djurägarna får som kompensation skall grundas på det marknadsvärde djuren hade innan de smittades eller slaktades.

2.   Om kompensation i enlighet med artikel 1 a utbetalas av Luxemburg efter den tidsfrist på 90 dagar som fastställs i artikel 2 a skall de stödberättigande beloppen för de kostnader som uppstått efter tidsfristen minskas på följande sätt:

| — | 25 % för utbetalningar som gjorts mellan 91 och 105 dagar efter det att djuren har slaktats, |
| --- | --- |

—

25 % för utbetalningar som gjorts mellan 91 och 105 dagar efter det att djuren har slaktats,

| — | 50 % för utbetalningar som gjorts mellan 106 och 120 dagar efter det att djuren har slaktats, |
| --- | --- |

—

50 % för utbetalningar som gjorts mellan 106 och 120 dagar efter det att djuren har slaktats,

| — | 75 % för utbetalningar som gjorts mellan 121 och 135 dagar efter det att djuren har slaktats, |
| --- | --- |

—

75 % för utbetalningar som gjorts mellan 121 och 135 dagar efter det att djuren har slaktats,

| — | 100 % för utbetalningar som gjorts senare än 135 dagar efter det att djuren har slaktats. |
| --- | --- |

—

100 % för utbetalningar som gjorts senare än 135 dagar efter det att djuren har slaktats.

Om särskilda omständigheter rörande förvaltningen ändå har uppstått för vissa åtgärder eller om Luxemburg kan påvisa goda skäl, kan kommissionen tillämpa avvikande stegring eller mindre procentsatser eller procentsatsen noll.

3.   De kostnader som avses i artikel 1 b och som berättigar till ekonomiskt stöd skall endast vara sådana kostnader som anges i bilaga III.

4.   Vid beräkningen av det ekonomiska stödet från gemenskapen ingår inte

| a) | mervärdesskatt, |
| --- | --- |

a)

mervärdesskatt,

| b) | offentligt anställdas löner, |
| --- | --- |

b)

offentligt anställdas löner,

| c) | användning av annat offentligt material än förbrukningsmaterial. |
| --- | --- |

c)

användning av annat offentligt material än förbrukningsmaterial.

Artikel 4

Betalningsvillkor och verifikationer

1.   Det ekonomiska stödet från gemenskapen skall fastställas i enlighet med det förfarande som föreskrivs i artikel 41 i beslut 90/424/EEG, på grundval av

| a) | en fordran som lämnas in enligt bilagorna I och II inom den tid som fastställs i punkt 2, |
| --- | --- |

a)

en fordran som lämnas in enligt bilagorna I och II inom den tid som fastställs i punkt 2,

| b) | utförliga handlingar som bekräftar siffrorna i den fordran som avses i a, |
| --- | --- |

b)

utförliga handlingar som bekräftar siffrorna i den fordran som avses i a,

| c) | resultaten av de eventuella kontroller på plats som kommissionen kan utföra i enlighet med artikel 5. |
| --- | --- |

c)

resultaten av de eventuella kontroller på plats som kommissionen kan utföra i enlighet med artikel 5.

De handlingar som avses i b och relevanta kommersiella uppgifter skall vara tillgängliga vid kommissionens kontroller på plats.

2.   Den fordran som avses i punkt 1 a skall inlämnas i elektroniskt format enligt bilagorna I och II inom 60 kalenderdagar efter det att detta beslut har anmälts.

Om denna tidsfrist inte iakttas skall gemenskapens ekonomiska stöd minskas med 25 % för varje månad handlingarna är försenade.

Artikel 5

Kommissionens kontroller på plats

Kommissionen kan i samarbete med behöriga nationella myndigheter på plats kontrollera genomförandet av åtgärderna för utrotning av klassisk svinpest och därmed förknippade kostnader.

Artikel 6

Mottagare

Detta beslut riktar sig till Storhertigdömet Luxemburg.

Utfärdat i Bryssel den 13 augusti 2004.

På kommissionens vägnar

David BYRNE

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 224, 18.8.1990, s. 19. Beslutet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/99/EG (EUT L 325, 12.12.2003, s. 31).

1

(2)  EGT L 160, 26.6.1999, s. 103.

2

---

BILAGA I

Ansökan om bidrag till kompensation för värdet av tvångsslaktade djur

| Sjukdomsfall nr | Kontakt med sjukdomsfall nr | Anläggningens identitetsnummer | Djurägare | Anläggningens läge | Datum för slakt | Destruktionsmetod | Vikt vid destruktion | Antal djur per kategori | Belopp som betalats per kategori | Djurägarens övriga kostnader (exkl. moms) | Ersättning totalt (exkl. moms) | Datum för utbetalning |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Efternamn | Förnamn | Konverteringsanläggning | Slakteri | Övrig (skall preciseras) | Suggor | Galtar | Smågrisar | Svin | Suggor | Galtar | Smågrisar | Svin |

Sjukdomsfall nr

Kontakt med sjukdomsfall nr

Anläggningens identitetsnummer

Djurägare

Anläggningens läge

Datum för slakt

Destruktionsmetod

Vikt vid destruktion

Antal djur per kategori

Belopp som betalats per kategori

Djurägarens övriga kostnader (exkl. moms)

Ersättning totalt (exkl. moms)

Datum för utbetalning

Efternamn

Förnamn

Konverteringsanläggning

Slakteri

Övrig (skall preciseras)

Suggor

Galtar

Smågrisar

Svin

Suggor

Galtar

Smågrisar

Svin

---

BILAGA II

Fordringar som avses i artikel 4

| ”Övriga kostnader” som uppstått vid anläggning nr ... eller förteckning
  (exklusive ersättning för djurens värde) |
| --- |
| Syfte | Belopp utan moms |
| Slakt | |
| Destruktion av slaktkroppar (transport och bearbetning) | |
| Rengöring och desinficering (löner och produkter) | |
| Foder (ersättning och destruktion) | |
| Utrustning (ersättning och destruktion) | |
| TOTALT | |

”Övriga kostnader” som uppstått vid anläggning nr ... eller förteckning

(exklusive ersättning för djurens värde)

Syfte

Belopp utan moms

Slakt

Destruktion av slaktkroppar (transport och bearbetning)

Rengöring och desinficering (löner och produkter)

Foder (ersättning och destruktion)

Utrustning (ersättning och destruktion)

TOTALT

---

BILAGA III

Stödberättigande kostnader som avses i artikel 3.3

| 1. | Kostnader för tvångsslakt av djuren:






  a) | Löner och avgifter för de slaktare som anställts särskilt för detta. |
| --- | --- | --- |

1.

Kostnader för tvångsslakt av djuren:

a)

Löner och avgifter för de slaktare som anställts särskilt för detta.

| b) | Förbrukningsmaterial och särskild utrustning som används vid slakt. |
| --- | --- |

b)

Förbrukningsmaterial och särskild utrustning som används vid slakt.

| c) | Upphandling av tjänster eller uthyrning av utrustning som används för transport av djuren till slaktplatsen. |
| --- | --- |

c)

Upphandling av tjänster eller uthyrning av utrustning som används för transport av djuren till slaktplatsen.

| 2. | Kostnader för destruktion av slaktkropparna:






  a) | Destruktion: upphandling av tjänster eller uthyrning av utrustning som används för transport av slaktkroppar till lagerutrymmena och konverteringsanläggningen, lagring av slaktkroppar, bearbetning av slaktkroppar vid konverteringsanläggningen och destruktion av kött- och benmjöl. |
| --- | --- | --- |

2.

Kostnader för destruktion av slaktkropparna:

a)

Destruktion: upphandling av tjänster eller uthyrning av utrustning som används för transport av slaktkroppar till lagerutrymmena och konverteringsanläggningen, lagring av slaktkroppar, bearbetning av slaktkroppar vid konverteringsanläggningen och destruktion av kött- och benmjöl.

| b) | Nedgrävning: löner och avgifter för personal som anställts särskilt för detta, upphandling av tjänster eller uthyrning av utrustning för transport och nedgrävning av slaktkroppar samt produkter som använts för desinficering av nedgrävningsplatsen. |
| --- | --- |

b)

Nedgrävning: löner och avgifter för personal som anställts särskilt för detta, upphandling av tjänster eller uthyrning av utrustning för transport och nedgrävning av slaktkroppar samt produkter som använts för desinficering av nedgrävningsplatsen.

| c) | Bränning: löner och avgifter för personal som anställts särskilt för detta, bränsle eller annat material som använts, upphandling av tjänster eller uthyrning av utrustning för transport av slaktkroppar samt produkter som använts för desinficering av bränningsanläggningen. |
| --- | --- |

c)

Bränning: löner och avgifter för personal som anställts särskilt för detta, bränsle eller annat material som använts, upphandling av tjänster eller uthyrning av utrustning för transport av slaktkroppar samt produkter som använts för desinficering av bränningsanläggningen.

| 3. | Kostnader för rengöring och desinficering av anläggningar:






  a) | Produkter som använts för rengöring och desinficering. |
| --- | --- | --- |

3.

Kostnader för rengöring och desinficering av anläggningar:

a)

Produkter som använts för rengöring och desinficering.

| b) | Löner och avgifter för den personal som anställts särskilt för att sköta dessa uppgifter. |
| --- | --- |

b)

Löner och avgifter för den personal som anställts särskilt för att sköta dessa uppgifter.

| 4. | Kostnader för destruktion av kontaminerat foder.






  a) | Ersättning till inköpspris för foder. |
| --- | --- | --- |

4.

Kostnader för destruktion av kontaminerat foder.

a)

Ersättning till inköpspris för foder.

| b) | Upphandling av tjänster eller uthyrning av utrustning som används för transport och destruktion av foder. |
| --- | --- |

b)

Upphandling av tjänster eller uthyrning av utrustning som används för transport och destruktion av foder.

| 5. | Kostnader vid kompensation för destruktion av kontaminerad utrustning till marknadspris. Kostnader för ersättning för ombyggnad och förnyande av jordbruksbyggnader och kostnader för infrastruktur berättigar inte till stöd. |
| --- | --- |

5.

Kostnader vid kompensation för destruktion av kontaminerad utrustning till marknadspris. Kostnader för ersättning för ombyggnad och förnyande av jordbruksbyggnader och kostnader för infrastruktur berättigar inte till stöd.

---