# Uradni list L 246/20.

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 246 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 4720. julij 2004 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 246

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 4720. julij 2004

---

| Vsebina | | I   Akti, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Uredba Sveta (ES) št. 1321/2004 z dne 12. julija 2004 o vzpostavitvi upravljavskih struktur Evropskega satelitskega radio-navigacijskega sistema | 1 |
| | * | Uredba Sveta (ES) št. 1322/2004 z dne 16. julija 2004 o spremembah Uredbe (ES) št. 2320/97 o uvedbi dokončnih protidampinških dajatev na uvoz nekaterih brezšivnih cevi, izdelanih iz železa ali nelegiranega jekla, s poreklom med drugim iz Rusije in Romunije | 10 |
| | * | Uredba Sveta (ES) št. 1323/2004 z dne 19. julija 2004 o spremembah Uredbe Sveta (ES) št. 1601/1999 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve na uvoz žice iz nerjavnega jekla premera manj kot 1 mm s poreklom iz Indije | 14 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1324/2004 z dne 19. julija 2004 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave | 19 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1325/2004 z dne 19. julija 2004 dopolnitev Uredbe (EGS) št. 2921/90 o višini pomoči za proizvodnjo kazeina in kazeinatov iz posnetega mleka | 21 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1326/2004 z dne 19. julija 2004 ki za tržno leto 2003/2004 določa končno višino pomoči za suho krmo | 22 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1327/2004 z dne 19. julija 2004 o stalnem javnem razpisu v okviru tržnega leta 2004/2005 za določitev prelevmanov in/ali povračil pri izvozu belega sladkorja | 23 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1328/2004 z dne 19. julija 2004 o določitvi proizvodnih in uvoznih cen Skupnosti za nageljne in vrtnice z namenom uporabe uvoznega režima za nekatere cvetličarske proizvode s poreklom iz Cipra, Izraela, Jordanije, Maroka ter Zahodnega brega in Gaze | 28 |

Vsebina

I   Akti, katerih objava je obvezna

Stran

*

Uredba Sveta (ES) št. 1321/2004 z dne 12. julija 2004 o vzpostavitvi upravljavskih struktur Evropskega satelitskega radio-navigacijskega sistema

1

*

Uredba Sveta (ES) št. 1322/2004 z dne 16. julija 2004 o spremembah Uredbe (ES) št. 2320/97 o uvedbi dokončnih protidampinških dajatev na uvoz nekaterih brezšivnih cevi, izdelanih iz železa ali nelegiranega jekla, s poreklom med drugim iz Rusije in Romunije

10

*

Uredba Sveta (ES) št. 1323/2004 z dne 19. julija 2004 o spremembah Uredbe Sveta (ES) št. 1601/1999 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve na uvoz žice iz nerjavnega jekla premera manj kot 1 mm s poreklom iz Indije

14

Uredba Komisije (ES) št. 1324/2004 z dne 19. julija 2004 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

19

*

Uredba Komisije (ES) št. 1325/2004 z dne 19. julija 2004 dopolnitev Uredbe (EGS) št. 2921/90 o višini pomoči za proizvodnjo kazeina in kazeinatov iz posnetega mleka

21

*

Uredba Komisije (ES) št. 1326/2004 z dne 19. julija 2004 ki za tržno leto 2003/2004 določa končno višino pomoči za suho krmo

22

*

Uredba Komisije (ES) št. 1327/2004 z dne 19. julija 2004 o stalnem javnem razpisu v okviru tržnega leta 2004/2005 za določitev prelevmanov in/ali povračil pri izvozu belega sladkorja

23

Uredba Komisije (ES) št. 1328/2004 z dne 19. julija 2004 o določitvi proizvodnih in uvoznih cen Skupnosti za nageljne in vrtnice z namenom uporabe uvoznega režima za nekatere cvetličarske proizvode s poreklom iz Cipra, Izraela, Jordanije, Maroka ter Zahodnega brega in Gaze

28

| | | Akti, sprejeti v skladu z naslovom V Pogodbe o Evropski uniji |
| --- | --- | --- |
| | * | 2004/552/SZVP:Skupni Ukrep Sveta 2004/552/SZVP z dne 12. julija 2004 o vidikih delovanja Evropskega satelitskega radio-navigacijskega sistema, ki vplivajo na varnost Evropske unije | 30 |
| | * | 2004/553/SZVP:Skupno stališče Sveta 2004/553/SZVP z dne 19. julija 2004 o spremembi Skupnega stališča Sveta 2003/495/SZVP o Iraku | 32 |

Akti, sprejeti v skladu z naslovom V Pogodbe o Evropski uniji

*

2004/552/SZVP:Skupni Ukrep Sveta 2004/552/SZVP z dne 12. julija 2004 o vidikih delovanja Evropskega satelitskega radio-navigacijskega sistema, ki vplivajo na varnost Evropske unije

30

*

2004/553/SZVP:Skupno stališče Sveta 2004/553/SZVP z dne 19. julija 2004 o spremembi Skupnega stališča Sveta 2003/495/SZVP o Iraku

32

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, katerih objava je obvezna

| 20.7.2004 | SL | Uradni list Evropske unije | L 246/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2004

SL

Uradni list Evropske unije

L 246/1

---

UREDBA SVETA (ES) št. 1321/2004

z dne 12. julija 2004

o vzpostavitvi upravljavskih struktur Evropskega satelitskega radio-navigacijskega sistema

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 308 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropska satelitska radio-navigacijska politika se sedaj izvaja v okviru programov EGNOS in GALILEO. |
| --- | --- |

(1)

Evropska satelitska radio-navigacijska politika se sedaj izvaja v okviru programov EGNOS in GALILEO.

| (2) | GALILEO je prvi evropski vesoljski program, ki ga financira in upravlja Evropska unija v sodelovanju z Evropsko vesoljsko agencijo (v nadaljevanju „ESA“). Pričakuje se, da bo program prispeval k razvoju številnih aplikacij na različnih področjih, ki so neposredno ali posredno povezana s politikami Skupnosti, npr. na področju prometa (pozicioniranje in merjenje hitrosti premikajočih se teles), zavarovanj, cestnin na avtocestah, pregona (nadzor osumljencev, boj proti kriminalu), ukrepanja v zvezi s carinami in trošarinami (preiskave na licu mesta itd.), kmetijstva (prilagoditve odmerkov za zrna ali pesticide, odvisno od terena, itd.) ali ribištva (spremljanje premikov ladij). |
| --- | --- |

(2)

GALILEO je prvi evropski vesoljski program, ki ga financira in upravlja Evropska unija v sodelovanju z Evropsko vesoljsko agencijo (v nadaljevanju „ESA“). Pričakuje se, da bo program prispeval k razvoju številnih aplikacij na različnih področjih, ki so neposredno ali posredno povezana s politikami Skupnosti, npr. na področju prometa (pozicioniranje in merjenje hitrosti premikajočih se teles), zavarovanj, cestnin na avtocestah, pregona (nadzor osumljencev, boj proti kriminalu), ukrepanja v zvezi s carinami in trošarinami (preiskave na licu mesta itd.), kmetijstva (prilagoditve odmerkov za zrna ali pesticide, odvisno od terena, itd.) ali ribištva (spremljanje premikov ladij).

| (3) | EGNOS je tristranski program Evropske skupnosti, ESA in agencije Eurocontrol, namenjen ojačevanju signalov ameriškega GPS in ruskega GLONASS ter s tem doseganju višje stopnje zanesljivosti na obsežnejšem geografskem območju. Je neodvisen od GALILEA in ga dopolnjuje. |
| --- | --- |

(3)

EGNOS je tristranski program Evropske skupnosti, ESA in agencije Eurocontrol, namenjen ojačevanju signalov ameriškega GPS in ruskega GLONASS ter s tem doseganju višje stopnje zanesljivosti na obsežnejšem geografskem območju. Je neodvisen od GALILEA in ga dopolnjuje.

| (4) | V sklepih Evropskega sveta iz zasedanj v Kölnu (3. in 4. junija 1999), Feiri (19. in 20. junija 2000), Nici (7. do 11. december 2000), Stockholmu (23. in 24. marca 2001), Laeknu (14. in 15. decembra 2001), Barceloni (15. in 16. marca 2002) in Bruslju (20. in 21. marca 2003) se je poudarila strateška narava GALILEA. |
| --- | --- |

(4)

V sklepih Evropskega sveta iz zasedanj v Kölnu (3. in 4. junija 1999), Feiri (19. in 20. junija 2000), Nici (7. do 11. december 2000), Stockholmu (23. in 24. marca 2001), Laeknu (14. in 15. decembra 2001), Barceloni (15. in 16. marca 2002) in Bruslju (20. in 21. marca 2003) se je poudarila strateška narava GALILEA.

| (5) | Glede na strateško naravo evropskih satelitskih radio-navigacijskih programov in glede na to, da je potrebno zagotoviti primerno zaščito in zastopanost ključnih interesov javnosti, je naslednje faze sistema ter uporabo sredstev Skupnosti, dodeljenih za programe v skladu z ustreznimi političnimi usmeritvami Sveta ter finančnimi sklepi proračunskih organov, nujno treba nadzorovati; zato je treba ustanoviti Evropski nadzorni organ (v nadaljevanju „Organ“) za Globalni navigacijski satelitski sistem (v nadaljevanju „GNSS“). |
| --- | --- |

(5)

Glede na strateško naravo evropskih satelitskih radio-navigacijskih programov in glede na to, da je potrebno zagotoviti primerno zaščito in zastopanost ključnih interesov javnosti, je naslednje faze sistema ter uporabo sredstev Skupnosti, dodeljenih za programe v skladu z ustreznimi političnimi usmeritvami Sveta ter finančnimi sklepi proračunskih organov, nujno treba nadzorovati; zato je treba ustanoviti Evropski nadzorni organ (v nadaljevanju „Organ“) za Globalni navigacijski satelitski sistem (v nadaljevanju „GNSS“).

| (6) | Svet je večkrat, zlasti pa v svojih sklepih z dne 5. aprila 2001 in z dne 26. marca 2002, poudaril, da je bistvena udeleženost zasebnega sektorja temeljni predpogoj za uspeh programa GALILEO v fazi uvajanja in v fazi delovanja. |
| --- | --- |

(6)

Svet je večkrat, zlasti pa v svojih sklepih z dne 5. aprila 2001 in z dne 26. marca 2002, poudaril, da je bistvena udeleženost zasebnega sektorja temeljni predpogoj za uspeh programa GALILEO v fazi uvajanja in v fazi delovanja.

| (7) | V ta namen naj Organ sklene koncesijsko pogodbo s konzorcijem, ki bo izbran po končani razvojni fazi programa GALILEO in poskrbi, da bo ta konzorcij ravnal v skladu z obveznostmi (zlasti obveznostmi javnih služb), ki izhajajo iz koncesijske pogodbe. |
| --- | --- |

(7)

V ta namen naj Organ sklene koncesijsko pogodbo s konzorcijem, ki bo izbran po končani razvojni fazi programa GALILEO in poskrbi, da bo ta konzorcij ravnal v skladu z obveznostmi (zlasti obveznostmi javnih služb), ki izhajajo iz koncesijske pogodbe.

| (8) | Glede frekvenc naj bo Organ edini sogovornik koncesionarja. |
| --- | --- |

(8)

Glede frekvenc naj bo Organ edini sogovornik koncesionarja.

| (9) | Vzporedno s tem naj države članice, ki so pri Mednarodni telekomunikacijski uniji vložile prošnjo za uporabljanje frekvenc, ki so nujne za zagotovitev delovanja sistema, dopustijo, da Organ pravico uporabe teh frekvenc dodeli koncesionarju za čas trajanja koncesije, tako da bi ta lahko opravljal zahtevane storitve, določene v specifikacijah. |
| --- | --- |

(9)

Vzporedno s tem naj države članice, ki so pri Mednarodni telekomunikacijski uniji vložile prošnjo za uporabljanje frekvenc, ki so nujne za zagotovitev delovanja sistema, dopustijo, da Organ pravico uporabe teh frekvenc dodeli koncesionarju za čas trajanja koncesije, tako da bi ta lahko opravljal zahtevane storitve, določene v specifikacijah.

| (10) | Organ naj bo odgovoren za upravljanje ter za nadzor nad uporabo sredstev, ki so mu posebej dodeljena za te programe. |
| --- | --- |

(10)

Organ naj bo odgovoren za upravljanje ter za nadzor nad uporabo sredstev, ki so mu posebej dodeljena za te programe.

| (11) | Organ naj Komisiji pomaga pri vprašanjih, ki zadevajo satelitsko radio-navigacijo, zlasti kadar se izkaže, da je treba sprejeti zakonodajne in regulatorne ukrepe. |
| --- | --- |

(11)

Organ naj Komisiji pomaga pri vprašanjih, ki zadevajo satelitsko radio-navigacijo, zlasti kadar se izkaže, da je treba sprejeti zakonodajne in regulatorne ukrepe.

| (12) | Organ naj uporablja izsledke dejavnosti v zvezi s stalnim ocenjevanjem raziskav, razvoja in tehnologije, zlasti tistih, ki se izvajajo v okviru ESA. Ob upoštevanju Resolucije Sveta z dne 16. novembra 2000 o Evropski vesoljski strategiji (2) se pri sodelovanju z ESA, kjer je potrebno, kar najbolje izkoristijo možnosti, ki jih ponuja Okvirni sporazum med Evropsko skupnostjo in ESA. |
| --- | --- |

(12)

Organ naj uporablja izsledke dejavnosti v zvezi s stalnim ocenjevanjem raziskav, razvoja in tehnologije, zlasti tistih, ki se izvajajo v okviru ESA. Ob upoštevanju Resolucije Sveta z dne 16. novembra 2000 o Evropski vesoljski strategiji (2) se pri sodelovanju z ESA, kjer je potrebno, kar najbolje izkoristijo možnosti, ki jih ponuja Okvirni sporazum med Evropsko skupnostjo in ESA.

| (13) | Organ naj zaščiti in ovrednoti pretekle naložbe Skupnosti v vesoljsko tehnologijo in infrastrukturo. |
| --- | --- |

(13)

Organ naj zaščiti in ovrednoti pretekle naložbe Skupnosti v vesoljsko tehnologijo in infrastrukturo.

| (14) | Ob razpustitvi skupnega podjetja GALILEO je treba skladno z ustreznimi pravili iz njegovega statuta vse premoženje, ki si ga je to pridobilo, prenesti na Organ. Vse premoženje, ki ga koncesionar razvije v fazi uvajanja, razen če ni vnaprejšnjega drugačnega dogovora, pripade Organu, saj se je opredeljevanje, razvoj in potrjevanje programa skoraj v celoti financiralo iz javnih sredstev, vse tako razvite komponente pa naj se dajo na razpolago koncesionarju. |
| --- | --- |

(14)

Ob razpustitvi skupnega podjetja GALILEO je treba skladno z ustreznimi pravili iz njegovega statuta vse premoženje, ki si ga je to pridobilo, prenesti na Organ. Vse premoženje, ki ga koncesionar razvije v fazi uvajanja, razen če ni vnaprejšnjega drugačnega dogovora, pripade Organu, saj se je opredeljevanje, razvoj in potrjevanje programa skoraj v celoti financiralo iz javnih sredstev, vse tako razvite komponente pa naj se dajo na razpolago koncesionarju.

| (15) | Pravni status naj Organu dopušča, da pri opravljanju svojih nalog nastopa kot pravna oseba. |
| --- | --- |

(15)

Pravni status naj Organu dopušča, da pri opravljanju svojih nalog nastopa kot pravna oseba.

| (16) | Da bi bilo zagotavljanje izpolnjevanja nalog Organa učinkovito, naj bodo države članice in Komisija zastopane v Upravnem svetu, ki so mu poverjene pristojnosti, potrebne za določanje proračuna, preverjanje njegovega izvrševanja, sprejemanje finančnih pravil, določanje preglednih delovnih postopkov pri odločanju Organa, odobritev njegovega programa dela ter imenovanje izvršilnega direktorja. |
| --- | --- |

(16)

Da bi bilo zagotavljanje izpolnjevanja nalog Organa učinkovito, naj bodo države članice in Komisija zastopane v Upravnem svetu, ki so mu poverjene pristojnosti, potrebne za določanje proračuna, preverjanje njegovega izvrševanja, sprejemanje finančnih pravil, določanje preglednih delovnih postopkov pri odločanju Organa, odobritev njegovega programa dela ter imenovanje izvršilnega direktorja.

| (17) | Da bi Organ deloval nemoteno, je treba njegovega izvršilnega direktorja imenovati na podlagi zaslug in z dokazili izkazanih upravnih in vodstvenih sposobnosti; ustrezno mora biti usposobljen in izkušen, svoje naloge pa mora opravljati popolnoma neodvisno ter, kar zadeva organizacijo notranjega delovanja Organa, prožno. Izvršilni direktor naj pripravi in sprejme vse potrebne ukrepe, da bi bil delovni progam Organa zagotovo izpeljan ustrezno, vsako leto naj pripravi osnutek splošnega poročila, ki se predloži Upravnemu svetu, sestavi naj tudi predlog načrta prihodkov in odhodkov Organa ter izvršuje proračun. |
| --- | --- |

(17)

Da bi Organ deloval nemoteno, je treba njegovega izvršilnega direktorja imenovati na podlagi zaslug in z dokazili izkazanih upravnih in vodstvenih sposobnosti; ustrezno mora biti usposobljen in izkušen, svoje naloge pa mora opravljati popolnoma neodvisno ter, kar zadeva organizacijo notranjega delovanja Organa, prožno. Izvršilni direktor naj pripravi in sprejme vse potrebne ukrepe, da bi bil delovni progam Organa zagotovo izpeljan ustrezno, vsako leto naj pripravi osnutek splošnega poročila, ki se predloži Upravnemu svetu, sestavi naj tudi predlog načrta prihodkov in odhodkov Organa ter izvršuje proračun.

| (18) | Postopki po katerih so imenovani zaposleni so pregledni. |
| --- | --- |

(18)

Postopki po katerih so imenovani zaposleni so pregledni.

| (19) | Upravni svet naj ima možnost ustanoviti Znanstveno-tehnični odbor, ki bi Organu pomagal pri tehničnih vprašanjih ter v zvezi s posodabljanjem sistema. |
| --- | --- |

(19)

Upravni svet naj ima možnost ustanoviti Znanstveno-tehnični odbor, ki bi Organu pomagal pri tehničnih vprašanjih ter v zvezi s posodabljanjem sistema.

| (20) | Ustanovi naj se Odbor za varnost in varovanje sistema, ki Organu pomaga pri vseh vprašanjih, povezanih z varnostjo in varovanjem sistema. |
| --- | --- |

(20)

Ustanovi naj se Odbor za varnost in varovanje sistema, ki Organu pomaga pri vseh vprašanjih, povezanih z varnostjo in varovanjem sistema.

| (21) | Da bi zagotovili popolno samostojnost in neodvisnost Organa, se šteje, da mu je treba dodeliti samostojen proračun, v katerem prispevek Skupnosti predstavlja bistveni vir njegovih prihodkov. Vselej, kadar gre za pomoči v breme splošnega proračuna Evropske unije, se uporablja proračunski postopek Skupnosti. Računsko sodišče opravlja revizijo računovodskih izkazov. |
| --- | --- |

(21)

Da bi zagotovili popolno samostojnost in neodvisnost Organa, se šteje, da mu je treba dodeliti samostojen proračun, v katerem prispevek Skupnosti predstavlja bistveni vir njegovih prihodkov. Vselej, kadar gre za pomoči v breme splošnega proračuna Evropske unije, se uporablja proračunski postopek Skupnosti. Računsko sodišče opravlja revizijo računovodskih izkazov.

| (22) | Na svojem področju, v okviru ciljev in pri opravljanju nalog, Organ upošteva zlasti določbe, ki se uporabljajo za institucije Skupnosti. |
| --- | --- |

(22)

Na svojem področju, v okviru ciljev in pri opravljanju nalog, Organ upošteva zlasti določbe, ki se uporabljajo za institucije Skupnosti.

| (23) | Organ naj uporablja zadevno zakonodajo Skupnosti o dostopu javnosti do dokumentov ter varstvu posameznika pri obdelavi osebnih podatkov, prav tako naj upošteva načela, ki se glede varnosti uporabljajo za Svet in službe Komisije. |
| --- | --- |

(23)

Organ naj uporablja zadevno zakonodajo Skupnosti o dostopu javnosti do dokumentov ter varstvu posameznika pri obdelavi osebnih podatkov, prav tako naj upošteva načela, ki se glede varnosti uporabljajo za Svet in službe Komisije.

| (24) | Tretje države bi morale imeti možnost sodelovanja v Organu, pod pogojem, da prej sklenejo sporazum s Skupnostjo, zlasti če so bile te države s svojim prispevkom v okviru ESA programa GALILEOSAT vključene v predhodne faze programa. |
| --- | --- |

(24)

Tretje države bi morale imeti možnost sodelovanja v Organu, pod pogojem, da prej sklenejo sporazum s Skupnostjo, zlasti če so bile te države s svojim prispevkom v okviru ESA programa GALILEOSAT vključene v predhodne faze programa.

| (25) | Z vidika varnosti in zanesljivosti je treba Evropski GNSS šteti za občutljivo infrastrukturo. |
| --- | --- |

(25)

Z vidika varnosti in zanesljivosti je treba Evropski GNSS šteti za občutljivo infrastrukturo.

| (26) | Treba je predvideti ukrepe za zagotavljanje varnosti in zanesljivosti sistema, da bi ga zavarovali pred zlonamernimi (ali drugačnimi) posegi vanj ter preprečili njegovo uporabo v namene, ki bi lahko prizadeli varnost Evropske unije ali njenih držav članic. |
| --- | --- |

(26)

Treba je predvideti ukrepe za zagotavljanje varnosti in zanesljivosti sistema, da bi ga zavarovali pred zlonamernimi (ali drugačnimi) posegi vanj ter preprečili njegovo uporabo v namene, ki bi lahko prizadeli varnost Evropske unije ali njenih držav članic.

| (27) | Če država članica meni, da je ogrožena njena nacionalna varnost, se uporablja postopek iz Skupnega ukrepa Sveta 2004/552/SZVP z dne 12. julija 2004 o vidikih delovanja Evropskega satelitskega radio-navigacijskega sistema, ki vplivajo na varnost Evropske Unije (3). |
| --- | --- |

(27)

Če država članica meni, da je ogrožena njena nacionalna varnost, se uporablja postopek iz Skupnega ukrepa Sveta 2004/552/SZVP z dne 12. julija 2004 o vidikih delovanja Evropskega satelitskega radio-navigacijskega sistema, ki vplivajo na varnost Evropske Unije (3).

| (28) | Pogodba za sprejem te uredbe ne predvideva drugih pristojnosti kakor tistih iz člena 308 – |
| --- | --- |

(28)

Pogodba za sprejem te uredbe ne predvideva drugih pristojnosti kakor tistih iz člena 308 –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Cilj in predmet

S to uredbo se ustanovi agencija Skupnosti, imenovana Evropski nadzorni organ za GNSS (v nadaljevanju „Organ“), ki skrbi za interese javnosti v tem kontekstu, ter je regulatorni organ za Evropske GNSS programe.

Člen 2

Naloge

1.   Organ izvaja naslednje naloge:

| (a) | Je licenčni organ v razmerju do zasebnega koncesionarja, ki je pristojen za izvajanje in vodenje faze uvajanja in faze delovanja GALILEA (v nadaljevanju „koncesionar“); v tem kontekstu sklene s koncesionarjem koncesijsko pogodbo; zagotavlja, da koncesionar upošteva koncesijsko pogodbo in k njej priložene specifikacije, v primeru neizpolnjevanja obveznosti koncesionarja pa sprejme vse ustrezne ukrepe, da zagotovi kontinuiteto storitev; koncesionarju dodeli pravico uporabe opredmetenih in neopredmetenih sredstev iz člena 3(1) v času trajanja koncesije. |
| --- | --- |

(a)

Je licenčni organ v razmerju do zasebnega koncesionarja, ki je pristojen za izvajanje in vodenje faze uvajanja in faze delovanja GALILEA (v nadaljevanju „koncesionar“); v tem kontekstu sklene s koncesionarjem koncesijsko pogodbo; zagotavlja, da koncesionar upošteva koncesijsko pogodbo in k njej priložene specifikacije, v primeru neizpolnjevanja obveznosti koncesionarja pa sprejme vse ustrezne ukrepe, da zagotovi kontinuiteto storitev; koncesionarju dodeli pravico uporabe opredmetenih in neopredmetenih sredstev iz člena 3(1) v času trajanja koncesije.

| (b) | Upravlja sredstva, ki so mu posebej dodeljena za Evropske programe GNSS, ter nadzira finančno upravljanje nasploh, da bi se tako z njim bilo mogoče posvetovati o prispevkih iz javnega sektorja. |
| --- | --- |

(b)

Upravlja sredstva, ki so mu posebej dodeljena za Evropske programe GNSS, ter nadzira finančno upravljanje nasploh, da bi se tako z njim bilo mogoče posvetovati o prispevkih iz javnega sektorja.

| (c) | Poverjena mu je odgovornost – prevzeta od skupnega podjetja GALILEO – za vodenje dogovorov z gospodarskimi subjekti, zadolženimi za delovanje EGNOS, in za predstavitev okvirnih političnih možnosti v zvezi s sistemom EGNOS, pri čemer ustrezno upošteva mnenja strank, ki so prispevale k financiranju razvojne ter uvajalne faze EGNOS. |
| --- | --- |

(c)

Poverjena mu je odgovornost – prevzeta od skupnega podjetja GALILEO – za vodenje dogovorov z gospodarskimi subjekti, zadolženimi za delovanje EGNOS, in za predstavitev okvirnih političnih možnosti v zvezi s sistemom EGNOS, pri čemer ustrezno upošteva mnenja strank, ki so prispevale k financiranju razvojne ter uvajalne faze EGNOS.

| (d) | Usklajuje ukrepe držav članic v zvezi s frekvencami, ki so potrebne za delovanje sistema; ima pravico do uporabe vseh teh frekvenc, ne glede na to, kje je sistem lociran; o vprašanjih, ki zadevajo uporabo teh frekvenc, se dogovarja neposredno s koncesionarjem. |
| --- | --- |

(d)

Usklajuje ukrepe držav članic v zvezi s frekvencami, ki so potrebne za delovanje sistema; ima pravico do uporabe vseh teh frekvenc, ne glede na to, kje je sistem lociran; o vprašanjih, ki zadevajo uporabo teh frekvenc, se dogovarja neposredno s koncesionarjem.

| (e) | Pripravlja ustrezne osnutke, da bi Komisiji z njimi pomagal pri pripravi predlogov za evropske programe GNSS, ki jih ta predloži Evropskemu parlamentu in Svetu, ter pri sprejemanju izvedbenih pravil. |
| --- | --- |

(e)

Pripravlja ustrezne osnutke, da bi Komisiji z njimi pomagal pri pripravi predlogov za evropske programe GNSS, ki jih ta predloži Evropskemu parlamentu in Svetu, ter pri sprejemanju izvedbenih pravil.

| (f) | Pristojen je za posodabljanje ter razvoj novih generacij sistema. |
| --- | --- |

(f)

Pristojen je za posodabljanje ter razvoj novih generacij sistema.

| (g) | Izpolnjuje lahko tiste naloge v okviru izvrševanja proračuna, ki mu jih poveri Komisija in se navezujejo na evropske programe GNSS v skladu z določbami člena 54(2)(b) Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni ureditvi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (4). |
| --- | --- |

(g)

Izpolnjuje lahko tiste naloge v okviru izvrševanja proračuna, ki mu jih poveri Komisija in se navezujejo na evropske programe GNSS v skladu z določbami člena 54(2)(b) Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni ureditvi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (4).

| (h) | Skrbi za to, da so komponente sistema ustrezno certificirane; primerne odobrene certifikacijske organe pooblasti za izdajanje ustreznih potrdil ter spremljanje skladnosti z zadevnimi standardi in tehničnimi specifikacijami. |
| --- | --- |

(h)

Skrbi za to, da so komponente sistema ustrezno certificirane; primerne odobrene certifikacijske organe pooblasti za izdajanje ustreznih potrdil ter spremljanje skladnosti z zadevnimi standardi in tehničnimi specifikacijami.

| (i) | Skrbi za to, da koncesionar ravna skladno z navodili, izdanimi na podlagi Skupnega ukrepa 2004/552/SZVP, ter to preverja. |
| --- | --- |

(i)

Skrbi za to, da koncesionar ravna skladno z navodili, izdanimi na podlagi Skupnega ukrepa 2004/552/SZVP, ter to preverja.

| (j) | Brez poseganja v člen 22, je Organ pristojen za vse vidike, povezane z varnostjo in varovanjem sistema, zlasti:






  (i) | odobri varnostne priloge k industrijskim pogodbam; |
| --- | --- | --- |

(j)

Brez poseganja v člen 22, je Organ pristojen za vse vidike, povezane z varnostjo in varovanjem sistema, zlasti:

(i)

odobri varnostne priloge k industrijskim pogodbam;

| (ii) | določi varnostne specifikacije sistema in njegovih komponent ter varnostne standarde v zvezi z informacijskimi tehnikami; |
| --- | --- |

(ii)

določi varnostne specifikacije sistema in njegovih komponent ter varnostne standarde v zvezi z informacijskimi tehnikami;

| (iii) | določi šifriranje, za katerega se zahteva odobritev države; |
| --- | --- |

(iii)

določi šifriranje, za katerega se zahteva odobritev države;

| (iv) | skrbi za to, da se evropski signali/storitve GNSS nadzirajo skladno z varnostnimi merili, kakor je navedeno v alineah (i) in (ii); |
| --- | --- |

(iv)

skrbi za to, da se evropski signali/storitve GNSS nadzirajo skladno z varnostnimi merili, kakor je navedeno v alineah (i) in (ii);

| (v) | je akreditacijski organ za varnost evropskega GNSS, uvaja in spremlja izvajanje varnostnih postopkov in pregleduje varnost sistema; |
| --- | --- |

(v)

je akreditacijski organ za varnost evropskega GNSS, uvaja in spremlja izvajanje varnostnih postopkov in pregleduje varnost sistema;

| (vi) | kar zadeva javno regulirano storitev (Public Regulated Service – PRS):






  — | določi specifikacije in navodila za proizvodnjo sprejemnikov PRS, v skladu s politiko dostopa do PRS, ki jo opredeli Svet, |
| --- | --- | --- |

(vi)

kar zadeva javno regulirano storitev (Public Regulated Service – PRS):

—

določi specifikacije in navodila za proizvodnjo sprejemnikov PRS, v skladu s politiko dostopa do PRS, ki jo opredeli Svet,

| — | predloži izvedbene smernice za pravila o upravljanju PRS v državah članicah; |
| --- | --- |

—

predloži izvedbene smernice za pravila o upravljanju PRS v državah članicah;

| (vii) | skrbi za to, da koncesionar ravna skladno z mednarodnimi pravili in sporazumi (Wassenaar, režim kontrole raketne tehnologije (MTCR), mednarodni sporazumi), ter to preverja; |
| --- | --- |

(vii)

skrbi za to, da koncesionar ravna skladno z mednarodnimi pravili in sporazumi (Wassenaar, režim kontrole raketne tehnologije (MTCR), mednarodni sporazumi), ter to preverja;

| (viii) | izvaja ustrezne določbe za izmenjavo zaupnih informacij, ravnanje z njimi ter njihovo hrambo; |
| --- | --- |

(viii)

izvaja ustrezne določbe za izmenjavo zaupnih informacij, ravnanje z njimi ter njihovo hrambo;

| (ix) | razvija postopke za usklajevanje in posvetovanja glede varnostnih zadev z generalnim sekretarjem Sveta Evropske unije / visokim predstavnikom za skupno zunanjo in varnostno politiko (GS/VP); |
| --- | --- |

(ix)

razvija postopke za usklajevanje in posvetovanja glede varnostnih zadev z generalnim sekretarjem Sveta Evropske unije / visokim predstavnikom za skupno zunanjo in varnostno politiko (GS/VP);

| (x) | ugotovi, kateri so možni ukrepi, ki bi jih Svet lahko sprejel v slučaju, da bi bila v povezavi z delovanjem ali uporabo sistema ogrožena varnosti Evropske unije ali katere od držav članic, ali v slučaju, da bi bilo zlasti zaradi mednarodne krize ogroženo delovanje sistema, in o teh ukrepih obvesti Svet; |
| --- | --- |

(x)

ugotovi, kateri so možni ukrepi, ki bi jih Svet lahko sprejel v slučaju, da bi bila v povezavi z delovanjem ali uporabo sistema ogrožena varnosti Evropske unije ali katere od držav članic, ali v slučaju, da bi bilo zlasti zaradi mednarodne krize ogroženo delovanje sistema, in o teh ukrepih obvesti Svet;

| (xi) | svetuje Svetu, če mu je tako naročeno na podlagi Skupnega ukrepa 2004/552/SZVP; |
| --- | --- |

(xi)

svetuje Svetu, če mu je tako naročeno na podlagi Skupnega ukrepa 2004/552/SZVP;

| (xii) | svetuje glede vprašanj varnostne politike v kontekstu mednarodnih sporazumov, ki zadevajo evropske programe GNSS. |
| --- | --- |

(xii)

svetuje glede vprašanj varnostne politike v kontekstu mednarodnih sporazumov, ki zadevajo evropske programe GNSS.

2.   ESA mora Organu zagotavljati tehnično in znanstveno podporo.

Člen 3

Lastništvo

1.   Organ je lastnik vseh opredmetenih in neopredmetenih sredstev, ki jih nanj prenese skupno podjetje GALILEO po zaključeni razvojni fazi, in tistih, ki bi jih koncesionar ustvaril ali razvil v fazi uvajanja in fazi delovanja.

2.   Postopki za zadevni prenos premoženja bodo v zvezi s skupnim podjetjem GALILEO določeni v teku likvidacijskega postopka, ki ga določa člen 21 statuta skupnega podjetja GALILEO in je priloga k Uredbi (ES) št. 876/2002 (5), v zvezi s koncesionarjem pa v koncesijski pogodbi.

3.   Organ je lastnik vseh opredmetenih in neopredmetenih sredstev EGNOS, pod pogojem, da se z investitorji EGNOS doseže dogovor o pogojih prenosa lastništva objektov in opreme EGNOS z ESA nanj.

Člen 4

Pravni status, lokalne pisarne

1.   Organ je organ Skupnosti. Je pravna oseba.

2.   Organ ima v vseh državah članicah kar najširšo pravno sposobnost, ki jo pravnim osebam priznava notranja zakonodaja. Zlasti lahko pridobiva premičnine in nepremičnine ali z njimi razpolaga ter je stranka v sodnem postopku.

3.   Organ lahko sklene v državah članicah ali drugih državah, udeleženih v programu v skladu s členom 21, vzpostaviti lokalne pisarne, če te države s tem soglašajo.

4.   Organ predstavlja izvršilni direktor.

Člen 5

Upravni svet

1.   Ustanovi se Upravni svet, ki opravlja naloge, navedene v členu 6.

2.   Upravni svet sestavljajo po en predstavnik, ki ga imenuje vsaka država članica, ter predstavnik, ki ga imenuje Komisija. Mandat članov Upravnega sveta traja pet let. Ponovno so lahko imenovani enkrat.

3.   Po potrebi se udeležba predstavnikov tretjih držav ter pogoji zanjo opredelijo v dogovorih, ki jih predvideva člen 21.

4.   Upravni svet izmed svojih članov izvoli predsednika in njegovega namestnika. Namestnik samodejno prevzame vlogo predsednika, če ta zaradi zadržanosti ne more opravljati svojih nalog. Mandat predsednika in namestnika predsednika traja dve leti in pol; s koncem članstva v Upravnem svetu njun mandat preneha. Ponovno sta lahko imenovana enkrat.

5.   Sestanke Upravnega sveta sklicuje njegov predsednik.

Izvršilni direktor se udeležuje posvetovanj.

Upravni svet ima redni sestanek dvakrat na leto. Sestaja pa se tudi na pobudo predsednika ali na zahtevo vsaj tretjine članov.

Upravni svet lahko osebe, katerih mnenje bi utegnilo biti zanimivo, povabi, da njegovim sestankom prisostvujejo kot opazovalci. Kadar teče razprava o varnostnih vidikih, sta prisotna kot opazovalca predstavnik GS/VP in predsednik Odbora za varnost in varovanje sistema. Članom Upravnega sveta lahko pod pogoji iz njegovega poslovnika pomagajo svetovalci in izvedenci.

Sekretariat Upravnega sveta zagotovi Organ.

6.   Če s to uredbo ni določeno drugače, Upravni svet svoje sklepe sprejema z dvotretjinsko večino svojih članov.

7.   Vsak član ima en glas. Izvršilni direktor Organa ne glasuje.

V poslovniku se določijo podrobna pravila o glasovanju, zlasti pogoji, pod katerimi člani lahko glasujejo v imenu drugih članov.

Člen 6

Naloge Upravnega sveta

Upravni svet:

| (a) | na podlagi člena 7(2) imenuje izvršilnega direktorja; |
| --- | --- |

(a)

na podlagi člena 7(2) imenuje izvršilnega direktorja;

| (b) | vsako leto do 30. novembra, potem ko prejme mnenje Komisije, sprejme program dela Organa za prihajajoče leto in ga posreduje državam članicam, Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji. Program dela se sprejme brez poseganja v letni proračunski postopek Skupnosti; |
| --- | --- |

(b)

vsako leto do 30. novembra, potem ko prejme mnenje Komisije, sprejme program dela Organa za prihajajoče leto in ga posreduje državam članicam, Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji. Program dela se sprejme brez poseganja v letni proračunski postopek Skupnosti;

| (c) | na podlagi členov 11 in 12 opravlja naloge v zvezi s proračunom Organa; |
| --- | --- |

(c)

na podlagi členov 11 in 12 opravlja naloge v zvezi s proračunom Organa;

| (d) | odgovarja za vse sklepe v povezavi z nalogami iz člena 2(j), ki se v vsakem primeru sprejemajo po posvetovanju z Odborom za varnost in varovanje sistema, ali na podlagi njegovih predlogov; |
| --- | --- |

(d)

odgovarja za vse sklepe v povezavi z nalogami iz člena 2(j), ki se v vsakem primeru sprejemajo po posvetovanju z Odborom za varnost in varovanje sistema, ali na podlagi njegovih predlogov;

| (e) | ukrepa zoper disciplinske kršitve izvršilnega direktorja; |
| --- | --- |

(e)

ukrepa zoper disciplinske kršitve izvršilnega direktorja;

| (f) | v skladu s členom 19 sprejme posebne določbe, potrebne za izvajanje pravice dostopa do dokumentov Organa; |
| --- | --- |

(f)

v skladu s členom 19 sprejme posebne določbe, potrebne za izvajanje pravice dostopa do dokumentov Organa;

| (g) | sprejme letno poročilo o dejavnostih Organa in izgledih zanj ter ga do 15. junija posreduje državam članicam, Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Računskemu sodišču; Organ proračunskemu organu posreduje vse informacije, ki so pomembne za izid postopkov ocenjevanja; |
| --- | --- |

(g)

sprejme letno poročilo o dejavnostih Organa in izgledih zanj ter ga do 15. junija posreduje državam članicam, Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Računskemu sodišču; Organ proračunskemu organu posreduje vse informacije, ki so pomembne za izid postopkov ocenjevanja;

| (h) | sprejme svoj poslovnik. |
| --- | --- |

(h)

sprejme svoj poslovnik.

Člen 7

Izvršilni direktor

1.   Organ vodi njegov izvršilni direktor, ki je pri opravljanju svojih nalog popolnoma neodvisen, brez poseganja v ustrezne pristojnosti Komisije in Upravnega sveta.

2.   Izvršilnega direktorja imenuje Upravni svet na podlagi zaslug in z dokazili izkazanih upravnih in vodstvenih sposobnosti kot tudi ustrezne usposobljenosti in izkušenj izmed vsaj treh kandidatov, ki jih predlaga Komisija. Upravni svet odloči s tričetrtinsko večino svojih članov.

Za razrešitev izvršilnega direktorja je pristojen Upravni svet, in sicer po istem postopku.

Mandat izvršilnega direktorja traja pet let. Ponovno je lahko imenovan enkrat.

3.   Evropski parlament ali Svet lahko od izvršilnega direktorja zahtevata, da jima predloži poročilo o opravljanju svojih nalog.

Člen 8

Naloge izvršilnega direktorja

Izvršilni direktor:

| (a) | je odgovoren za predstavljanje Organa in skrbi za njegovo vodenje; |
| --- | --- |

(a)

je odgovoren za predstavljanje Organa in skrbi za njegovo vodenje;

| (b) | pripravlja delo Upravnega sveta. Sodeluje pri delu Upravnega sveta, vendar nima pravice glasovanja; |
| --- | --- |

(b)

pripravlja delo Upravnega sveta. Sodeluje pri delu Upravnega sveta, vendar nima pravice glasovanja;

| (c) | je odgovoren za izvajanje letnega programa dela Organa pod nadzorom Upravnega sveta; |
| --- | --- |

(c)

je odgovoren za izvajanje letnega programa dela Organa pod nadzorom Upravnega sveta;

| (d) | sprejme vse potrebne ukrepe, vključno s sprejetjem notranjih upravnih navodil in objavo obvestil, da bi zagotovil delovanje Organa v skladu s to uredbo; |
| --- | --- |

(d)

sprejme vse potrebne ukrepe, vključno s sprejetjem notranjih upravnih navodil in objavo obvestil, da bi zagotovil delovanje Organa v skladu s to uredbo;

| (e) | sestavi načrt prihodkov in odhodkov Organa v skladu s členom 11 ter izvršuje proračun v skladu s členom 12; |
| --- | --- |

(e)

sestavi načrt prihodkov in odhodkov Organa v skladu s členom 11 ter izvršuje proračun v skladu s členom 12;

| (f) | vsako leto pripravi osnutek splošnega poročila in ga predloži Upravnemu svetu; |
| --- | --- |

(f)

vsako leto pripravi osnutek splošnega poročila in ga predloži Upravnemu svetu;

| (g) | določi organizacijsko strukturo Organa in jo predloži v odobritev Upravnemu svetu. Vzpostavi tudi primerno stalno strukturo za izvajanje odločitev povezanih z varnostjo in potrebne operativne stike v zvezi z varnostjo; |
| --- | --- |

(g)

določi organizacijsko strukturo Organa in jo predloži v odobritev Upravnemu svetu. Vzpostavi tudi primerno stalno strukturo za izvajanje odločitev povezanih z varnostjo in potrebne operativne stike v zvezi z varnostjo;

| (h) | v zvezi z osebjem izvaja pooblastila iz člena 16; |
| --- | --- |

(h)

v zvezi z osebjem izvaja pooblastila iz člena 16;

| (i) | lahko potem, ko to odobri Upravni svet, sprejme potrebne ukrepe za vzpostavitev lokalnih pisarn v državah članicah v skladu s členom 4. |
| --- | --- |

(i)

lahko potem, ko to odobri Upravni svet, sprejme potrebne ukrepe za vzpostavitev lokalnih pisarn v državah članicah v skladu s členom 4.

Člen 9

Znanstveno-tehnični odbor

1.   Brez poseganja v člen 2, lahko Upravni svet ustanovi Znanstveno-tehnični odbor ter izmed priznanih strokovnjakov iz držav članic in Komisije imenuje njegove člane in predsednika. V ta namen države članice in Komisija predlagajo kandidate. Po potrebi se udeležba predstavnikov tretjih držav v Odboru ter pogoji zanjo opredelijo v dogovorih, ki jih predvideva člen 21.

2.   V pristojnosti Znanstveno-tehničnega odbora je lahko naslednje:

| (a) | mnenja o tehničnih vprašanjih ali predlogih, ki bistveno posegajo v zasnovo evropskega sistema GNSS; |
| --- | --- |

(a)

mnenja o tehničnih vprašanjih ali predlogih, ki bistveno posegajo v zasnovo evropskega sistema GNSS;

| (b) | priporočila glede posodabljanja sistema; |
| --- | --- |

(b)

priporočila glede posodabljanja sistema;

| (c) | druge naloge, nujne za razvoj strokovnega znanja na področju satelitske radio-navigacije. |
| --- | --- |

(c)

druge naloge, nujne za razvoj strokovnega znanja na področju satelitske radio-navigacije.

3.   Znanstveno-tehnični odbor sestavi svoj poslovnik, ki ga mora odobriti Upravni svet.

Člen 10

Odbor za varnost in varovanje sistema

1.   Upravni svet ustanovi Odbor za varnost in varovanje sistema. Sestavlja ga po en predstavnik iz vsake države članice in predstavnik Komisije, ki so priznani varnostni strokovnjaki. Predstavnik GS/VP lahko prisostvuje sestankom Odbora kot opazovalec.

2.   Odbor daje predloge in sodeluje v posvetih o vprašanjih varnosti in varovanja sistema iz člena 2(j).

3.   Odbor izmed svojih članov izvoli predsednika in namestnika predsednika in sestavi svoj poslovnik.

Člen 11

Proračun

1.   Brez poseganja v druge vire in dajatve, ki jih je še treba določiti, prihodki Organa vključujejo pomoč Skupnosti, predvideno v splošnem proračunu Evropske Unije za zagotovitev uravnoteženosti prihodkov in odhodkov.

2.   Odhodki Organa zajemajo odhodke za zaposlene, za poslovanje in za infrastrukturo, poslovne stroške ter odhodke, povezane z delovanjem Znanstveno-tehničnega odbora, Odbora za varnost in varovanje sistema in pogodbami in sporazumi, ki jih Organ sklene zaradi izvajanja evropskih programov GNSS.

3.   Izvršilni direktor sestavi predlog načrta prihodkov in odhodkov Organa za naslednje leto in ga skupaj z osnutkom kadrovskega načrta posreduje Upravnemu svetu.

4.   Prihodki in odhodki so uravnoteženi.

5.   Na podlagi predloga načrta prihodkov in odhodkov Upravni svet vsako leto izdela načrt prihodkov in odhodkov Organa za naslednje proračunsko leto.

6.   Ta finančni načrt, ki vključuje tudi osnutek kadrovskega načrta skupaj z začasnim programom dela, Upravni svet do 31. marca posreduje Komisiji in tistim državam, s katerimi je Skupnost sklenila sporazum v skladu s členom 21.

7.   Ta finančni načrt Komisija posreduje Evropskemu parlamentu in Svetu (v nadaljnjem besedilu „proračunskemu organu“) skupaj s predhodnim predlogom splošnega proračuna Evropske unije.

8.   Komisija na podlagi finančnega načrta sredstva, ki so po njenem mnenju potrebna za kadrovski načrt, ter znesek pomoči v breme splošnega proračuna, vključi v predhodni predlog proračuna Evropske unije, ki ga predloži proračunskemu organu v skladu s členom 272 Pogodbe.

9.   Proračunski organ odobri proračunska sredstva za pomoč Organu in sprejme kadrovski načrt za Organ.

10.   Proračun sprejme Upravni svet. Ta je dokončen, ko je dokončno sprejet splošni proračun Evropske unije. Po potrebi se ustrezno prilagodi.

11.   Upravni svet proračunski organ v najkrajšem možnem času uradno obvesti o svojih namerah glede izvajanja projektov, ki bi lahko imeli znaten finančni vpliv na financiranje proračuna, zlasti projektov v zvezi z nepremičninami, npr. najemanjem ali nakupom objektov. O tem obvesti Komisijo.

12.   Če del proračunskega organa izda uradno obvestilo, da namerava dati mnenje, svoje mnenje posreduje Upravnemu svetu v roku šestih tednov po datumu uradnega obvestila o projektu.

Člen 12

Izvrševanje in nadzor proračuna

1.   Izvršilni direktor izvršuje proračun Organa.

2.   Do 1. marca po vsakem proračunskem letu računovodja Organa posreduje računovodji Komisije začasne računovodske izkaze skupaj s poročilom o proračunskem in finančnem poslovodenju za zadevno proračunsko leto. Računovodja Komisije združi te začasne računovodske izkaze institucij in decentraliziranih organov v skladu s členom 128 Uredbe (ES, Euratom) 1605/2002.

3.   Do 31. marca, ki sledi vsakemu proračunskemu letu, računovodja Komisije posreduje Računskemu sodišču začasne računovodske izkaze Organa skupaj s poročilom o proračunskem in finančnem poslovodenju za zadevno finančno leto. Poročilo se posreduje tudi Evropskemu parlamentu in Svetu.

4.   Ob prejemu ugotovitev Računskega sodišča glede začasnih računovodskih izkazov Organa izvršilni direktor v skladu s členom 129 Uredbe (ES, Euratom) 1605/2002 pripravi dokončne računovodske izkaze, za katere odgovarja, in jih predloži Upravnemu svetu, da ta o njih da svoje mnenje.

5.   Upravni svet Organa da mnenje o dokončnih računovodskih izkazih Organa.

6.   Izvršilni direktor do 1. julija, ki sledi vsakemu proračunskemu letu, Evropskemu parlamentu in Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču posreduje dokončne računovodske izkaze skupaj z mnenjem Upravnega sveta.

7.   Dokončni računovodski izkazi se objavijo.

8.   Izvršilni direktor Računskemu sodišču pošlje odgovor na njegove ugotovitve do 30. septembra. Ta odgovor pošlje tudi Upravnemu svetu.

9.   Izvršilni direktor na zahtevo Evropskega parlamenta slednjemu predloži vse informacije, potrebne, da bi postopek razrešnice za zadevno leto tekel nemoteno, kakor določa člen 146(3) Uredbe (ES, Euratom) 1605/2002.

10.   Na priporočilo Sveta, ki odloča s kvalificirano večino, da Evropski parlament do 30. aprila Leta n + 2 izvršilnemu direktorju razrešnico glede izvrševanja proračuna za Leto n.

Člen 13

Finančne določbe

Finančna pravila, ki se uporabljajo za Organ, sprejme Upravni svet po posvetovanju s Komisijo. Odstopanje od Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 23. decembra 2002 o okvirni finančni uredbi v zvezi z organi iz člena 185 Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002 (6) je mogoče le, če to terjajo posebnosti delovanja Organa in s predhodnim soglasjem Komisije.

Člen 14

Ukrepi za preprečevanje goljufij

1.   Za boj proti goljufijam, korupciji in drugim nezakonitim ravnanjem se brez omejitev uporabljajo določbe Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (7).

2.   Organ pristopi k Medinstitucionalnemu sporazumu Evropskega parlamenta, Sveta Evropske unije in Komisije Evropskih skupnosti z dne 25. maja 1999 o notranjih preiskavah Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) (8) in nemudoma izda ustrezne določbe, ki se uporabljajo za celotno osebje Organa.

3.   Odločitve o financiranju ter iz njih izhajajoče izvedbene pogodbe in akti izrecno določajo, da lahko Računsko sodišče in OLAF po potrebi na kraju samem izvajata preglede pri prejemnikih sredstev Organa in enotah, pristojnih za njihovo dodeljevanje.

Člen 15

Privilegiji in imunitete

Za Organ se uporablja Protokol o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti.

Člen 16

Osebje

1.   Za osebje Organa se uporabljajo kadrovski predpisi za uradnike Evropskih skupnosti, pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti in pravila, ki jih skupaj sprejmejo institucije Evropske skupnosti za potrebe uporabe teh kadrovskih pravil in pogojev za zaposlitev. Upravni svet v dogovoru s Komisijo določi potrebna podrobna pravila uporabe.

2.   Pristojnosti, ki so organu za imenovanja dodeljeni s kadrovskimi predpisi in pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev, za svoje osebje brez poseganja v člen 8 izvaja Organ.

3.   Osebje Organa sestavljajo uslužbenci, ki jih po potrebi zaposli Organ za opravljanje njegovih nalog, vanj pa so lahko vključeni tudi uradniki, ki jih začasno dodelijo ali napotijo Komisija ali države članice.

Člen 17

Odgovornost

1.   Pogodbeno odgovornost Organa določa pravo, ki se uporablja za zadevno pogodbo. Sodišče je pristojno za izrekanje sodb na podlagi arbitražne klavzule v pogodbi, ki jo sklene Organ.

2.   V primeru nepogodbene odgovornosti pa Organ v skladu s splošnimi načeli, ki so skupna pravnim ureditvam držav članic, nadomesti kakršno koli škodo, ki so jo povzročile njegove enote ali njegovi uslužbenci pri opravljanju svojih nalog.

3.   Sodišče je pristojno v sporih glede nadomestila škode iz odstavka 2.

4.   Osebno odgovornost uslužbencev do Organa urejajo določbe njihovih kadrovskih predpisov ali zanje veljavnih pogojev za zaposlitev.

Člen 18

Jeziki

1.   Za Organ se uporabljajo določbe Uredbe št. 1 z dne 15. aprila 1958 o določitvi jezikov, ki se uporabljajo v Evropski gospodarski skupnosti (9).

2.   Prevajalske storitve, potrebne za delovanje Organa, zagotavlja Prevajalski center organov Evropske unije.

Člen 19

Dostop do dokumentov in varstvo podatkov osebnega značaja

1.   Za dokumente Organa se uporablja Uredba (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (10).

2.   V šestih mesecih po začetku veljavnosti pričujoče uredbe Upravni svet izda izvedbeni predpis za Uredbo (ES) št. 1049/2001.

3.   Proti odločitvam, ki jih Organ sprejme na podlagi člena 8 Uredbe (ES) št. 1049/2001, se je mogoče pritožiti pri varuhu človekovih pravic ali vložiti tožbo pri Sodišču Evropskih skupnosti, po členu 195 oziroma 230 Pogodbe ES.

4.   Pri obdelavi podatkov, ki se nanašajo na posameznike, se za Organ uporabljajo določbe Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (11).

Člen 20

Varnostni predpisi

Organ uporablja varnostna načela iz Sklepa Komisije 2001/844/ES, ESPJ, Euratom z dne 29. novembra 2001 o spremembah njenega poslovnika (12). Med drugim to zajema določbe za izmenjavo zaupnih informacij, ravnanje z njimi ter njihovo hrambo.

Člen 21

Udeležba tretjih držav

1.   Organ je odprt za udeležbo tretjih držav, ki so z Evropsko skupnostjo sklenile sporazum v ta namen.

2.   Na podlagi ustreznih določb teh sporazumov se dosežejo dogovori, v katerih je naveden zlasti značaj, obseg in način udeležbe teh držav pri delu Organa, vključno z določbami glede udeležbe pri pobudah Organa, finančnih prispevkov in osebja.

3.   Udeležba katerekoli tretje države v Organu se predloži v odobritev Svetu.

Člen 22

Vidiki, povezani z varnostjo Evropske unije ali držav članic Unije

Odgovornost in pristojnost Evropske unije v primerih, ko bi delovanje sistema lahko vplivalo na varnost Unije ali držav članic Unije, vključno z izjemami ob nujnih primerih, ko položaj zahteva takojšnje ukrepanje, sta določeni v Skupnem ukrepu 2004/552/SZVP.

Člen 23

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati deseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 12. julija 2004

Za Svet

Predsednik

B. BOT

---

(1)  Mnenje z dne 31. marca 2004 (še ni objavljeno v Uradnem Listu).

1

(2)  UL C 371, 23.12.2000, str. 2.

2

(3)  Glej stran 30 tega Uradnega lista.

3

(4)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

4

(5)  UL L 138, 28.5.2002, str. 1.

5

(6)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.

6

(7)  UL L 136, 31.5.1999, str. 1.

7

(8)  UL L 136, 31.5.1999, str. 15.

8

(9)  UL 17, 6.10.1958, str. 385/58. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena s Pogodbo o pristopu iz leta 2003.

9

(10)  UL L 145, 31.5.2001, str. 43.

10

(11)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

11

(12)  UL L 317, 3.12.2001, str. 1.

12

---

| 20.7.2004 | SL | Uradni list Evropske unije | L 246/10 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2004

SL

Uradni list Evropske unije

L 246/10

---

UREDBA SVETA (ES) št. 1322/2004

z dne 16. julija 2004

o spremembah Uredbe (ES) št. 2320/97 o uvedbi dokončnih protidampinških dajatev na uvoz nekaterih brezšivnih cevi, izdelanih iz železa ali nelegiranega jekla, s poreklom med drugim iz Rusije in Romunije

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti pred dampinškim uvozom iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti („osnovna uredba“) (1), in zlasti členov 9, 11(2) in (3) Uredbe,

ob upoštevanju predloga Komisije, predloženega po posvetovanju s svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

1.   Veljavni ukrepi

| (1) | Z Uredbo (ES) št. 2320/97 (2) je Svet uvedel dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih brezšivnih cevi, izdelanih iz železa ali nelegiranega jekla, s poreklom iz Madžarske, Poljske, Rusije, Češke, Romunije in Slovaške. Zaveze, ki so jih ponudili proizvajalci izvozniki na Madžarskem, Poljskem, Češkem, v Romuniji in na Slovaškem, je Komisija sprejela z Odločbo 97/790/ES (3), zaveze, ki so jih ponudili proizvajalci izvozniki v Rusiji, pa so bile sprejete z Odločbo Komisije 2000/70/ES (4). |
| --- | --- |

(1)

Z Uredbo (ES) št. 2320/97 (2) je Svet uvedel dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih brezšivnih cevi, izdelanih iz železa ali nelegiranega jekla, s poreklom iz Madžarske, Poljske, Rusije, Češke, Romunije in Slovaške. Zaveze, ki so jih ponudili proizvajalci izvozniki na Madžarskem, Poljskem, Češkem, v Romuniji in na Slovaškem, je Komisija sprejela z Odločbo 97/790/ES (3), zaveze, ki so jih ponudili proizvajalci izvozniki v Rusiji, pa so bile sprejete z Odločbo Komisije 2000/70/ES (4).

| (2) | Evropska unija je 1. maja 2004 sprejela desetih novih držav članic. Od tega datuma so bili protidampinški ukrepi, veljavni v Skupnosti 15 držav članic, samodejno podaljšani in jih za uvoz iz tretjih držav uporabljajo tudi nove države članice. Ukrepi proti novim državam članicam so na ta datum samodejno prenehali veljati. |
| --- | --- |

(2)

Evropska unija je 1. maja 2004 sprejela desetih novih držav članic. Od tega datuma so bili protidampinški ukrepi, veljavni v Skupnosti 15 držav članic, samodejno podaljšani in jih za uvoz iz tretjih držav uporabljajo tudi nove države članice. Ukrepi proti novim državam članicam so na ta datum samodejno prenehali veljati.

| (3) | Trenutno veljavni ukrepi se uporabljajo za uvoz s poreklom iz Rusije (protidampinška dajatev v višini 26,8 % in tri cenovno zavezujoče ponudbe) in Romunije (protidampinške dajatve od 9,8 do 38,2 % in štiri cenovno zavezujoče ponudbe). |
| --- | --- |

(3)

Trenutno veljavni ukrepi se uporabljajo za uvoz s poreklom iz Rusije (protidampinška dajatev v višini 26,8 % in tri cenovno zavezujoče ponudbe) in Romunije (protidampinške dajatve od 9,8 do 38,2 % in štiri cenovno zavezujoče ponudbe).

2.   Vmesni pregledi in pregledi pred morebitno ukinitvijo protidampinških ukrepov

| (4) | Komisija je 23. novembra 2002 objavila obvestilo o uvedbi pregleda pred morebitno ukinitvijo protidampinških ukrepov in vmesnega pregleda protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za izvoz nekaterih brezšivnih cevi, izdelanih iz železa ali nelegiranega jekla, s poreklom iz Poljske, Rusije, Češke, Romunije in Slovaške (5). |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 23. novembra 2002 objavila obvestilo o uvedbi pregleda pred morebitno ukinitvijo protidampinških ukrepov in vmesnega pregleda protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za izvoz nekaterih brezšivnih cevi, izdelanih iz železa ali nelegiranega jekla, s poreklom iz Poljske, Rusije, Češke, Romunije in Slovaške (5).

| (5) | Pregled je zahteval Zaščitni odbor industrije brezšivnih cevi Evropske unije v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo velik delež skupne proizvodnje nekaterih brezšivnih cevi, izdelanih iz železa ali nelegiranega jekla Skupnosti. |
| --- | --- |

(5)

Pregled je zahteval Zaščitni odbor industrije brezšivnih cevi Evropske unije v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo velik delež skupne proizvodnje nekaterih brezšivnih cevi, izdelanih iz železa ali nelegiranega jekla Skupnosti.

| (6) | Zahtevek za pregled pred morebitno ukinitvijo protidampinških ukrepov temelji na domnevi, da se bosta damping in škoda industriji Skupnosti nadaljevala ali ponovila. Zahtevek za vmesni pregled temelji na izhodišču, da oblika in obseg ukrepov nista ustrezna za preprečevanje škodljivega dampinga. |
| --- | --- |

(6)

Zahtevek za pregled pred morebitno ukinitvijo protidampinških ukrepov temelji na domnevi, da se bosta damping in škoda industriji Skupnosti nadaljevala ali ponovila. Zahtevek za vmesni pregled temelji na izhodišču, da oblika in obseg ukrepov nista ustrezna za preprečevanje škodljivega dampinga.

| (7) | Pregledi v zvezi z Rusijo in Romunijo še potekajo. |
| --- | --- |

(7)

Pregledi v zvezi z Rusijo in Romunijo še potekajo.

3.   Zadevni proizvod

| (8) | Skupine proizvodov, zajete v pregledih pred morebitno ukinitvijo protidampinških ukrepov in v vmesnih pregledih (člen 11(2) in člen 11(3) osnovne uredbe) (v nadaljevanju „zadevni proizvodi“), ustrezajo tistim v Uredbi (ES) št. 2320/97, t.j.






  (a) | brezšivne cevi z zunanjim premerom do vključno 406,4 mm, izdelane iz železa ali nelegiranega jekla, ki se uporabljajo za naftovode ali plinovode; |
| --- | --- | --- |

(8)

Skupine proizvodov, zajete v pregledih pred morebitno ukinitvijo protidampinških ukrepov in v vmesnih pregledih (člen 11(2) in člen 11(3) osnovne uredbe) (v nadaljevanju „zadevni proizvodi“), ustrezajo tistim v Uredbi (ES) št. 2320/97, t.j.

(a)

brezšivne cevi z zunanjim premerom do vključno 406,4 mm, izdelane iz železa ali nelegiranega jekla, ki se uporabljajo za naftovode ali plinovode;

| (b) | brezšivne cevi okroglega prereza, iz železa ali nelegiranega jekla, hladno vlečene ali hladno valjane, razen preciznih cevi; |
| --- | --- |

(b)

brezšivne cevi okroglega prereza, iz železa ali nelegiranega jekla, hladno vlečene ali hladno valjane, razen preciznih cevi;

| (c) | druge cevi okroglega prereza, iz železa ali nelegiranega jekla, razen navojnih cevi, z zunanjim premerom do vključno 406,4 mm, |
| --- | --- |

(c)

druge cevi okroglega prereza, iz železa ali nelegiranega jekla, razen navojnih cevi, z zunanjim premerom do vključno 406,4 mm,

(„zadevni proizvodi“) trenutno uvrščeni pod oznake KN ex 7304 10 10, ex 7304 10 30, 7304 31 99, 7304 39 91 in 7304 39 93. Oznake KN so navedene samo v vednost.

B.   OCENA POVEZAVE MED ODLOČBO št. 2003/382/ES IN UREDBO (ES) št. 2320/97

1.   Postopek v zvezi s protikonkurenčnim ravnanjem v skladu s členom 81 Pogodbe ES

| (9) | Z Odločbo Komisije 2003/382/ES (6) („Odločba o konkurenci“), je bilo več proizvajalcev iz Skupnosti zaradi vpletenosti v dva primera kršitev člena 81(1) Pogodbe ES kaznovanih z denarno kaznijo. |
| --- | --- |

(9)

Z Odločbo Komisije 2003/382/ES (6) („Odločba o konkurenci“), je bilo več proizvajalcev iz Skupnosti zaradi vpletenosti v dva primera kršitev člena 81(1) Pogodbe ES kaznovanih z denarno kaznijo.

| (10) | Po sprejetju Odločbe o konkurenci je sprva veljalo, da morebitna povezava z Uredbo Sveta (ES) št. 2320/97, če je sploh obstajala, ni bila takšna, da bi bilo treba predvideti ponovno preučitev ugotovitev te uredbe. Vendar pa je po objavi Odločbe o konkurenci ena od zainteresiranih strank sprožila vprašanje možnega učinka protikonkurenčnega ravnanja na veljavne protidampinške ukrepe in predložila dodatne informacije glede vprašanj v zvezi z ugotovitvami Uredbe (ES) št. 2320/97 o škodi in povzročitvi škode. Namen te uredbe je preučitev morebitnih posledic Odločbe o konkurenci za trenutno veljavne protidampinške ukrepe. |
| --- | --- |

(10)

Po sprejetju Odločbe o konkurenci je sprva veljalo, da morebitna povezava z Uredbo Sveta (ES) št. 2320/97, če je sploh obstajala, ni bila takšna, da bi bilo treba predvideti ponovno preučitev ugotovitev te uredbe. Vendar pa je po objavi Odločbe o konkurenci ena od zainteresiranih strank sprožila vprašanje možnega učinka protikonkurenčnega ravnanja na veljavne protidampinške ukrepe in predložila dodatne informacije glede vprašanj v zvezi z ugotovitvami Uredbe (ES) št. 2320/97 o škodi in povzročitvi škode. Namen te uredbe je preučitev morebitnih posledic Odločbe o konkurenci za trenutno veljavne protidampinške ukrepe.

2.   Zadevni proizvod, ki je predmet Odločbe o konkurenci

| (11) | Proizvodi iz Odločbe o konkurenci, so brezšivne cevi iz ogljikovega jekla, zlasti tisti, ki se uporabljajo v naftni in plinski industriji. Delijo se na dve skupini, in sicer na cevi za cevovode (line pipes) za prenos nafte in plina na srednje in kratke razdalje („LP“) in na vrtalne cevi, znane kot cevi OCTG (oil country tubular goods). Cevi tipa LP so uvrščene pod oznako KN ex 7304 10, cevi tipa OCTG pa pod oznako KN 7304 21. |
| --- | --- |

(11)

Proizvodi iz Odločbe o konkurenci, so brezšivne cevi iz ogljikovega jekla, zlasti tisti, ki se uporabljajo v naftni in plinski industriji. Delijo se na dve skupini, in sicer na cevi za cevovode (line pipes) za prenos nafte in plina na srednje in kratke razdalje („LP“) in na vrtalne cevi, znane kot cevi OCTG (oil country tubular goods). Cevi tipa LP so uvrščene pod oznako KN ex 7304 10, cevi tipa OCTG pa pod oznako KN 7304 21.

| (12) | Število proizvodov, ki so predmet protidampinške preiskave, zajema več proizvodov, kot jih obravnava Odločba o konkurenci. Primerjava pa je pokazala, da so skupine proizvodov, ki sodijo pod oznaki KN ex 7304 10 10 in ex 7304 10 30, to so cevi za plinovode in naftovode z zunanjim premerom do vključno 406,4 mm, predmet protidampinške preiskave in kršitve konkurence, čeprav gre le za omejen del trga Skupnosti, kjer se zadevni proizvod pojavlja. |
| --- | --- |

(12)

Število proizvodov, ki so predmet protidampinške preiskave, zajema več proizvodov, kot jih obravnava Odločba o konkurenci. Primerjava pa je pokazala, da so skupine proizvodov, ki sodijo pod oznaki KN ex 7304 10 10 in ex 7304 10 30, to so cevi za plinovode in naftovode z zunanjim premerom do vključno 406,4 mm, predmet protidampinške preiskave in kršitve konkurence, čeprav gre le za omejen del trga Skupnosti, kjer se zadevni proizvod pojavlja.

3.   Zadevni proizvajalci

| (13) | V protidampinški preiskavi je sodelovalo deset proizvajalcev iz Skupnosti, ki v njej pokrivajo več kot 90 % skupne proizvodnje proizvoda, ki je predmet preiskave. Tri od desetih podjetij so bila tudi vpletena v kršitev določb člena 81(1) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(13)

V protidampinški preiskavi je sodelovalo deset proizvajalcev iz Skupnosti, ki v njej pokrivajo več kot 90 % skupne proizvodnje proizvoda, ki je predmet preiskave. Tri od desetih podjetij so bila tudi vpletena v kršitev določb člena 81(1) Pogodbe ES.

4.   Kršitve v času preiskave in zadevno obdobje

| (14) | Obdobje, v katerem se je izvajala preiskava v zvezi z dampingom in kršitvami, je trajalo od 1. septembra 1995 do 31. avgusta 1996 („obdobje preiskave“), obravnavanje trendov, ki so pomembni za presojo kršitev v protidampinški preiskavi, pa se je izvajalo od januarja leta 1992 do zaključka obdobja preiskave, 31. avgusta 1996 („zadevno obdobje“). |
| --- | --- |

(14)

Obdobje, v katerem se je izvajala preiskava v zvezi z dampingom in kršitvami, je trajalo od 1. septembra 1995 do 31. avgusta 1996 („obdobje preiskave“), obravnavanje trendov, ki so pomembni za presojo kršitev v protidampinški preiskavi, pa se je izvajalo od januarja leta 1992 do zaključka obdobja preiskave, 31. avgusta 1996 („zadevno obdobje“).

| (15) | Med obdobjem preiskave in zadevnim obdobjem je prišlo do dveh kršitev:






  (a) | V kartelu EU-Japonska so zadevni proizvajalci kršili člen 81(1) Pogodbe ES, saj so skupaj z drugimi proizvajalci sodelovali v dogovoru, ki jim je med drugim omogočil upoštevanje njihovih domačih trgov standardnih brezšivnih navojnih cevi tipa OCTG in LP. Kršitev je trajala od 1990 do 1995, čeprav ni bilo mogoče jasno dokazati, kdaj je leta 1995 tovrstno poslovanje prenehalo. |
| --- | --- | --- |

(15)

Med obdobjem preiskave in zadevnim obdobjem je prišlo do dveh kršitev:

(a)

V kartelu EU-Japonska so zadevni proizvajalci kršili člen 81(1) Pogodbe ES, saj so skupaj z drugimi proizvajalci sodelovali v dogovoru, ki jim je med drugim omogočil upoštevanje njihovih domačih trgov standardnih brezšivnih navojnih cevi tipa OCTG in LP. Kršitev je trajala od 1990 do 1995, čeprav ni bilo mogoče jasno dokazati, kdaj je leta 1995 tovrstno poslovanje prenehalo.

| (b) | V vzporednem evropskem kartelu so proizvajalci kršili določbe člena 81(1) Pogodbe ES, saj so v smislu protikonkurenčnega ravnanja, omenjenega v točki (a), sklepali pogodbe, v skladu s katerimi so skupaj uporabljali zaloge cevi tipa OCTG brez navojev. Pri enem od zadevnih proizvajalcev, ki je bil obravnavan med protidampinško preiskavo, je kršitev trajala od 1991 do 1999 in od 1993 do 1997. |
| --- | --- |

(b)

V vzporednem evropskem kartelu so proizvajalci kršili določbe člena 81(1) Pogodbe ES, saj so v smislu protikonkurenčnega ravnanja, omenjenega v točki (a), sklepali pogodbe, v skladu s katerimi so skupaj uporabljali zaloge cevi tipa OCTG brez navojev. Pri enem od zadevnih proizvajalcev, ki je bil obravnavan med protidampinško preiskavo, je kršitev trajala od 1991 do 1999 in od 1993 do 1997.

| (16) | Kršitev, omenjena v uvodni navedbi 15(b), neposredno ne vpliva na protidampinško preiskavo, ker zadevni proizvod sodi pod oznako KN 7304 21, ki pa ni predmet protidampinške preiskave. |
| --- | --- |

(16)

Kršitev, omenjena v uvodni navedbi 15(b), neposredno ne vpliva na protidampinško preiskavo, ker zadevni proizvod sodi pod oznako KN 7304 21, ki pa ni predmet protidampinške preiskave.

| (17) | Upoštevajoč kršitev, omenjeno v uvodni navedbi 15(a), je obdobje protidampinške preiskave sovpadalo z obdobjem poslovanja kartela EU–Japonska, in sicer od 1. septembra 1995 do 31. decembra 1995. Upoštevajoč zadevno obdobje sta obdobji sovpadali od januarja 1992 do 31. decembra 1995. |
| --- | --- |

(17)

Upoštevajoč kršitev, omenjeno v uvodni navedbi 15(a), je obdobje protidampinške preiskave sovpadalo z obdobjem poslovanja kartela EU–Japonska, in sicer od 1. septembra 1995 do 31. decembra 1995. Upoštevajoč zadevno obdobje sta obdobji sovpadali od januarja 1992 do 31. decembra 1995.

5.   Analiza

| (18) | Kot je navedeno zgoraj, je prihajalo do delnega prekrivanja med protidampinškim postopkom in pojavom protikonkurenčnega ravnanja. Proizvod, ki je predmet protikonkurenčnega ravnanja, delno sodi med proizvode, ki so bili predmet protidampinške preiskave (uvodna navedba 12). Obdobje preiskave in zadevno obdobje protidampinškega postopka ter obdobje, za katero je bilo ugotovljena kršitev predpisov o konkurenci, delno sovpadajo (uvodna navedba 17). Nekateri proizvajalci iz Skupnosti, ki so bili vpleteni v protikonkurenčno ravnanje, so bili tudi del industrije Skupnosti, kot je bilo ugotovljeno v okviru protidampinškega postopka (uvodna navedba 13). |
| --- | --- |

(18)

Kot je navedeno zgoraj, je prihajalo do delnega prekrivanja med protidampinškim postopkom in pojavom protikonkurenčnega ravnanja. Proizvod, ki je predmet protikonkurenčnega ravnanja, delno sodi med proizvode, ki so bili predmet protidampinške preiskave (uvodna navedba 12). Obdobje preiskave in zadevno obdobje protidampinškega postopka ter obdobje, za katero je bilo ugotovljena kršitev predpisov o konkurenci, delno sovpadajo (uvodna navedba 17). Nekateri proizvajalci iz Skupnosti, ki so bili vpleteni v protikonkurenčno ravnanje, so bili tudi del industrije Skupnosti, kot je bilo ugotovljeno v okviru protidampinškega postopka (uvodna navedba 13).

| (19) | Glede na to, da proizvodi, vpletena podjetja in obdobji obeh postopkov sovpadajo le delno, je bilo ugotovljeno, da je imelo to protikonkurenčno ravnanje omejen vpliv na protidampinško preiskavo, na kateri so temeljile dokončne dajatve, uvedene leta 1997. Poleg tega ob neupoštevanju podatkov o podjetjih, ki so kršila določbe člena 81(1) Pogodbe ES, rezultati ostajajo primerljivi s tistimi, ki so bili izračunani na podlagi podatkov o desetih sodelujočih proizvajalcih iz Skupnosti, vključno s tistimi, ki so sodelovali v zgoraj omenjenem protikonkurenčnem ravnanju, t.j. škodljivi damping je vedno obstajal. Zato je skrajno neverjetno, da je protikonkurenčno ravnanje proizvajalcev iz Skupnosti znatno vplivalo na prvotne ugotovitve protidampinške preiskave. Ni pa mogoče z gotovostjo potrditi, da bi bili splošni pogoji na trgu enaki ob odsotnosti tega protikonkurenčnega ravnanja. |
| --- | --- |

(19)

Glede na to, da proizvodi, vpletena podjetja in obdobji obeh postopkov sovpadajo le delno, je bilo ugotovljeno, da je imelo to protikonkurenčno ravnanje omejen vpliv na protidampinško preiskavo, na kateri so temeljile dokončne dajatve, uvedene leta 1997. Poleg tega ob neupoštevanju podatkov o podjetjih, ki so kršila določbe člena 81(1) Pogodbe ES, rezultati ostajajo primerljivi s tistimi, ki so bili izračunani na podlagi podatkov o desetih sodelujočih proizvajalcih iz Skupnosti, vključno s tistimi, ki so sodelovali v zgoraj omenjenem protikonkurenčnem ravnanju, t.j. škodljivi damping je vedno obstajal. Zato je skrajno neverjetno, da je protikonkurenčno ravnanje proizvajalcev iz Skupnosti znatno vplivalo na prvotne ugotovitve protidampinške preiskave. Ni pa mogoče z gotovostjo potrditi, da bi bili splošni pogoji na trgu enaki ob odsotnosti tega protikonkurenčnega ravnanja.

6.   Sklep

| (20) | Glede na zgoraj omenjeno je smiselno ukiniti izvajanje ukrepov, ki jih določa Uredba Sveta (ES) št. 2320/97. To je v skladu z načeli dobrega upravljanja in dobre upravne prakse. Prav tako je treba omeniti, da bi glede na tekoče začasne preglede in preglede pred morebitno ukinitvijo protidampinških ukrepov morale biti v prihodnosti na voljo nove ugotovitve, ki bi omogočile oblikovanje ocen za prihodnost na podlagi podatkov, za katere je jasno, da niso bili pod vplivom protikonkurenčnega ravnanja. Do zaključka tekočih pregledov bi bilo treba prekiniti pobiranje dajatev. Iz zgoraj omenjenega tudi sledi, da se trenutno veljavne zaveze ne upoštevajo do zaključka tekočih pregledov pred morebitno ukinitvijo protidampinških ukrepov in vmesnih pregledov. |
| --- | --- |

(20)

Glede na zgoraj omenjeno je smiselno ukiniti izvajanje ukrepov, ki jih določa Uredba Sveta (ES) št. 2320/97. To je v skladu z načeli dobrega upravljanja in dobre upravne prakse. Prav tako je treba omeniti, da bi glede na tekoče začasne preglede in preglede pred morebitno ukinitvijo protidampinških ukrepov morale biti v prihodnosti na voljo nove ugotovitve, ki bi omogočile oblikovanje ocen za prihodnost na podlagi podatkov, za katere je jasno, da niso bili pod vplivom protikonkurenčnega ravnanja. Do zaključka tekočih pregledov bi bilo treba prekiniti pobiranje dajatev. Iz zgoraj omenjenega tudi sledi, da se trenutno veljavne zaveze ne upoštevajo do zaključka tekočih pregledov pred morebitno ukinitvijo protidampinških ukrepov in vmesnih pregledov.

| (21) | Zainteresirane stranke so bile obveščene o nameri, da se ne uporabljajo ukrepi, določeni z Uredbo Sveta (ES) št. 2320/97. Po tem obvestilu jim je bil dan tudi rok za podajo stališč. |
| --- | --- |

(21)

Zainteresirane stranke so bile obveščene o nameri, da se ne uporabljajo ukrepi, določeni z Uredbo Sveta (ES) št. 2320/97. Po tem obvestilu jim je bil dan tudi rok za podajo stališč.

| (22) | Argumenti, ki so jih stranke podale ustno in pisno, so bili obravnavani in, če so bili ustrezni, tudi upoštevani – |
| --- | --- |

(22)

Argumenti, ki so jih stranke podale ustno in pisno, so bili obravnavani in, če so bili ustrezni, tudi upoštevani –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredbi (ES) št. 2320/97 se doda naslednji člen:

„Člen 8

Členi 1, 2 in 3 se prenehajo uporabljati od 21. julija 2004.“

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. julija 2004

Za Svet

Predsednik

A. NICOLAÏ

---

(1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 461/2004 (UL L 77, 13.3.2004, str. 12).

1

(2)  UL L 322, 25.11.1997, str. 1. Uredba, nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 235/2004 (UL L 40, 12.2.2004. str. 11).

2

(3)  UL L 322, 25.11.1997, str. 63.

3

(4)  UL L 23, 28.1.2000, str. 78.

4

(5)  UL C 288, 23.11.2002, str. 2.

5

(6)  UL L 140, 6.6.2003, str. 1.

6

---

| 20.7.2004 | SL | Uradni list Evropske unije | L 246/14 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2004

SL

Uradni list Evropske unije

L 246/14

---

UREDBA SVETA (ES) št. 1323/2004

z dne 19. julija 2004

o spremembah Uredbe Sveta (ES) št. 1601/1999 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve na uvoz žice iz nerjavnega jekla premera manj kot 1 mm s poreklom iz Indije

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2026/97 z dne 6. oktobra 1997 o zaščiti pred subvencioniranim uvozom iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) (v nadaljnjem besedilu „osnovna uredba“), in zlasti člena 20 Uredbe,

ob upoštevanju predloga Komisije, ki ga je dala po posvetovanju s Svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   PREDHODNI POSTOPEK

| (1) | Svet je z Uredbo (ES) št. 1601/1999 (2) uvedel dokončno izravnalno dajatev na uvoz žice iz nerjavnega jekla premera manj kot 1 mm („zadevni izdelek“), ki se uvršča pod oznako KN ex 7223 00 19, s poreklom iz Indije. Ukrepi so bili sprejeti kot dajatev ad valorem v obsegu od 0 % do 42,9 % za posamezne izvoznike, s stopnjo 44,4 % za nesodelujoče izvoznike. |
| --- | --- |

(1)

Svet je z Uredbo (ES) št. 1601/1999 (2) uvedel dokončno izravnalno dajatev na uvoz žice iz nerjavnega jekla premera manj kot 1 mm („zadevni izdelek“), ki se uvršča pod oznako KN ex 7223 00 19, s poreklom iz Indije. Ukrepi so bili sprejeti kot dajatev ad valorem v obsegu od 0 % do 42,9 % za posamezne izvoznike, s stopnjo 44,4 % za nesodelujoče izvoznike.

B.   SEDANJI POSTOPEK

1.   Zahteva za revizijo

| (2) | Komisija je po uvedbi dokončnih ukrepov od enega indijskega proizvajalca, VSL Wires Limited („vlagatelj“), prejela zahtevo za uvedbo pospešene revizije Uredbe (ES) št. 1601/1999 na podlagi člena 20 osnovne uredbe. Vlagatelj je trdil, da ni povezan z nobenim drugim izvoznikom zadevnega izdelka v Indiji. Trdil je tudi, da zadevnega izdelka v Skupnost ni izvažal v prvotnem obdobju preiskave (t. j. od 1. aprila 1997 do 31. marca 1998), pač pa šele po tem obdobju. Na podlagi zgoraj navedenega je zahteval določitev individualne stopnje dajatve za izdelek. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je po uvedbi dokončnih ukrepov od enega indijskega proizvajalca, VSL Wires Limited („vlagatelj“), prejela zahtevo za uvedbo pospešene revizije Uredbe (ES) št. 1601/1999 na podlagi člena 20 osnovne uredbe. Vlagatelj je trdil, da ni povezan z nobenim drugim izvoznikom zadevnega izdelka v Indiji. Trdil je tudi, da zadevnega izdelka v Skupnost ni izvažal v prvotnem obdobju preiskave (t. j. od 1. aprila 1997 do 31. marca 1998), pač pa šele po tem obdobju. Na podlagi zgoraj navedenega je zahteval določitev individualne stopnje dajatve za izdelek.

2.   Uvedba pospešene revizije

| (3) | Komisija je preučila dokaze, ki jih je predložil vlagatelj, in ugotovila, da so zadostni za utemeljitev uvedbe revizije v skladu z določbami člena 20 osnovne uredbe. Po tem ko se je Komisija posvetovala s Svetovalnim odborom in je zadevni gospodarski panogi Skupnosti dala možnost za pripombe, je z objavo v Uradnem listu Evropske unije
   (3) uvedla pospešeno revizijo Uredbe (ES) št. 1601/1999 v zvezi z zadevno družbo in začela preiskavo. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je preučila dokaze, ki jih je predložil vlagatelj, in ugotovila, da so zadostni za utemeljitev uvedbe revizije v skladu z določbami člena 20 osnovne uredbe. Po tem ko se je Komisija posvetovala s Svetovalnim odborom in je zadevni gospodarski panogi Skupnosti dala možnost za pripombe, je z objavo v Uradnem listu Evropske unije
   (3) uvedla pospešeno revizijo Uredbe (ES) št. 1601/1999 v zvezi z zadevno družbo in začela preiskavo.

3.   Zadevni izdelek

| (4) | Izdelek, ki je predmet sedanje revizije, je isti izdelek, kot ga obravnava Uredba (ES) št. 1601/1999, in sicer žica iz nerjavnega jekla premera manj kot 1 mm, ki vsebuje 2,5 mas. % ali več niklja, razen žice, ki vsebuje 28 mas. % ali več, vendar največ 31 mas. % niklja in 20 mas. % ali več, vendar največ 22 mas. % kroma. |
| --- | --- |

(4)

Izdelek, ki je predmet sedanje revizije, je isti izdelek, kot ga obravnava Uredba (ES) št. 1601/1999, in sicer žica iz nerjavnega jekla premera manj kot 1 mm, ki vsebuje 2,5 mas. % ali več niklja, razen žice, ki vsebuje 28 mas. % ali več, vendar največ 31 mas. % niklja in 20 mas. % ali več, vendar največ 22 mas. % kroma.

4.   Obdobje preiskave

| (5) | Preiskava subvencioniranja je zajela obdobje od 1. aprila 2002 do 31. marca 2003 („obdobje preiskave za revizijo“). |
| --- | --- |

(5)

Preiskava subvencioniranja je zajela obdobje od 1. aprila 2002 do 31. marca 2003 („obdobje preiskave za revizijo“).

5.   Zadevne stranke

| (6) | Komisija je vlagatelja in indijsko vlado („IV“) uradno obvestila o začetku postopka. Poleg tega je dala drugim strankam, ki jih to neposredno zadeva, možnost, da pisno predstavijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje. Vendar Komisija ni prejela nobenih takih stališč ali zahteve za zaslišanje. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je vlagatelja in indijsko vlado („IV“) uradno obvestila o začetku postopka. Poleg tega je dala drugim strankam, ki jih to neposredno zadeva, možnost, da pisno predstavijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje. Vendar Komisija ni prejela nobenih takih stališč ali zahteve za zaslišanje.

| (7) | Komisija je vlagatelju poslala vprašalnik in v zahtevanem roku prejela popoln odgovor. Komisija je iskala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za preiskavo, ter opravila preveritveni obisk vlagateljevih prostorov. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je vlagatelju poslala vprašalnik in v zahtevanem roku prejela popoln odgovor. Komisija je iskala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za preiskavo, ter opravila preveritveni obisk vlagateljevih prostorov.

C.   OBSEG REVIZIJE

| (8) | Ker vlagatelj ni vložil nobene zahteve za revizijo ugotovitev o škodi, se je revizija omejila na vprašanje subvencioniranja. |
| --- | --- |

(8)

Ker vlagatelj ni vložil nobene zahteve za revizijo ugotovitev o škodi, se je revizija omejila na vprašanje subvencioniranja.

| (9) | Komisija je preučila iste subvencijske sheme, kot jih je že analizirala v prvotni preiskavi. Preučila je tudi, ali je vlagatelj uporabil subvencijske sheme, ki naj bi po prvotni pritožbi dodeljevale ugodnosti, vendar je prvotna preiskava pokazala, da niso bile izkoriščene. Kot zadnje je preučila še, ali je vlagatelj uporabil subvencijske sheme, ki so bile uvedene po koncu prvotnega obdobja preiskave, ali če je po tem obdobju prejel ad hoc subvencije. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je preučila iste subvencijske sheme, kot jih je že analizirala v prvotni preiskavi. Preučila je tudi, ali je vlagatelj uporabil subvencijske sheme, ki naj bi po prvotni pritožbi dodeljevale ugodnosti, vendar je prvotna preiskava pokazala, da niso bile izkoriščene. Kot zadnje je preučila še, ali je vlagatelj uporabil subvencijske sheme, ki so bile uvedene po koncu prvotnega obdobja preiskave, ali če je po tem obdobju prejel ad hoc subvencije.

D.   REZULTATI PREISKAVE

1.   Priznanje novega izvoznika

| (10) | Vlagatelj je zadovoljivo dokazal, da ni niti neposredno niti posredno povezan s katerim koli indijskim proizvajalcem – izvoznikom, za katerega veljajo izravnalni ukrepi v zvezi z zadevnim izdelkom. |
| --- | --- |

(10)

Vlagatelj je zadovoljivo dokazal, da ni niti neposredno niti posredno povezan s katerim koli indijskim proizvajalcem – izvoznikom, za katerega veljajo izravnalni ukrepi v zvezi z zadevnim izdelkom.

| (11) | Preiskava je potrdila, da vlagatelj ni izvažal zadevnega izdelka v obdobju prvotne preiskave, tj. od 1. aprila 1997 do 31. marca 1998. |
| --- | --- |

(11)

Preiskava je potrdila, da vlagatelj ni izvažal zadevnega izdelka v obdobju prvotne preiskave, tj. od 1. aprila 1997 do 31. marca 1998.

| (12) | Ugotovljeno je bilo, da je vlagatelj realiziral samo eno prodajo v Skupnost, kar se je v resnici zgodilo avgusta 2001, t. j. po obdobju prvotne preiskave, vendar veliko pred obdobjem preiskave za revizijo. |
| --- | --- |

(12)

Ugotovljeno je bilo, da je vlagatelj realiziral samo eno prodajo v Skupnost, kar se je v resnici zgodilo avgusta 2001, t. j. po obdobju prvotne preiskave, vendar veliko pred obdobjem preiskave za revizijo.

| (13) | V odgovoru na vprašalnik je vlagatelj navedel samo eno pogodbo, ki je bila podpisana v obdobju preiskave za revizijo, vendar je preverjanje na kraju samem potrdilo, da prodaja ni bila nikoli realizirana. Zato vlagatelj ni prevzel nobene nepreklicne pogodbene obveznosti za izvoz v Skupnost. |
| --- | --- |

(13)

V odgovoru na vprašalnik je vlagatelj navedel samo eno pogodbo, ki je bila podpisana v obdobju preiskave za revizijo, vendar je preverjanje na kraju samem potrdilo, da prodaja ni bila nikoli realizirana. Zato vlagatelj ni prevzel nobene nepreklicne pogodbene obveznosti za izvoz v Skupnost.

| (14) | Vendar pa je bilo ugotovljeno, da je družba v obdobju preiskave za revizijo realizirala znaten obseg izvozne prodaje v druge države, kar je omogočilo izračun dodeljenih koristi, ki jih je ustvarila subvencionirana izvozna prodaja, ker se takšne koristi dodeljujejo ne glede na namembni kraj te prodaje.
  S tem v zvezi se je Komisija odločila, da preveri vse informacije, ki so se ji zdele potrebne za namene preiskave pospešene revizije, da bi izračunala višino subvencije, proti kateri se lahko uvede izravnalni ukrep, z dodelitvijo tega zneska za celotni zadevni prihodek od izvoza vlagatelja v obdobju preiskave za revizijo. |
| --- | --- |

(14)

Vendar pa je bilo ugotovljeno, da je družba v obdobju preiskave za revizijo realizirala znaten obseg izvozne prodaje v druge države, kar je omogočilo izračun dodeljenih koristi, ki jih je ustvarila subvencionirana izvozna prodaja, ker se takšne koristi dodeljujejo ne glede na namembni kraj te prodaje.

S tem v zvezi se je Komisija odločila, da preveri vse informacije, ki so se ji zdele potrebne za namene preiskave pospešene revizije, da bi izračunala višino subvencije, proti kateri se lahko uvede izravnalni ukrep, z dodelitvijo tega zneska za celotni zadevni prihodek od izvoza vlagatelja v obdobju preiskave za revizijo.

2.   Subvencioniranje

| (15) | Na podlagi informacij, pridobljenih iz odgovora vlagatelja na vprašalnik Komisije, je bilo preiskanih naslednjih pet shem:






  — | shema „Duty Entitlement Passbook“, |
| --- | --- | --- |

(15)

Na podlagi informacij, pridobljenih iz odgovora vlagatelja na vprašalnik Komisije, je bilo preiskanih naslednjih pet shem:

—

shema „Duty Entitlement Passbook“,

| — | shema oprostitve davka na dohodek, |
| --- | --- |

—

shema oprostitve davka na dohodek,

| — | shema „Export Promotion Capital Goods“, |
| --- | --- |

—

shema „Export Promotion Capital Goods“,

| — | cone izvozne proizvodnje/izvozno usmerjene cone. |
| --- | --- |

—

cone izvozne proizvodnje/izvozno usmerjene cone.

3.   Shema „Duty Entitlement Passbook“ (DEPB)

| (16) | Ugotovljeno je bilo, da je vlagatelj koristil ugodnosti iz te sheme v obdobju preiskave za revizijo. DEPB je uporabil na poizvozni osnovi. Podroben opis sheme je v odstavku 4.3 Izvozne in uvozne politike (Obvestilo št. 1/2002-07 z dne 31. marca 2002 Ministrstva za gospodarstvo in industrijo indijske vlade).
  V okviru te sheme lahko vsak upravičeni izvoznik zaprosi za posojila, ki se izračunajo kot odstotek vrednosti izvoženih končnih izdelkov. Indijske oblasti so takšne DEPB stopnje na podlagi standardnih input/output normativov (SION) določile za večino izdelkov, vključno z zadevnim izdelkom. Potrdilo o višini odobrenega posojila se izda avtomatično.
  Shema DEPB na poizvozni osnovi za uporabo takšnih posojil dovoljuje nadomestitev carin za vsak naslednji uvoz (npr. surovin ali industrijskega blaga), razen za blago, za katerega veljajo uvozne omejitve ali prepovedi. Tako uvoženo blago se lahko proda na notranjem trgu (predmet davka na promet) ali se uporabi kako drugače.
  Posojila DEPB so prosto prenosljiva. Dovoljenje DEPB velja 12 mesecev od datuma izdaje. |
| --- | --- |

(16)

Ugotovljeno je bilo, da je vlagatelj koristil ugodnosti iz te sheme v obdobju preiskave za revizijo. DEPB je uporabil na poizvozni osnovi. Podroben opis sheme je v odstavku 4.3 Izvozne in uvozne politike (Obvestilo št. 1/2002-07 z dne 31. marca 2002 Ministrstva za gospodarstvo in industrijo indijske vlade).

V okviru te sheme lahko vsak upravičeni izvoznik zaprosi za posojila, ki se izračunajo kot odstotek vrednosti izvoženih končnih izdelkov. Indijske oblasti so takšne DEPB stopnje na podlagi standardnih input/output normativov (SION) določile za večino izdelkov, vključno z zadevnim izdelkom. Potrdilo o višini odobrenega posojila se izda avtomatično.

Shema DEPB na poizvozni osnovi za uporabo takšnih posojil dovoljuje nadomestitev carin za vsak naslednji uvoz (npr. surovin ali industrijskega blaga), razen za blago, za katerega veljajo uvozne omejitve ali prepovedi. Tako uvoženo blago se lahko proda na notranjem trgu (predmet davka na promet) ali se uporabi kako drugače.

Posojila DEPB so prosto prenosljiva. Dovoljenje DEPB velja 12 mesecev od datuma izdaje.

| (17) | Značilnosti DEPB se od prvotne preiskave niso spremenile. Shema predstavlja subvencijo, v zakonodaji pogojeno z izvozno dejavnostjo, in jo je mogoče pridobiti le z izvažanjem,, in zato je bilo v prvotni preiskavi ugotovljeno, da se v smislu člena 3(4)(a) osnovne uredbe šteje za specifično in se proti njej lahko uvede izravnalni ukrep. |
| --- | --- |

(17)

Značilnosti DEPB se od prvotne preiskave niso spremenile. Shema predstavlja subvencijo, v zakonodaji pogojeno z izvozno dejavnostjo, in jo je mogoče pridobiti le z izvažanjem,, in zato je bilo v prvotni preiskavi ugotovljeno, da se v smislu člena 3(4)(a) osnovne uredbe šteje za specifično in se proti njej lahko uvede izravnalni ukrep.

| (18) | Ugotovljeno je bilo, da je vlagatelj vsa posojila DEPB prenesel na svojo povezano družbo Viraj Alloys Ltd. Enake prakse so se držale tudi druge tri povezane indijske družbe vlagatelja, t. j. Viraj Forgings Ltd, Viraj Impoexpo Ltd in Viraj Profiles Ltd. Preiskava je potrdila, da je Viraj Alloys Ltd. dobavitelj surovin za vse prej omenjene družbe in je uporabil njihova prenesena posojila DEPB za dajatev prosti uvoz.
  Poleg tega je bilo ugotovljeno, da je izvoz zadevnega izdelka potekal prek več povezanih družb. Ob upoštevanju dejstva, da imajo lastniki vlagatelja nadzor nad vsemi temi povezanimi družbami prek razširjenega sistema lastništva delnic in da povezane družbe sodelujejo pri nekaterih vidikih proizvodnje in distribucije zadevnega izdelka, se je zdelo ustrezno vse te družbe obravnavati kot enega samega prejemnika ugodnosti.
  Zato je višina subvencije po shemi DEPB temeljila na znesku vseh posojil, odobrenih v dovoljenjih za vlagatelja kot tudi za njegove povezane družbe. Glede na to, da subvencija ni bila odobrena s sklicem na izvožene količine, je bila višina subvencije dodeljena za celotni prihodek od izvoza vlagatelja in njegovih povezanih družb v skladu z določbami člena 7(2) osnovne uredbe.
  Končno je bilo ugotovljeno, da je imela družba VSL Wires Limited korist od te sheme v obdobju preiskave za revizijo in je pridobila subvencije v višini 12,7 %. |
| --- | --- |

(18)

Ugotovljeno je bilo, da je vlagatelj vsa posojila DEPB prenesel na svojo povezano družbo Viraj Alloys Ltd. Enake prakse so se držale tudi druge tri povezane indijske družbe vlagatelja, t. j. Viraj Forgings Ltd, Viraj Impoexpo Ltd in Viraj Profiles Ltd. Preiskava je potrdila, da je Viraj Alloys Ltd. dobavitelj surovin za vse prej omenjene družbe in je uporabil njihova prenesena posojila DEPB za dajatev prosti uvoz.

Poleg tega je bilo ugotovljeno, da je izvoz zadevnega izdelka potekal prek več povezanih družb. Ob upoštevanju dejstva, da imajo lastniki vlagatelja nadzor nad vsemi temi povezanimi družbami prek razširjenega sistema lastništva delnic in da povezane družbe sodelujejo pri nekaterih vidikih proizvodnje in distribucije zadevnega izdelka, se je zdelo ustrezno vse te družbe obravnavati kot enega samega prejemnika ugodnosti.

Zato je višina subvencije po shemi DEPB temeljila na znesku vseh posojil, odobrenih v dovoljenjih za vlagatelja kot tudi za njegove povezane družbe. Glede na to, da subvencija ni bila odobrena s sklicem na izvožene količine, je bila višina subvencije dodeljena za celotni prihodek od izvoza vlagatelja in njegovih povezanih družb v skladu z določbami člena 7(2) osnovne uredbe.

Končno je bilo ugotovljeno, da je imela družba VSL Wires Limited korist od te sheme v obdobju preiskave za revizijo in je pridobila subvencije v višini 12,7 %.

4.   Shema oprostitve davka na dohodek (ITES)

| (19) | Ugotovljeno je bilo, da je vlagatelj imel koristi po tej shemi in zlasti po Oddelku 80HHC indijskega Zakona o davku na dohodek.
  Indijski Zakon o davku na dohodek iz leta 1961 določa osnovo za oprostitve, ki jih družbe lahko zahtevajo ob pobiranju davkov. Med oprostitvami, ki jih družbe lahko zahtevajo, so tiste iz Oddelkov 10A (uporabljajo se za družbe, ki so v conah proste trgovine), 10B (uporabljajo se za družbe, ki so izvozno naravnane enote) in 80HHC (uporabljajo se za družbe, ki izvažajo blago) Zakona. Da bi imela družba korist od ITES, mora podati ustrezno zahtevo, ko vlaga napoved za odmero davka davčnim organom. Davčno leto traja od 1. aprila do 31. marca in napoved za odmero davka je treba vložiti do 30. novembra prihodnjega leta. V tem primeru je obdobje preiskave za revizijo sovpadlo z davčnim in finančnim letom od 1. aprila 2002 do 31. marca 2003. |
| --- | --- |

(19)

Ugotovljeno je bilo, da je vlagatelj imel koristi po tej shemi in zlasti po Oddelku 80HHC indijskega Zakona o davku na dohodek.

Indijski Zakon o davku na dohodek iz leta 1961 določa osnovo za oprostitve, ki jih družbe lahko zahtevajo ob pobiranju davkov. Med oprostitvami, ki jih družbe lahko zahtevajo, so tiste iz Oddelkov 10A (uporabljajo se za družbe, ki so v conah proste trgovine), 10B (uporabljajo se za družbe, ki so izvozno naravnane enote) in 80HHC (uporabljajo se za družbe, ki izvažajo blago) Zakona. Da bi imela družba korist od ITES, mora podati ustrezno zahtevo, ko vlaga napoved za odmero davka davčnim organom. Davčno leto traja od 1. aprila do 31. marca in napoved za odmero davka je treba vložiti do 30. novembra prihodnjega leta. V tem primeru je obdobje preiskave za revizijo sovpadlo z davčnim in finančnim letom od 1. aprila 2002 do 31. marca 2003.

| (20) | Značilnosti ITES se od prvotne preiskave niso spremenile. Med prvotno preiskavo je bilo ugotovljeno, da je ITES subvencija, proti kateri se lahko uvede izravnalni ukrep, ker IV prenese finančni prispevek na družbo tako, da se odreče vladnemu prihodku v obliki neposrednih davkov na dobiček od izvoza, ki bi ga sicer prejela, če družba ne bi zahtevala oprostitve davka na dohodek. Vendar pa je bilo ugotovljeno, da se ITES po Oddelku 80HHC postopoma odpravlja od finančnega leta 2000–2001 do finančnega leta 2004–2005, ko noben dobiček od izvoza ne bo več oproščen davka na dohodek. V obdobju preiskave za revizijo je bilo le 50 % dobička od izvoza oproščeno davka na dohodek. |
| --- | --- |

(20)

Značilnosti ITES se od prvotne preiskave niso spremenile. Med prvotno preiskavo je bilo ugotovljeno, da je ITES subvencija, proti kateri se lahko uvede izravnalni ukrep, ker IV prenese finančni prispevek na družbo tako, da se odreče vladnemu prihodku v obliki neposrednih davkov na dobiček od izvoza, ki bi ga sicer prejela, če družba ne bi zahtevala oprostitve davka na dohodek. Vendar pa je bilo ugotovljeno, da se ITES po Oddelku 80HHC postopoma odpravlja od finančnega leta 2000–2001 do finančnega leta 2004–2005, ko noben dobiček od izvoza ne bo več oproščen davka na dohodek. V obdobju preiskave za revizijo je bilo le 50 % dobička od izvoza oproščeno davka na dohodek.

| (21) | Subvencija je v zakonodaji pogojena z izvozno dejavnostjo v smislu člena 3(4)(a) osnovne uredbe, saj izvzema samo dobičke od izvozne prodaje, in se zato šteje za specifično. |
| --- | --- |

(21)

Subvencija je v zakonodaji pogojena z izvozno dejavnostjo v smislu člena 3(4)(a) osnovne uredbe, saj izvzema samo dobičke od izvozne prodaje, in se zato šteje za specifično.

| (22) | Korist, ki jo je imel vlagatelj, je bila izračunana na podlagi razlike med višino davkov, ki bi jih bilo sicer treba plačati z oprostitvijo ali brez nje v obdobju preiskave za revizijo. Stopnja davka na dohodek, vključno z davkom na dohodek pravnih oseb in dodatnimi dajatvami, ki se je uporabljala v tem obdobju, je znašala 36,75 %. Da bi se ugotovila celotna korist vlagatelja in glede na to, da so tudi tri z vlagateljem povezane družbe v obdobju preiskave za revizijo izvažale zadevne izdelke (glej uvodno izjavo (18) zgoraj), je bila višina subvencije ugotovljena z upoštevanjem oprostitev od davka na dohodek po Oddelku 80HHC za vlagatelja, Viraj Forgings Ltd, Viraj Impoexpo Ltd in Viraj Profiles Ltd. Glede na to, da subvencija ni bila odobrena s sklicem na izvožene količine, je bila višina subvencije dodeljena za celotni prihodek od izvoza vlagatelja in njegovih povezanih družb v skladu z določbami člena 7(2) osnovne uredbe. Na tej osnovi je bilo ugotovljeno, da je VSL Wires Limited po tej shemi prejel subvencije v višini 1,4 %. |
| --- | --- |

(22)

Korist, ki jo je imel vlagatelj, je bila izračunana na podlagi razlike med višino davkov, ki bi jih bilo sicer treba plačati z oprostitvijo ali brez nje v obdobju preiskave za revizijo. Stopnja davka na dohodek, vključno z davkom na dohodek pravnih oseb in dodatnimi dajatvami, ki se je uporabljala v tem obdobju, je znašala 36,75 %. Da bi se ugotovila celotna korist vlagatelja in glede na to, da so tudi tri z vlagateljem povezane družbe v obdobju preiskave za revizijo izvažale zadevne izdelke (glej uvodno izjavo (18) zgoraj), je bila višina subvencije ugotovljena z upoštevanjem oprostitev od davka na dohodek po Oddelku 80HHC za vlagatelja, Viraj Forgings Ltd, Viraj Impoexpo Ltd in Viraj Profiles Ltd. Glede na to, da subvencija ni bila odobrena s sklicem na izvožene količine, je bila višina subvencije dodeljena za celotni prihodek od izvoza vlagatelja in njegovih povezanih družb v skladu z določbami člena 7(2) osnovne uredbe. Na tej osnovi je bilo ugotovljeno, da je VSL Wires Limited po tej shemi prejel subvencije v višini 1,4 %.

5.   Shema „Export Promotion Capital Goods“ (EPCGS)

| (23) | Ugotovljeno je bilo, da vlagatelj ni uporabil sheme EPCGS. |
| --- | --- |

(23)

Ugotovljeno je bilo, da vlagatelj ni uporabil sheme EPCGS.

6.   Cone izvozne proizvodnje /Izvozno usmerjene cone

| (24) | Ugotovljeno je bilo, da vlagatelj ni bil v EPZ in EOU, zato te sheme ni uporabil. |
| --- | --- |

(24)

Ugotovljeno je bilo, da vlagatelj ni bil v EPZ in EOU, zato te sheme ni uporabil.

7.   Druge sheme

| (25) | Ugotovljeno je bilo, da vlagatelj ni uporabil novih subvencijskih shem, ki so bile uvedene po koncu prvotnega obdobja preiskave, niti ni po tem času prejel ad hoc subvencij. |
| --- | --- |

(25)

Ugotovljeno je bilo, da vlagatelj ni uporabil novih subvencijskih shem, ki so bile uvedene po koncu prvotnega obdobja preiskave, niti ni po tem času prejel ad hoc subvencij.

8.   Višina subvencij, proti katerim se lahko uvede izravnalni ukrep

| (26) | Ob upoštevanju zgornjih dokončnih ugotovitev, povezanih s posameznimi zgoraj opisanimi shemami, je višina subvencij, proti katerim se lahko uvede izravnalni ukrep, za vlagatelja naslednja: | DEPB | ITES | Skupaj |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| VSL Wires Limited | 12,7 % | 1,4 % | 14,1 % |

(26)

Ob upoštevanju zgornjih dokončnih ugotovitev, povezanih s posameznimi zgoraj opisanimi shemami, je višina subvencij, proti katerim se lahko uvede izravnalni ukrep, za vlagatelja naslednja:

DEPB

ITES

Skupaj

VSL Wires Limited

12,7 %

1,4 %

14,1 %

E.   SPREMEMBA UKREPOV V REVIZIJI

| (27) | Na podlagi rezultatov preiskave se zagovarja stališče, da mora za uvoz žice iz nerjavnega jekla premera manj kot 1 mm v Skupnost, ki jo je proizvedel in izvozil VSL Wires Limited, veljati raven izravnalne dajatve v višini posameznih subvencij, ugotovljenih za to družbo v obdobju preiskave za revizijo. |
| --- | --- |

(27)

Na podlagi rezultatov preiskave se zagovarja stališče, da mora za uvoz žice iz nerjavnega jekla premera manj kot 1 mm v Skupnost, ki jo je proizvedel in izvozil VSL Wires Limited, veljati raven izravnalne dajatve v višini posameznih subvencij, ugotovljenih za to družbo v obdobju preiskave za revizijo.

| (28) | Zato je treba Uredbo (ES) št. 1601/1999 ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(28)

Zato je treba Uredbo (ES) št. 1601/1999 ustrezno spremeniti.

F.   OBVESTILO O UKREPIH IN NJIHOVO TRAJANJE

| (29) | Komisija je vlagatelja in IV obvestila o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih je nameravala predlagati spremembe Uredbe Sveta (ES) št. 1601/1999. Hkrati jima je dala tudi razumen rok, v katerem sta lahko predložila svoje pripombe. |
| --- | --- |

(29)

Komisija je vlagatelja in IV obvestila o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih je nameravala predlagati spremembe Uredbe Sveta (ES) št. 1601/1999. Hkrati jima je dala tudi razumen rok, v katerem sta lahko predložila svoje pripombe.

| (30) | V odgovor na obvestilo o ukrepih je vlagatelj trdil, da je DEPB na poizvozni osnovi shema nadomestnega odpusta/povračila, ki jo je Komisija napačno ocenila v smislu obsega subvencije in višine izravnalne koristi. Trdil je, da je Komisija napačno ocenila koristi po tej shemi, ker je mogoče za subvencijo šteti le povračilo presežne dajatve, in da Komisija ni preiskovala praktičnega delovanja sistema.
  Komisija je ponovno sklenila (glej na primer Uredbo Sveta (ES) št. 1338/2002 (4), in zlasti uvodne izjave (14) do (20)), da DEPB na poizvozni osnovi ni shema povračila ali nadomestnega povračila, ker ni v skladu z nobeno od določb prilog I do III osnovne uredbe v povezavi z njenim členom 2(1)(ii). Shema ne predpisuje obveznosti, da se sme uvažati samo blago, ki se porabi pri proizvodnji izvoženega blaga (Priloga II k osnovni uredbi), kar bi zagotovilo, da bi bile zahteve Priloge I(i) izpolnjene. Poleg tega ni nobenega sistema, s katerim bi bilo mogoče preveriti, ali se uvoženo blago dejansko porabi v proizvodnem procesu. Prav tako ta shema ni shema nadomestnega povračila, saj se za uvoženo blago ne zahteva, da je enake kakovosti in enakih lastnosti kakor doma nabavljeni vložki, ki so bili uporabljeni pri proizvodnji izvoženega blaga (Priloga III osnovne uredbe). In končno, proizvajalci – izvozniki so upravičeni do koristi v okviru DEPB ne glede na to, ali vložke sploh uvažajo.
  V vlagateljevem primeru je preiskava potrdila, da je surovine dajatev prosto uvozila ena od njegovih povezanih družb z uporabo prenesenih posojil DEPB vseh povezanih družb, ki so se pridobila od izvoza različnih izdelkov. Kljub temu ni bilo mogoče ugotoviti povezave med posojili vsake družbe in dejansko uvoženim blagom iz ene same povezane družbe, ki je bila zadolžena za uvoz surovin. Poleg tega IV ni imela nobenega sistema, s katerim bi lahko preverila, katero uvoženo blago je bilo dejansko uporabljeno za kateri izdelek in katera družba ga je uporabila. Ker torej ne velja zgornja izjema od opredelitve subvencije, je izravnalna korist višina skupnega posojila po tej shemi. Iz teh razlogov zahtevka ni mogoče sprejeti.
  Vlagatelj je tudi trdil, da „službe Komisije niso odpisale uvoznih dajatev od stroškov, zaradi česar so izračuni subvencije nepravilni in pretirani“. V tem smislu je treba omeniti, da se je od vlagatelja vnaprej in na podlagi položaja, opisanega v uvodni izjavi (18) zgoraj, zahtevalo, da predloži posojila iz DEPB na poizvozni osnovi za svoj celotni izvoz, realiziran v obdobju preiskave za revizijo. Prav tako se je vlagatelja zaprosilo, da predloži te informacije za celoten izvoz, ki so ga realizirale njegove povezane družbe v enakem obdobju, skupaj s podrobnostmi o morebitnih pristojbinah za vloge ali drugih stroških, ki so nastali ob pridobivanju posojil. Toda vlagatelj ni navedel nobenih takih podrobnosti in ni mogel zagotoviti takšnih informacij med preverjanjem na kraju samem. Zato zaradi pomanjkanja slehernih ustreznih informacij višine subvencije, kakor je bila ugotovljena v uvodni izjavi (18) zgoraj, ni mogoče prilagoditi za znesek takšnih stroškov. |
| --- | --- |

(30)

V odgovor na obvestilo o ukrepih je vlagatelj trdil, da je DEPB na poizvozni osnovi shema nadomestnega odpusta/povračila, ki jo je Komisija napačno ocenila v smislu obsega subvencije in višine izravnalne koristi. Trdil je, da je Komisija napačno ocenila koristi po tej shemi, ker je mogoče za subvencijo šteti le povračilo presežne dajatve, in da Komisija ni preiskovala praktičnega delovanja sistema.

Komisija je ponovno sklenila (glej na primer Uredbo Sveta (ES) št. 1338/2002 (4), in zlasti uvodne izjave (14) do (20)), da DEPB na poizvozni osnovi ni shema povračila ali nadomestnega povračila, ker ni v skladu z nobeno od določb prilog I do III osnovne uredbe v povezavi z njenim členom 2(1)(ii). Shema ne predpisuje obveznosti, da se sme uvažati samo blago, ki se porabi pri proizvodnji izvoženega blaga (Priloga II k osnovni uredbi), kar bi zagotovilo, da bi bile zahteve Priloge I(i) izpolnjene. Poleg tega ni nobenega sistema, s katerim bi bilo mogoče preveriti, ali se uvoženo blago dejansko porabi v proizvodnem procesu. Prav tako ta shema ni shema nadomestnega povračila, saj se za uvoženo blago ne zahteva, da je enake kakovosti in enakih lastnosti kakor doma nabavljeni vložki, ki so bili uporabljeni pri proizvodnji izvoženega blaga (Priloga III osnovne uredbe). In končno, proizvajalci – izvozniki so upravičeni do koristi v okviru DEPB ne glede na to, ali vložke sploh uvažajo.

V vlagateljevem primeru je preiskava potrdila, da je surovine dajatev prosto uvozila ena od njegovih povezanih družb z uporabo prenesenih posojil DEPB vseh povezanih družb, ki so se pridobila od izvoza različnih izdelkov. Kljub temu ni bilo mogoče ugotoviti povezave med posojili vsake družbe in dejansko uvoženim blagom iz ene same povezane družbe, ki je bila zadolžena za uvoz surovin. Poleg tega IV ni imela nobenega sistema, s katerim bi lahko preverila, katero uvoženo blago je bilo dejansko uporabljeno za kateri izdelek in katera družba ga je uporabila. Ker torej ne velja zgornja izjema od opredelitve subvencije, je izravnalna korist višina skupnega posojila po tej shemi. Iz teh razlogov zahtevka ni mogoče sprejeti.

Vlagatelj je tudi trdil, da „službe Komisije niso odpisale uvoznih dajatev od stroškov, zaradi česar so izračuni subvencije nepravilni in pretirani“. V tem smislu je treba omeniti, da se je od vlagatelja vnaprej in na podlagi položaja, opisanega v uvodni izjavi (18) zgoraj, zahtevalo, da predloži posojila iz DEPB na poizvozni osnovi za svoj celotni izvoz, realiziran v obdobju preiskave za revizijo. Prav tako se je vlagatelja zaprosilo, da predloži te informacije za celoten izvoz, ki so ga realizirale njegove povezane družbe v enakem obdobju, skupaj s podrobnostmi o morebitnih pristojbinah za vloge ali drugih stroških, ki so nastali ob pridobivanju posojil. Toda vlagatelj ni navedel nobenih takih podrobnosti in ni mogel zagotoviti takšnih informacij med preverjanjem na kraju samem. Zato zaradi pomanjkanja slehernih ustreznih informacij višine subvencije, kakor je bila ugotovljena v uvodni izjavi (18) zgoraj, ni mogoče prilagoditi za znesek takšnih stroškov.

| (31) | Ta revizija ne vpliva na datum prenehanja veljavnosti Uredbe Sveta (ES) št. 1601/1999 na podlagi člena 18(1) osnovne uredbe – |
| --- | --- |

(31)

Ta revizija ne vpliva na datum prenehanja veljavnosti Uredbe Sveta (ES) št. 1601/1999 na podlagi člena 18(1) osnovne uredbe –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Preglednica iz člena 1(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1601/1999 se spremeni, tako da se doda naslednje:

| VSL Wires Limited, G-1/3 MIDC, Tarapur Industrial Area, Boisar District, Thane, Maharashtra, Indija | 14,1 | A444 |
| --- | --- | --- |

VSL Wires Limited, G-1/3 MIDC, Tarapur Industrial Area, Boisar District, Thane, Maharashtra, Indija

14,1

A444

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. julija 2004

Za Svet

Predsednik

C. VEERMAN

---

(1)  UL L 288, 21.10.1997, str. 1. Uredba, nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 461/2004 (UL L 77, 13.3.2004, str. 12).

1

(2)  UL L 189, 22.7.1999, str. 26.

2

(3)  UL C 161, 10.7.2003, str. 3.

3

(4)  UL L 196, 25.7.2002, str. 1.

4

---

| 20.7.2004 | SL | Uradni list Evropske unije | L 246/19 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2004

SL

Uradni list Evropske unije

L 246/19

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1324/2004

z dne 19. julija 2004

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 3223/94 z dne 21. decembra 1994 o podrobnih pravilih za uporabo uvoznega režima za sadje in zelenjavo (1), in zlasti člena 4(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi.

| (2) | V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi – |
| --- | --- |

(2)

V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 4 Uredbe (ES) št. 3223/94 so določene v Prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 20. julija 2004.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. julija 2004

Za Komisijo

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo

---

(1)  UL L 337, 24.12.1994, str. 66. Uredba, nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1947/2002 (UL L 299, 1.11.2002, str. 17).

1

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 19. julija 2004 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | 052 | 39,9 |
| 999 | 39,9 |
| 0707 00 05 | 052 | 61,4 |
| 999 | 61,4 |
| 0709 90 70 | 052 | 77,9 |
| 999 | 77,9 |
| 0805 50 10 | 052 | 65,1 |
| 388 | 62,8 |
| 524 | 57,1 |
| 528 | 49,8 |
| 999 | 58,7 |
| 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 | 388 | 81,5 |
| 400 | 110,2 |
| 404 | 86,6 |
| 508 | 78,3 |
| 512 | 91,6 |
| 524 | 83,4 |
| 528 | 79,7 |
| 720 | 71,5 |
| 804 | 92,2 |
| 999 | 86,1 |
| 0808 20 50 | 052 | 120,3 |
| 388 | 88,2 |
| 512 | 87,2 |
| 528 | 80,3 |
| 999 | 94,0 |
| 0809 10 00 | 052 | 187,8 |
| 094 | 69,5 |
| 999 | 128,7 |
| 0809 20 95 | 052 | 287,4 |
| 400 | 299,0 |
| 404 | 303,6 |
| 999 | 296,7 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | 052 | 161,0 |
| 999 | 161,0 |
| 0809 40 05 | 512 | 91,6 |
| 624 | 171,0 |
| 999 | 131,3 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

052

39,9

999

39,9

0707 00 05

052

61,4

999

61,4

0709 90 70

052

77,9

999

77,9

0805 50 10

052

65,1

388

62,8

524

57,1

528

49,8

999

58,7

0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90

388

81,5

400

110,2

404

86,6

508

78,3

512

91,6

524

83,4

528

79,7

720

71,5

804

92,2

999

86,1

0808 20 50

052

120,3

388

88,2

512

87,2

528

80,3

999

94,0

0809 10 00

052

187,8

094

69,5

999

128,7

0809 20 95

052

287,4

400

299,0

404

303,6

999

296,7

0809 30 10, 0809 30 90

052

161,0

999

161,0

0809 40 05

512

91,6

624

171,0

999

131,3

---

(1)  Nomenklatura držav je določena z Uredbo Komisije (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11). Oznaka „999“ pomeni „drugega porekla“.

---

| 20.7.2004 | SL | Uradni list Evropske unije | L 246/21 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2004

SL

Uradni list Evropske unije

L 246/21

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1325/2004

z dne 19. julija 2004

dopolnitev Uredbe (EGS) št. 2921/90 o višini pomoči za proizvodnjo kazeina in kazeinatov iz posnetega mleka

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga z mlekom in mlečnimi izdelki (1) in zlasti člena 15(b),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen (2)(1) Uredbe Komisije (ES) št. 2921/90 dne 10. oktobra 1990 o pomoči za proizvodnjo kazeina in kazeinatov iz posnetega mleka (2) določa višino pomoči za proizvodnjo kazeina in kazeinatov iz posnetega mleka. V skladu z razvojem cen kazeina in kazeinatov na trgu Skupnosti in svetovnem trgu, se naj višina pomoči zmanjša. |
| --- | --- |

(1)

Člen (2)(1) Uredbe Komisije (ES) št. 2921/90 dne 10. oktobra 1990 o pomoči za proizvodnjo kazeina in kazeinatov iz posnetega mleka (2) določa višino pomoči za proizvodnjo kazeina in kazeinatov iz posnetega mleka. V skladu z razvojem cen kazeina in kazeinatov na trgu Skupnosti in svetovnem trgu, se naj višina pomoči zmanjša.

| (2) | Uredba (EGS) št. 2921/90 se zatorej spremni. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (EGS) št. 2921/90 se zatorej spremni.

| (3) | Ker Upravljalni odbor za mleko in mlečne proizvode ni podal mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik – |
| --- | --- |

(3)

Ker Upravljalni odbor za mleko in mlečne proizvode ni podal mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Člen (2)(1) Uredbe Komisije (ES) št. 2921/90, „6,00 EUR“ se nadomesti z „4,80 EUR“.

Člen 2

Ta uredba začne veljati naslednji dan po objavi v Uradnem listu Evropskih unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. julija 2004

Za Komisijo

Franz FISCHLER

Član Komisije

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 48. Uredba, nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 186/2004 (UL L 29, 3.2.2004, str. 6).

1

(2)  UL L 279, 11.10.1990, str. 22. Uredba, nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 590/2004 (UL L 94, 31.3.2004, str. 5).

2

---

| 20.7.2004 | SL | Uradni list Evropske unije | L 246/22 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2004

SL

Uradni list Evropske unije

L 246/22

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1326/2004

z dne 19. julija 2004

ki za tržno leto 2003/2004 določa končno višino pomoči za suho krmo

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 603/95, z dne 21. februarja 1995, o skupni ureditvi trgov s področja suhe krme (1), še posebej člena 18,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Zgoraj omenjena Uredba (ES) št. 603/95 v členu 3, odstavkih 2 in 3 določa višino pomoči, ki naj bo izplačana podjetjem, ki so v tržnem letu 2003/2004 predelala suho krmo in krmo, sušeno na soncu, v najvišjih zajamčenih določenih količinah, omenjenih v členu 4, odstavkih 1 in 3 omenjene odločbe. |
| --- | --- |

(1)

Zgoraj omenjena Uredba (ES) št. 603/95 v členu 3, odstavkih 2 in 3 določa višino pomoči, ki naj bo izplačana podjetjem, ki so v tržnem letu 2003/2004 predelala suho krmo in krmo, sušeno na soncu, v najvišjih zajamčenih določenih količinah, omenjenih v členu 4, odstavkih 1 in 3 omenjene odločbe.

| (2) | Države članice morajo Komisijo, v skladu s členom 15, točko (a), drugo črtico Uredbe (ES) št. 785/95, z dne 6. aprila 1995, o pogojih uporabe Uredbe Sveta (ES) št. 603/95 o skupni ureditvi trgov s področja suhe krme (2), obveščati ali je bila najvišja zajamčena količina suhe krme presežena in ali najvišja zajamčena količina krme, sušene na soncu, ni bila presežena. |
| --- | --- |

(2)

Države članice morajo Komisijo, v skladu s členom 15, točko (a), drugo črtico Uredbe (ES) št. 785/95, z dne 6. aprila 1995, o pogojih uporabe Uredbe Sveta (ES) št. 603/95 o skupni ureditvi trgov s področja suhe krme (2), obveščati ali je bila najvišja zajamčena količina suhe krme presežena in ali najvišja zajamčena količina krme, sušene na soncu, ni bila presežena.

| (3) | Od takrat je treba navesti, da se višina pomoči, predvidena v omenjeni Uredbi (ES) št. 603/95 zmanjša v skladu s členom 5 omenjene uredbe; pomoč za suho krmo in krmo, sušeno na soncu, je v celoti izplačana upravičencem. |
| --- | --- |

(3)

Od takrat je treba navesti, da se višina pomoči, predvidena v omenjeni Uredbi (ES) št. 603/95 zmanjša v skladu s členom 5 omenjene uredbe; pomoč za suho krmo in krmo, sušeno na soncu, je v celoti izplačana upravičencem.

| (4) | Predvideni ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem upravljalnega odbora za področje suhe krme – |
| --- | --- |

(4)

Predvideni ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem upravljalnega odbora za področje suhe krme –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V tržnem letu 2003/2004 je pomoč za suho krmo predvidena v Uredbi (ES) št. 603/95. Višina pomoči za suho krmo je odvisna od člena 3, odstavka 2 omenjene uredbe, za krmo, sušeno na soncu, pa od člena 3, odstavka 3, in je izplačana kot sledi:

| (a) | višina pomoči za suho krmo je v vseh državah članicah znižana na 66,45 EUR za tono; |
| --- | --- |

(a)

višina pomoči za suho krmo je v vseh državah članicah znižana na 66,45 EUR za tono;

| (b) | višina pomoči za krmo, sušeno na soncu, je izplačana v celoti. |
| --- | --- |

(b)

višina pomoči za krmo, sušeno na soncu, je izplačana v celoti.

Člen 2

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. julija 2004

Za Komisijo

Franz FISCHLER

Član Komisije

---

(1)  UL L 63, 21.3.1995, str. 1. Uredba, nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 806/2003 (UL L 122, 16.5.2003, str. 1).

1

(2)  UL L 79, 7.4.1995, str. 5. Uredba, nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1413/2001 (UL L 191, 13.7.2001, str. 8).

2

---

| 20.7.2004 | SL | Uradni list Evropske unije | L 246/23 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2004

SL

Uradni list Evropske unije

L 246/23

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1327/2004

z dne 19. julija 2004

o stalnem javnem razpisu v okviru tržnega leta 2004/2005 za določitev prelevmanov in/ali povračil pri izvozu belega sladkorja

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1260/2001 z dne 19. junija 2001, o skupni ureditvi trgov sladkorja (1), in zlasti odstavka 2 člena 22, odstavkov 5 in 15 člena 27 in odstavka 3 člena 33,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z ozirom na stanje trga sladkorja v skupnosti in na svetovnem trgu, je očitno smotrno objaviti kakor hitro je to mogoče stalni javni razpis za izvoz belega sladkorja v okviru tržnega leta 2004/2005, ki, z ozirom na možna nihanja svetovnih cen, odpira možnost določitve izvoznih prelevmanov in/ali povračil pri izvozu. |
| --- | --- |

(1)

Z ozirom na stanje trga sladkorja v skupnosti in na svetovnem trgu, je očitno smotrno objaviti kakor hitro je to mogoče stalni javni razpis za izvoz belega sladkorja v okviru tržnega leta 2004/2005, ki, z ozirom na možna nihanja svetovnih cen, odpira možnost določitve izvoznih prelevmanov in/ali povračil pri izvozu.

| (2) | Treba je uporabiti splošna pravila postopka javnega razpisa za določitev povračil pri izvozu sladkorja, določena v členu 28 Uredbe (ES) št. 1260/2001. |
| --- | --- |

(2)

Treba je uporabiti splošna pravila postopka javnega razpisa za določitev povračil pri izvozu sladkorja, določena v členu 28 Uredbe (ES) št. 1260/2001.

| (3) | Z ozirom na posebnosti postopka, je nujno določiti ustrezne predpise glede izvoznih certifikatov izdanih zaradi stalnega javnega razpisa in s tem odstopiti od določb Uredbe Komisije (ES) št. 1464/95 z dne 27. junija 1995 o posebnih načinih uporabe ureditve uvoznih in izvoznih certifikatov v sektorju sladkorja (2). Vendar pa morajo določbe Uredbe Komisije (ES) št. 1291/2000 z dne 9. junija 2000 o skupnih načinih uporabe ureditve uvoznih certifikatov, izvoznih certifikatov in standardov za poljedelske proizvode (3), kot tudi določbe Uredbe Komisije (EGS) št. 120/89 z dne 19. januarja 1989 o skupnih načinih uporabe prelevmanov in davkov pri izvozu poljedelskih proizvodov (4), ostati veljavne. |
| --- | --- |

(3)

Z ozirom na posebnosti postopka, je nujno določiti ustrezne predpise glede izvoznih certifikatov izdanih zaradi stalnega javnega razpisa in s tem odstopiti od določb Uredbe Komisije (ES) št. 1464/95 z dne 27. junija 1995 o posebnih načinih uporabe ureditve uvoznih in izvoznih certifikatov v sektorju sladkorja (2). Vendar pa morajo določbe Uredbe Komisije (ES) št. 1291/2000 z dne 9. junija 2000 o skupnih načinih uporabe ureditve uvoznih certifikatov, izvoznih certifikatov in standardov za poljedelske proizvode (3), kot tudi določbe Uredbe Komisije (EGS) št. 120/89 z dne 19. januarja 1989 o skupnih načinih uporabe prelevmanov in davkov pri izvozu poljedelskih proizvodov (4), ostati veljavne.

| (4) | Ukrepi, predvideni v tej uredbi, so skladni z mnenjem Upravljalnega odbora za sladkor – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi, predvideni v tej uredbi, so skladni z mnenjem Upravljalnega odbora za sladkor –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Izvede se stalni javni razpis za določitev izvoznih prelevmanov in/ali povračil pri izvozu belega sladkorja pod oznako KN 1701 99 10 za vse destinacije z izjemo Albanije, Hrvaške, Bosne in Hercegovine, Srbije in Črne Gore (5), in Bivše jugoslovanske republike Makedonije. V času trajanja tega stalnega javnega razpisa se izvedejo posamični javni razpisi.

2.   Javni razpis je odprt do 28. julija 2005.

Člen 2

Stalni javni razpis in posamični javni razpisi se izvajajo v skladu s členom 28 Uredbe (ES) št. 1260/2001 in v skladu s to uredbo.

Člen 3

1.   Države članice objavijo javni razpis. Javni razpis se objavi v Uradnem listu Evropske unije. Države članice lahko javni razpis objavijo tudi drugje.

2.   V objavi javnega razpisa so določeni predvsem pogoji za dodelitev.

3.   Objava javnega razpisa se lahko spremeni v času trajanja stalnega razpisa. Za spremembo razpisa se šteje sprememba pogojev razpisa v času trajanja razpisa.

Člen 4

1.   Rok za oddajo ponudb za prvi posamični javni razpis:

| (a) | prične teči 23. julija 2004; |
| --- | --- |

(a)

prične teči 23. julija 2004;

| (b) | izteče se v četrtek 29. julija 2004 ob 10. uri po srednjeevropskem času. |
| --- | --- |

(b)

izteče se v četrtek 29. julija 2004 ob 10. uri po srednjeevropskem času.

2.   Rok za predstavitev ponudb za vsakega od naslednjih posamičnih javnih razpisov:

| (a) | prične teči prvi delovni dan, ki sledi dnevu poteka roka za prejšnji posamični javni razpis; |
| --- | --- |

(a)

prične teči prvi delovni dan, ki sledi dnevu poteka roka za prejšnji posamični javni razpis;

| (b) | izteče se na naslednje datume ob 10. uri po srednjeevropskem času:






  — | 12. in 26. avgust 2004, |
| --- | --- | --- |

(b)

izteče se na naslednje datume ob 10. uri po srednjeevropskem času:

—

12. in 26. avgust 2004,

| — | 9., 16., 23. in 30. september 2004, |
| --- | --- |

—

9., 16., 23. in 30. september 2004,

| — | 7., 14., 21. in 28. oktober 2004, |
| --- | --- |

—

7., 14., 21. in 28. oktober 2004,

| — | 4., 11. in 25. november 2004, |
| --- | --- |

—

4., 11. in 25. november 2004,

| — | 9. in 23. december 2004, |
| --- | --- |

—

9. in 23. december 2004,

| — | 6. in 20. januar 2005, |
| --- | --- |

—

6. in 20. januar 2005,

| — | 3. in 17. februar 2005, |
| --- | --- |

—

3. in 17. februar 2005,

| — | 3., 17. in 31. marec 2005, |
| --- | --- |

—

3., 17. in 31. marec 2005,

| — | 14. in 28. april 2005, |
| --- | --- |

—

14. in 28. april 2005,

| — | 12. in 26. maj 2005, |
| --- | --- |

—

12. in 26. maj 2005,

| — | 2., 9., 16., 23. in 30. junij 2005, |
| --- | --- |

—

2., 9., 16., 23. in 30. junij 2005,

| — | 14. in 28. julij 2005. |
| --- | --- |

—

14. in 28. julij 2005.

Člen 5

1.   Zainteresirani ponudniki sodelujejo pri javnem razpisu na enega od sledečih načinov:

| (a) | z oddajo pisne ponudbe pri pristojnem organu države članice, proti potrdilu o prejetju; |
| --- | --- |

(a)

z oddajo pisne ponudbe pri pristojnem organu države članice, proti potrdilu o prejetju;

| (b) | s priporočenim pismom ali s telegramom naslovljenim na službo navedeno v obvestilu o razpisu; |
| --- | --- |

(b)

s priporočenim pismom ali s telegramom naslovljenim na službo navedeno v obvestilu o razpisu;

| (c) | po teleksu, telefaksu ali elektronski pošti naslovljeni na službo navedeno v obvestilu o razpisu, v kolikor le-ta sprejema takšne oblike komunikacije. |
| --- | --- |

(c)

po teleksu, telefaksu ali elektronski pošti naslovljeni na službo navedeno v obvestilu o razpisu, v kolikor le-ta sprejema takšne oblike komunikacije.

2.   Ponudba je veljavna le, če so izpolnjeni vsi sledeči pogoji:

| (a) | Ponudba vsebuje:






  (i) | oznako razpisa, |
| --- | --- | --- |

(a)

Ponudba vsebuje:

(i)

oznako razpisa,

| (ii) | ime in naslov ponudnika, |
| --- | --- |

(ii)

ime in naslov ponudnika,

| (iii) | količino belega sladkorja za izvoz, |
| --- | --- |

(iii)

količino belega sladkorja za izvoz,

| (iv) | višino izvoznega prelevmana, ali, eventualno, višino povračila, pri izvozu, na 100 kilogramov belega sladkorja, izraženo v evrih na tri decimalke natančno, |
| --- | --- |

(iv)

višino izvoznega prelevmana, ali, eventualno, višino povračila, pri izvozu, na 100 kilogramov belega sladkorja, izraženo v evrih na tri decimalke natančno,

| (v) | višino finančnega jamstva, ki se ga položi za količino sladkorja iz točke (iii) in izraženega v valuti države članice, kjer je ponudba narejena. |
| --- | --- |

(v)

višino finančnega jamstva, ki se ga položi za količino sladkorja iz točke (iii) in izraženega v valuti države članice, kjer je ponudba narejena.

| (b) | Najmanjša količina za izvoz je 250 ton belega sladkorja. |
| --- | --- |

(b)

Najmanjša količina za izvoz je 250 ton belega sladkorja.

| (c) | Pred potekom roka za predstavitev ponudb se predloži potrdilo, da je ponudnik položil finančno jamstvo, navedeno v ponudbi. |
| --- | --- |

(c)

Pred potekom roka za predstavitev ponudb se predloži potrdilo, da je ponudnik položil finančno jamstvo, navedeno v ponudbi.

| (d) | Ponudba vsebuje izjavo ponudnika, s katero se v primeru, da bo njegova ponudba izbrana, zavezuje zaprositi v roku navedenem v drugi alinei odstavka 2 člena 12 za izvozni certifikat ali certifikate za količine belega sladkorja za izvoz. |
| --- | --- |

(d)

Ponudba vsebuje izjavo ponudnika, s katero se v primeru, da bo njegova ponudba izbrana, zavezuje zaprositi v roku navedenem v drugi alinei odstavka 2 člena 12 za izvozni certifikat ali certifikate za količine belega sladkorja za izvoz.

| (e) | Ponudba vsebuje izjavo ponudnika, s katero se v primeru, da bo njegova ponudba izbrana, zavezuje:






  (i) | izvršiti finančno jamstvo s plačilom zneska iz odstavka 4 člena 13, kadar obveznost izvoziti, ki izhaja iz izvoznega certifikata iz odstavka 2 člena 12, ni bila izpolnjena, |
| --- | --- | --- |

(e)

Ponudba vsebuje izjavo ponudnika, s katero se v primeru, da bo njegova ponudba izbrana, zavezuje:

(i)

izvršiti finančno jamstvo s plačilom zneska iz odstavka 4 člena 13, kadar obveznost izvoziti, ki izhaja iz izvoznega certifikata iz odstavka 2 člena 12, ni bila izpolnjena,

| (ii) | obvestiti organ, ki je izdal predmetni izvozni certifikat, o količini ali količinah, za katere izvozni certifikat ni bil uporabljen, v tridesetih dneh po dnevu poteka veljavnosti certifikata. |
| --- | --- |

(ii)

obvestiti organ, ki je izdal predmetni izvozni certifikat, o količini ali količinah, za katere izvozni certifikat ni bil uporabljen, v tridesetih dneh po dnevu poteka veljavnosti certifikata.

3.   Ponudba lahko vsebuje navedbo, da se smatra za predloženo le, če je izpolnjen eden ali oba sledeča pogoja:

| (a) | odločitev o minimalni višini izvoznega prelevmana ali eventualno maksimalni višini povračila pri izvozu mora biti sprejeta na dan poteka roka za predložitev predmetnih ponudb; |
| --- | --- |

(a)

odločitev o minimalni višini izvoznega prelevmana ali eventualno maksimalni višini povračila pri izvozu mora biti sprejeta na dan poteka roka za predložitev predmetnih ponudb;

| (b) | dodelitev v okviru javnega razpisa se mora nanašati na celotno ali na določen del ponujene količine. |
| --- | --- |

(b)

dodelitev v okviru javnega razpisa se mora nanašati na celotno ali na določen del ponujene količine.

4.   Ponudba, ki ni predložena v skladu z odstavkoma 1 in 2, ali vsebuje drugačne pogoje od tistih, ki so predvideni za ta razpis, se zavrže.

5.   Ponudbe, ki je bila predložena, ni mogoče umakniti.

Člen 6

1.   Vsak ponudnik položi finančno jamstvo v višini 11 evrov za 100 kilogramov belega sladkorja za izvoz v okviru tega javnega razpisa.

Ne glede na določbe odstavka 4 člena 13, to finančno jamstvo predstavlja za izbrane ponudnike jamstvo izvoznega certifikata od oddaje prošnje iz odstavka 2 člena 12.

2.   Finančno jamstvo iz prvega odstavka se položi, po ponudnikovi izbiri, bodisi v gotovini ali v obliki finančnega jamstva, ki ga da ustanova, katera izpolnjuje kriterije države članice, v kateri je ponudba narejena.

3.   Razen v primeru višje sile se finančno jamstvo iz prvega odstavka sprosti:

| (a) | iz razloga na strani ponudnikov, za količino, za katero ni bila dana nadaljnja ponudba; |
| --- | --- |

(a)

iz razloga na strani ponudnikov, za količino, za katero ni bila dana nadaljnja ponudba;

| (b) | iz razloga na strani izbranih ponudnikov, ki niso zaprosili za izvozni certifikat v roku iz druge alinee odstavka 2 člena 12, v višini 10 evrov za 100 kilogramov belega sladkorja; |
| --- | --- |

(b)

iz razloga na strani izbranih ponudnikov, ki niso zaprosili za izvozni certifikat v roku iz druge alinee odstavka 2 člena 12, v višini 10 evrov za 100 kilogramov belega sladkorja;

| (c) | iz razloga na strani izbranih ponudnikov, za količino, za katero so izpolnili, v smislu točke (b) člena 31 in točke (b)(i) odstavka 1 člena 32 Uredbe (ES) št. 1291/2000, obveznost izvoza, ki izhaja iz certifikata iz odstavka 2 člena 12, pod pogoji iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1291/2000. |
| --- | --- |

(c)

iz razloga na strani izbranih ponudnikov, za količino, za katero so izpolnili, v smislu točke (b) člena 31 in točke (b)(i) odstavka 1 člena 32 Uredbe (ES) št. 1291/2000, obveznost izvoza, ki izhaja iz certifikata iz odstavka 2 člena 12, pod pogoji iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1291/2000.

V primeru iz prve alinee točke (b) se sproščeni del finančnega jamstva, če je to potrebno, zmanjša za:

| (a) | razliko med maksimalno višino povračila pri izvozu, določeno za tekoči posamični javni razpis in maksimalno višino povračila pri izvozu, določeno za naslednji posamični javni razpis, kadar je zadnji znesek višji od prvega; |
| --- | --- |

(a)

razliko med maksimalno višino povračila pri izvozu, določeno za tekoči posamični javni razpis in maksimalno višino povračila pri izvozu, določeno za naslednji posamični javni razpis, kadar je zadnji znesek višji od prvega;

| (b) | razliko med minimalno višino izvoznega prelevmana, določeno za tekoči posamični javni razpis in minimalno višino izvoznega prelevmana, določeno za naslednji posamični javni razpis, kadar je zadnji znesek nižji od prvega. |
| --- | --- |

(b)

razliko med minimalno višino izvoznega prelevmana, določeno za tekoči posamični javni razpis in minimalno višino izvoznega prelevmana, določeno za naslednji posamični javni razpis, kadar je zadnji znesek nižji od prvega.

Del finančnega jamstva ali finančno jamstvo, ki ni sproščeno, ostane na razpolago za količino sladkorja, za katero niso bile izpolnjene ustrezne obveznosti.

4.   V primeru višje sile pristojni organ zadevne države članice sprejme nujne ukrepe za sprostitev finančnega jamstva, upoštevajoč razloge, na katere se sklicuje zainteresirani.

Člen 7

1.   Ocenjevanje ponudb ni javno in ga opravi za to pristojni organ. Osebe, zadolžene za pregled ponudb, so zavezane k molčečnosti.

2.   Vložene ponudbe so prenesene anonimno in morajo preko posrednika držav članic prispeti na Komisijo najkasneje eno uro in trideset minut po poteku roka za tedensko oddajo ponudb, kot je predvidena v objavi javnega razpisa.

Če ni prispela nobena ponudba, države članice o tem obvestijo Komisijo v istem roku.

Člen 8

1.   Po pregledu prejetih ponudb, se lahko določi največja količina za posamični javni razpis.

2.   Odloči se lahko, da se določeni del posamičnega javnega razpisa ne opravi.

Člen 9

1.   Z ozirom predvsem na stanje in predvidljiv razvoj trga sladkorja v Skupnosti in na svetovnem trgu, se določi:

| (a) | bodisi minimalna višina izvoznega prelevmana; |
| --- | --- |

(a)

bodisi minimalna višina izvoznega prelevmana;

| (b) | bodisi maksimalna višina povračila pri izvozu. |
| --- | --- |

(b)

bodisi maksimalna višina povračila pri izvozu.

2.   Ne glede na določbe člena 10, kadar je določena minimalna višina izvoznega prelevmana, je izbran tisti ponudnik ali ponudniki, katerih ponudba ustreza stopnji minimalne višine izvoznega prelevmana ali višji stopnji od te višine.

3.   Ne glede na določbe člena 10, kadar je določena maksimalna višina povračila pri izvozu, je izbran tisti ponudnik ali ponudniki, katerih ponudba ustreza stopnji maksimalne višine povračila ali nižji stopnji od te višine, kot tudi vsak ponudnik, katerega ponudba nanaša na izvozni prelevman.

Člen 10

1.   Kadar je bila za posamični javni razpis določena maksimalna količina in v primeru, ko je določen minimalni izvozni prelevman, je izbran tisti ponudnik, katerega ponudba vsebuje najvišji izvozni prelevman. Če maksimalna količina ni popolnoma porabljena s to ponudbo, se izbira ponudnike do porabe zgoraj imenovane količine glede na višino izvoznega prelevmana začenši od najvišje.

Kadar je bila za posamični javni razpis določena maksimalna količina in v primeru, ko je določeno maksimalno povračilo, so izbrani, v skladu s prvo alineo in v primeru porabe ali neobstoja ponudb, ki vsebujejo izvozni prelevman, tisti ponudniki, katerih ponudba vsebuje povračilo pri izvozu, glede na višino povračila začenši z najnižjo, do porabe maksimalne količine.

2.   V primeru, ko bi ob upoštevanju določbe podeljevanja iz odstavka 1 prišlo pri obravnavanju ponudbe do prekoračenja maksimalne količine, se izbere zadevnega ponudnika samo za količino, ki omogoča porabo maksimalne količine. Ponudbe, ki vsebujejo isti izvozni prelevman ali isto povračilo in bi v primeru sprejetja celote količin, ki jih predstavljajo, prišlo do prekoračenja maksimalne količine, se obravnavajo:

| (a) | bodisi v sorazmerju do celotne količine, navedene v vsaki od ponudb; |
| --- | --- |

(a)

bodisi v sorazmerju do celotne količine, navedene v vsaki od ponudb;

| (b) | bodisi z dodeljevanjem, do višine maksimalne tonaže, ki jo je treba določiti; |
| --- | --- |

(b)

bodisi z dodeljevanjem, do višine maksimalne tonaže, ki jo je treba določiti;

| (c) | bodisi z žrebanjem. |
| --- | --- |

(c)

bodisi z žrebanjem.

Člen 11

1.   Pristojni organ države članice takoj obvesti vse ponudnike o rezultatu njihovega sodelovanja na javnem razpisu. Poleg tega ta organ pošlje izbranim ponudnikom izjavo o dodelitvi.

2.   Izjava o dodelitvi mora vsebovati vsaj:

| (a) | oznako razpisa; |
| --- | --- |

(a)

oznako razpisa;

| (b) | količino belega sladkorja za izvoz; |
| --- | --- |

(b)

količino belega sladkorja za izvoz;

| (c) | višino izvoznega prelevmana za prejem, izraženo v evrih, ali, če je to potrebno, višino povračila, ki se ga prizna pri izvozu, za 100 kilogramov belega sladkorja za količino iz točke (b). |
| --- | --- |

(c)

višino izvoznega prelevmana za prejem, izraženo v evrih, ali, če je to potrebno, višino povračila, ki se ga prizna pri izvozu, za 100 kilogramov belega sladkorja za količino iz točke (b).

Člen 12

1.   Izbrani ponudnik ima pravico, pod pogoji določenimi v drugem odstavku, do izdaje izvoznega certifikata za dodeljeno količino, v kateremu je naveden izvozni prelevman ali povračilo iz ponudbe.

2.   Izbrani ponudnik mora v skladu z zadevnimi določbami Uredbe (ES) št. 1291/2000, vložiti prošnjo za izvozni certifikat za količino, ki mu je bila dodeljena. Ta prošnja ni preklicljiva ne glede na določbe člena 12 Uredbe (EGS) št. 120/89.

Prošnjo je treba vložiti najkasneje na enega od naslednjih datumov:

| (a) | zadnji delovni dan pred posamičnim javnim razpisom predvidenim za naslednji teden; |
| --- | --- |

(a)

zadnji delovni dan pred posamičnim javnim razpisom predvidenim za naslednji teden;

| (b) | zadnji delovni dan naslednjega tedna, kadar posamični javni razpis ni predviden v teku navedenega tedna. |
| --- | --- |

(b)

zadnji delovni dan naslednjega tedna, kadar posamični javni razpis ni predviden v teku navedenega tedna.

3.   Izbrani ponudnik mora izvoziti količino, navedeno v ponudbi, če pa te obveznosti ne izpolni, pa plačati znesek iz odstavka 4 člena 13.

4.   Pravice in obveznosti iz odstavkov 1, 2 in 3 niso prenosljive.

Člen 13

1.   Rok za izdajo izvoznih certifikatov iz odstavka 1 člena 9 Uredbe (ES) št. 1464/95 se ne uporablja za beli sladkor, ki se izvozi na temelju te uredbe.

2.   Izvozni certifikati, izdani na podlagi posamičnega javnega razpisa, veljajo od dne njihove izdaje do izteka petega meseca po mesecu, v katerem se je vršil ta posamični javni razpis.

Vendar pa so izvozni certifikati izdani za namene posamičnih javnih razpisov, ki so se vršili od 1. maja 2005, veljavni do 30. septembra 2005.

Pristojne oblasti države članice, ki so izdale izvozni certifikat, lahko na podlagi pisne prošnje imetnika certifikata podaljšajo čas veljavnosti certifikata do najkasneje 15. oktobra 2005, kadar se pojavijo tehnične težave, ki onemogočajo realizacijo izvoza v času veljavnosti certifikata iz druge alinee, in pod pogojem, da za navedeni postopek ne veljajo pravila členov 4 in 5 Uredbe Sveta (EGS) št. 565/80 (6).

3.   Izvozni certifikati izdani za namene posamičnih javnih razpisov, ki so se vršili med 29. julijem 2004 in 30. septembrom 2004, se lahko začnejo uporabljati s 1. oktobrom 2004.

4.   Razen v primeru višje sile, mora imetnik certifikata plačati pristojnemu organu določen znesek za količino, za katero ni bila izpolnjena obveznost izvoza, ki izhaja iz izvoznega certifikata iz odstavka 2 člena 12, kadar je finančno jamstvo iz odstavka 1 člena 6 nižje od rezultata enega od sledečih izračunov:

| (a) | izvozni prelevman, naveden v certifikatu, zmanjšan za prelevman iz druge alinee odstavka 1 člena 33 Uredbe (ES) št. 1260/2001 v veljavi zadnji dan veljavnosti navedenega certifikata; |
| --- | --- |

(a)

izvozni prelevman, naveden v certifikatu, zmanjšan za prelevman iz druge alinee odstavka 1 člena 33 Uredbe (ES) št. 1260/2001 v veljavi zadnji dan veljavnosti navedenega certifikata;

| (b) | vsota izvoznega prelevmana, navedenega v certifikatu, in povračila iz odstavka 2 člena 28 Uredbe (ES) št. 1260/2001 v veljavi zadnji dan veljavnosti navedenega certifikata; |
| --- | --- |

(b)

vsota izvoznega prelevmana, navedenega v certifikatu, in povračila iz odstavka 2 člena 28 Uredbe (ES) št. 1260/2001 v veljavi zadnji dan veljavnosti navedenega certifikata;

| (c) | povračilo pri izvozu iz odstavka 2 člena 28 Uredbe (ES) št. 1260/2001 v veljavi zadnji dan veljavnosti certifikata, zmanjšano za povračilo, označeno v navedenem certifikatu. |
| --- | --- |

(c)

povračilo pri izvozu iz odstavka 2 člena 28 Uredbe (ES) št. 1260/2001 v veljavi zadnji dan veljavnosti certifikata, zmanjšano za povračilo, označeno v navedenem certifikatu.

Znesek za plačilo iz prve alinee je enak razliki med rezultatom izračuna, izpeljanim glede na posamezen primer po točki (a), (b) ali (c), in finančnim jamstvom iz odstavka 1 člena 6.

Člen 14

Ta uredba začne veljati z dnem objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. julija 2004

Za Komisijo

Franz FISCHLER

Član Komisije

---

(1)  UL L 178, 30.6.2001, str. 1. Uredba, nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 39/2004 (UL L 6, 10.1.2004, str. 16).

1

(2)  UL L 144, 28.6.1995, str. 14. Uredba, nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 96/2004 (UL L 15, 22.1.2004 str. 4).

2

(3)  UL L 152, 24.6.2000, str. 1. Uredba, nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 636/2004 (UL L 100, 6.4.2004, str. 25.)

3

(4)  UL L 16, 20.1.1989, str. 19. Uredba, nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 910/2004 (UL L 163, 30.4.2004, str. 63).

4

(5)  Vključno Kosovo, kot je definirano z Resolucijo 1244 Varnostnega sveta Združenih narodov, z dne 10. junija 1999.

5

(6)  UL L 62, 7.3.1980, str. 5.

6

---

| 20.7.2004 | SL | Uradni list Evropske unije | L 246/28 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2004

SL

Uradni list Evropske unije

L 246/28

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1328/2004

z dne 19. julija 2004

o določitvi proizvodnih in uvoznih cen Skupnosti za nageljne in vrtnice z namenom uporabe uvoznega režima za nekatere cvetličarske proizvode s poreklom iz Cipra, Izraela, Jordanije, Maroka ter Zahodnega brega in Gaze

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 4088/87 z dne 21. decembra 1987 o določitvi pogojev za uporabo preferencialnih carin za uvoz nekaterih cvetlic s poreklom iz Cipra, Izraela, Jordanije, Maroka ter Zahodnega brega in Gaze (1), in zlasti člena 5(2)(a) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| | |
| --- | --- |

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Proizvodne in uvozne cene Skupnosti za enocvetne (navadne) nageljne, mnogocvetne (spray) nageljne, velecvetne vrtnice in drobnocvetne vrtnice iz člena 1b Uredbe (EGS) št. 700/88 za obdobje dveh tednov so določene v Prilogi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 20. julija 2004.

Uporablja se od 21. julija do 3. avgust 2004.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. julija 2004

Za Komisijo

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo

---

(1)  UL L 382, 31.12.1987, str. 22. Uredba, nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1300/97 (UL L 177, 5.7.1997, str. 1).

1

(2)  UL L 72, 18.3.1988, str. 16. Uredba, nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2062/97 (UL L 289, 22.10.1997, str. 1).

2

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 19. julija 2004 o določitvi proizvodnih in uvoznih cen Skupnosti za nageljne in vrtnice z namenom uporabe uvoznega režima za nekatere cvetličarske izdelke s poreklom iz Cipra, Izraela, Jordanije, Maroka ter Zahodnega brega in Gaze

| (EUR/100 kosov) |
| --- |
| Obdobje: od 21. julija do 3. avgusta 2004 |
| Proizvodne cene Skupnosti | Enocvetni nageljni
  (standard) | Mnogocvetni nageljni
  (spray) | Velecvetne vrtnice | Drobnocvetne vrtnice |
| | 16,11 | 14,65 | 21,40 | 11,51 |

(EUR/100 kosov)

Obdobje: od 21. julija do 3. avgusta 2004

Proizvodne cene Skupnosti

Enocvetni nageljni

(standard)

Mnogocvetni nageljni

(spray)

Velecvetne vrtnice

Drobnocvetne vrtnice

16,11

14,65

21,40

11,51

| Uvozne cene Skupnosti | Enocvetni nageljni
  (standard) | Mnogocvetni nageljni
  (spray) | Velecvetne vrtnice | Drobnocvetne vrtnice |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Izrael | — | — | — | — |
| Maroko | — | — | — | — |
| Ciper | — | — | — | — |
| Jordanija | — | — | — | — |
| Zahodni breg in Gaza | — | — | — | — |

Uvozne cene Skupnosti

Enocvetni nageljni

(standard)

Mnogocvetni nageljni

(spray)

Velecvetne vrtnice

Drobnocvetne vrtnice

Izrael

—

—

—

—

Maroko

—

—

—

—

Ciper

—

—

—

—

Jordanija

—

—

—

—

Zahodni breg in Gaza

—

—

—

—

---

Akti, sprejeti v skladu z naslovom V Pogodbe o Evropski uniji

| 20.7.2004 | SL | Uradni list Evropske unije | L 246/30 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2004

SL

Uradni list Evropske unije

L 246/30

---

SKUPNI UKREP SVETA 2004/552/SZVP

z dne 12. julija 2004

o vidikih delovanja Evropskega satelitskega radio-navigacijskega sistema, ki vplivajo na varnost Evropske unije

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 14 Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Uredbo Sveta ES št. 1321/2004 z dne 12. julija 2004 o vzpostavitvi upravljavskih struktur Evropskih satelitskih radio-navigacijskih programov (1) je bila ustanovljena agencija Skupnosti, imenovana Evropski GNSS nadzorni organ. |
| --- | --- |

(1)

Z Uredbo Sveta ES št. 1321/2004 z dne 12. julija 2004 o vzpostavitvi upravljavskih struktur Evropskih satelitskih radio-navigacijskih programov (1) je bila ustanovljena agencija Skupnosti, imenovana Evropski GNSS nadzorni organ.

| (2) | Ta uredba določa, da bo nadzorni organ med drugim pristojen za upravljanje z vsemi vidiki varnosti in varovanja radio-navigacijskega sistema, brez poseganja v tiste vidike, ki zadevajo varnost Evropske unije in njenih držav članic. |
| --- | --- |

(2)

Ta uredba določa, da bo nadzorni organ med drugim pristojen za upravljanje z vsemi vidiki varnosti in varovanja radio-navigacijskega sistema, brez poseganja v tiste vidike, ki zadevajo varnost Evropske unije in njenih držav članic.

| (3) | Prav tako predvideva, da bo nadzorni organ licenčni organ za zasebnega koncesionarja, ki bo pristojen za izvajanje in upravljanje delovanja sistema in bo po koncesijski pogodbi z nadzornim organom obvezan izvajati navodila, ki bi jih na podlagi tega skupnega ukrepa izdal Svet. |
| --- | --- |

(3)

Prav tako predvideva, da bo nadzorni organ licenčni organ za zasebnega koncesionarja, ki bo pristojen za izvajanje in upravljanje delovanja sistema in bo po koncesijski pogodbi z nadzornim organom obvezan izvajati navodila, ki bi jih na podlagi tega skupnega ukrepa izdal Svet.

| (4) | Svet naj v primerih, ko bi delovanje sistema lahko vplivalo na varnost Evropske unije ali njenih držav članic, odloči o sprejetju potrebnih ukrepov. |
| --- | --- |

(4)

Svet naj v primerih, ko bi delovanje sistema lahko vplivalo na varnost Evropske unije ali njenih držav članic, odloči o sprejetju potrebnih ukrepov.

| (5) | Generalni sekretar Sveta in visoki predstavnik za skupno zunanjo in varnostno politiko (GS/VP), naj se za potrebe tega skupnega ukrepa pooblasti za ukrepanje, potrebno v nujnih primerih, prav tako naj mu bo omogočeno zagotavljati stalen nadzor nad delovanjem sistema – |
| --- | --- |

(5)

Generalni sekretar Sveta in visoki predstavnik za skupno zunanjo in varnostno politiko (GS/VP), naj se za potrebe tega skupnega ukrepa pooblasti za ukrepanje, potrebno v nujnih primerih, prav tako naj mu bo omogočeno zagotavljati stalen nadzor nad delovanjem sistema –

SPREJEL NASLEDNJI SKUPNI UKREP:

Člen 1

Ta skupni ukrep brez poseganja v Uredbo ES št. 1321/2004, določa pristojnosti, ki jih izvršuje Svet v primerih, ko bi delovanje Evropskega satelitskega radio-navigacijskega sistema (v nadaljevanju „sistema“) lahko vplivalo na varnost Evropske unije ali njenih držav članic.

Člen 2

1.   Svet v primeru, da bi v povezavi z delovanjem ali uporabo sistema bila ogrožena varnost Evropske unije ali katere od držav članic, ali v slučaju, da bi bilo ogroženo delovanje sistema, zlasti zaradi mednarodne krize, soglasno odloči o potrebnih navodilih za Evropski GNSS nadzorni organ (NO) in za koncesionarja sistema. Da bi se dogovorili o takšnih navodilih, lahko vsak član Sveta, GS/VP ali Komisija zahteva razpravo v Svetu.

2.   Svet se, če je to izvedljivo, pri nadzornem organu posvetuje o verjetnih širših učinkih, ki bi jih navodila, o katerih namerava odločati, imela na sistem Galileo.

3.   Politični in varnostni odbor po potrebi predloži Svetu mnenje.

Člen 3

1.   Izjemoma, če bi bilo zaradi razmer nujno potrebno takojšnje ukrepanje, je GS/VP pooblaščen za izdajo potrebnih navodil iz člena 2(1). GS/VP nemudoma obvesti Svet in Komisijo o navodilih, izdanih na podlagi tega člena.

2.   Svet se lahko po potrebi odloči ta navodila spremeniti.

Člen 4

Svet bo po potrebi soglasno pregledal ter natančneje opredelil pravila ter postopke iz členov 2 in 3 tega skupnega ukrepa v luči razvoja Evropskega satelitskega radio-navigacijskega sistema. V tem kontekstu bo Svet zlasti določil ukrepe, ki jih je treba sprejeti v slučaju, da bi bila ogrožena varnost Evropske unije ali katere od držav članic, predvsem ob izgubi, zlorabi ali poškodovanju sprejemnikov PRS; prav tako bo določil, kako lahko nadzorni organ da potrebna navodila za vse, kar bi lahko vplivalo na varnost Evropske unije ali držav članic Unije.

Člen 5

Ta skupni ukrep začne veljati na dan njegovega sprejetja.

Člen 6

Ta skupni ukrep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 12. julija 2004

Za Svet

Predsednik

B. BOT

---

(1)  Glej stran 1 tega Uradnega lista.

1

---

| 20.7.2004 | SL | Uradni list Evropske unije | L 246/32 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2004

SL

Uradni list Evropske unije

L 246/32

---

SKUPNO STALIŠČE SVETA 2004/553/SZVP

z dne 19. julija 2004

o spremembi Skupnega stališča Sveta 2003/495/SZVP o Iraku

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 15 Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 7. julija 2004 sprejel Skupno stališče 2003/495/SZVP o Iraku (1) za izvajanje Resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov (RVSZN) 1483 (2003). |
| --- | --- |

(1)

Svet je 7. julija 2004 sprejel Skupno stališče 2003/495/SZVP o Iraku (1) za izvajanje Resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov (RVSZN) 1483 (2003).

| (2) | Varnostni svet Združenih narodov je 8. junija 2004 sprejel RVSZN 1546 (2004), s katero pozdravlja oblikovanje suverene začasne iraške vlade, ki naj bi najkasneje 30. junija 2004 prevzela popolno odgovornost in oblast v Iraku. Okupacija Iraka naj bi se končala 30. junija 2004, začasne koalicijske oblasti naj bi prenehale obstajati in Irak naj bi ponovno vzpostavil svojo popolno suverenost, toda ob poudarjanju, da morajo vse države spoštovati prepovedi prodaje ali dobave orožja in njemu sorodnih materialov Iraku, ki jih določa RVSZN 661 (1990) in naslednjih resolucij, vključno z RVSZN 148 (2003), razen orožja in njemu sorodnega materiala, ki ga potrebuje vlada Iraka ali multinacionalne sile, ustanovljene na podlagi RVSZN 1511 (2003), in opozarja na nadaljnje obveznosti držav članic, da zamrznejo in prenesejo določena sredstva na podlagi RVSZN 1483 (2003), kot tudi na še vedno veljavne prepovedi ali obveznosti držav v zvezi s predmeti iz odstavkov 8 in 12 RVSZN 687 (1991) ali dejavnostmi, opisanimi v odstavku 3(f) RVSZN 707 (1991). |
| --- | --- |

(2)

Varnostni svet Združenih narodov je 8. junija 2004 sprejel RVSZN 1546 (2004), s katero pozdravlja oblikovanje suverene začasne iraške vlade, ki naj bi najkasneje 30. junija 2004 prevzela popolno odgovornost in oblast v Iraku. Okupacija Iraka naj bi se končala 30. junija 2004, začasne koalicijske oblasti naj bi prenehale obstajati in Irak naj bi ponovno vzpostavil svojo popolno suverenost, toda ob poudarjanju, da morajo vse države spoštovati prepovedi prodaje ali dobave orožja in njemu sorodnih materialov Iraku, ki jih določa RVSZN 661 (1990) in naslednjih resolucij, vključno z RVSZN 148 (2003), razen orožja in njemu sorodnega materiala, ki ga potrebuje vlada Iraka ali multinacionalne sile, ustanovljene na podlagi RVSZN 1511 (2003), in opozarja na nadaljnje obveznosti držav članic, da zamrznejo in prenesejo določena sredstva na podlagi RVSZN 1483 (2003), kot tudi na še vedno veljavne prepovedi ali obveznosti držav v zvezi s predmeti iz odstavkov 8 in 12 RVSZN 687 (1991) ali dejavnostmi, opisanimi v odstavku 3(f) RVSZN 707 (1991).

| (3) | Začasne koalicijske oblasti so prenehale obstajati 28. junija 2004, Irak pa je ponovno vzpostavil svojo popolno suverenost. |
| --- | --- |

(3)

Začasne koalicijske oblasti so prenehale obstajati 28. junija 2004, Irak pa je ponovno vzpostavil svojo popolno suverenost.

| (4) | Skupno stališče 2003/495/SZVP je treba zato spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

Skupno stališče 2003/495/SZVP je treba zato spremeniti.

| (5) | Za izvajanje določenih ukrepov je potrebno ukrepanje Skupnosti – |
| --- | --- |

(5)

Za izvajanje določenih ukrepov je potrebno ukrepanje Skupnosti –

SPREJEL NASLEDNJE SKUPNO STALIŠČE:

Člen 1

Člen 1 Skupnega stališča 2003/495/SZVP se nadomesti z naslednjim:

„Člen 1

1.   Prodaja, dobava, prenos ali izvoz orožja in sorodnega materiala vseh vrst, vključno z orožjem in strelivom, vojaškimi vozili in opremo, paravojaško opremo in rezervnimi deli za zgoraj našteto, v Irak s strani državljanov držav članic ali z ozemelj držav članic ali z uporabo plovil ali letal pod njihovo zastavo, se prepove ne glede na to, ali ima navedeno izvor na omenjenih ozemljih ali ne.

2.   Brez poseganja v prepovedi ali obveznosti držav članic v zvezi s predmeti iz odstavkov 8 in 12 RVSZN 687(1991) z dne 3. aprila 1991 ali dejavnostmi, opisanimi v odstavku 3(f) RVSZN 707 (1991) z dne 15. avgusta 1991, se odstavek 1 tega člena ne uporablja za prodajo, dobavo, prenos ali izvoz orožja in sorodnega materiala za potrebe iraške vlade ali multinacionalnih sil, ustanovljenih na podlagi RVSZN 1511 (2003) za namene RVSZN 1546 (2004).

3.   Za dobavo, prodajo, prenos ali izvoz orožja in sorodnih materialov iz odstavka 2 je potrebno dovoljenje, ki ga izdajo pristojni organi držav članic.“.

Člen 2

Določbe člena 5 Skupnega stališča 2003/495/SZVP se še naprej uporabljajo, s tem da se privilegiji in imunitete iz člena 5(1), 5(2)(a) in 5(2)(b) ne uporabljajo v primeru pravnomočnih sodb, ki izhajajo iz pogodbenih obveznosti Iraka, ki so nastale po 30. juniju 2004.

Člen 3

To skupno stališče začne učinkovati z dnem sprejetja. Uporablja se od 28. junija 2004.

Člen 4

To skupno stališče se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

V Bruslju, 19. julija 2004

Za Svet

Predsednik

P. H. DONNER

---

(1)  UL L 169, 8.7.2003, str. 72. Skupno stališče, kakor je bilo spremenjeno s Skupnim stališčem 2003/735/SZVP (UL L 264, 10.15.2003, str. 40).

1

---