# Az Európai Unió L 271/2004

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 271 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 47. évfolyam2004. augusztus 19. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 271

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

47. évfolyam2004. augusztus 19.

---

| Tartalom | | I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | A Tanács 1467/2004/EK rendelete (2004. augusztus 13.) az Ausztráliából és a Kínai Népköztársaságból származó polietilén-tereftalát behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetéséről és az ideiglenesen kivetett vám végleges beszedéséről, valamint a Pakisztánból származó polietilén-tereftalát behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megszüntetéséről és a kivetett ideiglenes vámokkal biztosított összegek felszabadításáról | 1 |
| | | A Bizottság 1468/2004/EK rendelete (2004. augusztus 18.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 18 |
| | * | A Bizottság 1469/2004/EK rendelete (2004. augusztus 18.) az 1555/96/EK rendelet módosításáról az almára vonatkozó kiegészítő vámok küszöbszintjei tekintetében | 20 |
| | * | A Bizottság 1470/2004/EK rendelete (2004. augusztus 18.) bizonyos aszalási célú mazsolaszőlő fajták művelési támogatási összegeinek, és a filoxérával sújtott szőlőültetvények újratelepítési támogatásának meghatározásáról, a 2004/2005-ös értékesítési kampányra vonatkozóan | 22 |
| | * | A Bizottság 1471/2004/EK rendelete (2004. augusztus 18.) a szarvasfélék termékeinek Kanadából és az Egyesült Államokból történő behozataláról szóló 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet XI. mellékletének módosításáról (
  1
  ) | 24 |
| | * | A Bizottság 1472/2004/EK rendelete (2004. augusztus 18.) az egyes tagállamok súrlókór elleni nemzeti védekezési programjainak jóváhagyásáról és a 2003/100/EK határozat alapján juhok TSE-rezisztenciájának kialakítását célzó tenyésztési programokra vonatkozó kiegészítő biztosítékok meghatározásáról és eltérések nyújtásáról szóló 1874/2003/EK rendelet módosításáról (
  1
  ) | 26 |
| | * | A Bizottság 1473/2004/EK rendelete (2004. augusztus 18.) a feldolgozatlan mazsolaszőlő és aszalt füge 2003/2004-es gazdasági évre vonatkozó raktározási támogatásának meghatározásáról | 28 |
| | * | A Bizottság 1474/2004/EK rendelete (2004. augusztus 18.) a nyers gyémántok nemzetközi kereskedelmében a kimberleyi folyamat tanúsítási rendszere végrehajtásáról szóló 2368/2002/EK tanácsi rendelet módosításáról | 29 |
| | * | A Bizottság 1475/2004/EK rendelete (2004. augusztus 18.) a tojáságazat kiviteliengedély-rendszere végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 596/2004/EK rendelet módosításáról | 31 |
| | * | A Bizottság 1476/2004/EK rendelete (2004. augusztus 18.) a tisztítatlan gyapot világpiaci árának megállapításáról szóló 2281/2003/EK és 2299/2003/EK rendeletek helyesbítéséről szóló 97/2004/EK rendelet módosításáról | 33 |
| | | A Bizottság 1477/2004/EK rendelete (2004. augusztus 18.) a nádcukorra vonatkozó behozatali engedélyek kiállításáról egyes vámkontingensek és preferenciális megállapodások keretén belül | 34 |
| | * | A Bizottság 1478/2004/EK rendelete (2004. augusztus 18.) a Libériával kapcsolatos további korlátozó intézkedésekről szóló 872/2004/EK tanácsi rendelet módosításáról | 36 |

Tartalom

I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

Oldal

*

A Tanács 1467/2004/EK rendelete (2004. augusztus 13.) az Ausztráliából és a Kínai Népköztársaságból származó polietilén-tereftalát behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetéséről és az ideiglenesen kivetett vám végleges beszedéséről, valamint a Pakisztánból származó polietilén-tereftalát behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megszüntetéséről és a kivetett ideiglenes vámokkal biztosított összegek felszabadításáról

1

A Bizottság 1468/2004/EK rendelete (2004. augusztus 18.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

18

*

A Bizottság 1469/2004/EK rendelete (2004. augusztus 18.) az 1555/96/EK rendelet módosításáról az almára vonatkozó kiegészítő vámok küszöbszintjei tekintetében

20

*

A Bizottság 1470/2004/EK rendelete (2004. augusztus 18.) bizonyos aszalási célú mazsolaszőlő fajták művelési támogatási összegeinek, és a filoxérával sújtott szőlőültetvények újratelepítési támogatásának meghatározásáról, a 2004/2005-ös értékesítési kampányra vonatkozóan

22

*

A Bizottság 1471/2004/EK rendelete (2004. augusztus 18.) a szarvasfélék termékeinek Kanadából és az Egyesült Államokból történő behozataláról szóló 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet XI. mellékletének módosításáról (
  1
  )

1

24

*

A Bizottság 1472/2004/EK rendelete (2004. augusztus 18.) az egyes tagállamok súrlókór elleni nemzeti védekezési programjainak jóváhagyásáról és a 2003/100/EK határozat alapján juhok TSE-rezisztenciájának kialakítását célzó tenyésztési programokra vonatkozó kiegészítő biztosítékok meghatározásáról és eltérések nyújtásáról szóló 1874/2003/EK rendelet módosításáról (
  1
  )

1

26

*

A Bizottság 1473/2004/EK rendelete (2004. augusztus 18.) a feldolgozatlan mazsolaszőlő és aszalt füge 2003/2004-es gazdasági évre vonatkozó raktározási támogatásának meghatározásáról

28

*

A Bizottság 1474/2004/EK rendelete (2004. augusztus 18.) a nyers gyémántok nemzetközi kereskedelmében a kimberleyi folyamat tanúsítási rendszere végrehajtásáról szóló 2368/2002/EK tanácsi rendelet módosításáról

29

*

A Bizottság 1475/2004/EK rendelete (2004. augusztus 18.) a tojáságazat kiviteliengedély-rendszere végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 596/2004/EK rendelet módosításáról

31

*

A Bizottság 1476/2004/EK rendelete (2004. augusztus 18.) a tisztítatlan gyapot világpiaci árának megállapításáról szóló 2281/2003/EK és 2299/2003/EK rendeletek helyesbítéséről szóló 97/2004/EK rendelet módosításáról

33

A Bizottság 1477/2004/EK rendelete (2004. augusztus 18.) a nádcukorra vonatkozó behozatali engedélyek kiállításáról egyes vámkontingensek és preferenciális megállapodások keretén belül

34

*

A Bizottság 1478/2004/EK rendelete (2004. augusztus 18.) a Libériával kapcsolatos további korlátozó intézkedésekről szóló 872/2004/EK tanácsi rendelet módosításáról

36

| | | II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
| --- | --- | --- |
| | | Bizottság |
| | * | 2004/600/EK:A Bizottság határozata (2004. augusztus 4.) az Ausztráliából, a Kínai Népköztársaságból és Pakisztánból származó polietilén-tereftalát behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás keretében felajánlott kötelezettségvállalások elfogadásáról | 38 |
| | * | 2004/601/EK:A Bizottság határozata (2004. augusztus 18.) a Szlovén Köztársaság által az 1493/1999/EK tanácsi rendelet alapján benyújtott, a bortermelési potenciálról szóló kimutatással kapcsolatban
  (Az értesítés a B(2004) 3121. számú dokumentummal történt) | 40 |
| | * | 2004/602/EK:A Bizottság határozata (2004. augusztus 18.) a Szlovák Köztársaság által az 1493/1999/EK tanácsi rendelet alapján benyújtott, a bortermelési potenciálról szóló kimutatással kapcsolatban
  (Az értesítés a B(2004) 3123. számú dokumentummal történt) | 41 |
| | * | 2004/603/EK:A Bizottság határozata (2004. augusztus 18.) a Máltai Köztársaság által az 1493/1999/EK tanácsi rendelet alapján benyújtott, a bortermelési potenciálról szóló kimutatással kapcsolatban
  (Az értesítés a B(2004) 3130. számú dokumentummal történt) | 42 |

II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Bizottság

*

2004/600/EK:A Bizottság határozata (2004. augusztus 4.) az Ausztráliából, a Kínai Népköztársaságból és Pakisztánból származó polietilén-tereftalát behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás keretében felajánlott kötelezettségvállalások elfogadásáról

38

*

2004/601/EK:A Bizottság határozata (2004. augusztus 18.) a Szlovén Köztársaság által az 1493/1999/EK tanácsi rendelet alapján benyújtott, a bortermelési potenciálról szóló kimutatással kapcsolatban
  (Az értesítés a B(2004) 3121. számú dokumentummal történt)

(Az értesítés a B(2004) 3121. számú dokumentummal történt)

40

*

2004/602/EK:A Bizottság határozata (2004. augusztus 18.) a Szlovák Köztársaság által az 1493/1999/EK tanácsi rendelet alapján benyújtott, a bortermelési potenciálról szóló kimutatással kapcsolatban
  (Az értesítés a B(2004) 3123. számú dokumentummal történt)

(Az értesítés a B(2004) 3123. számú dokumentummal történt)

41

*

2004/603/EK:A Bizottság határozata (2004. augusztus 18.) a Máltai Köztársaság által az 1493/1999/EK tanácsi rendelet alapján benyújtott, a bortermelési potenciálról szóló kimutatással kapcsolatban
  (Az értesítés a B(2004) 3130. számú dokumentummal történt)

(Az értesítés a B(2004) 3130. számú dokumentummal történt)

42

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | A nyers gyémántok nemzetközi kereskedelmében a kimberleyi folyamat tanúsítási rendszere végrehajtásáról szóló 2368/2002/EK tanácsi rendeletet módosító, 2004. augusztus 16-i 1458/2004/EK bizottsági rendelet helyesbítése (HL L 269., 2004.8.17.) | 43 |

Helyesbítések

*

A nyers gyémántok nemzetközi kereskedelmében a kimberleyi folyamat tanúsítási rendszere végrehajtásáról szóló 2368/2002/EK tanácsi rendeletet módosító, 2004. augusztus 16-i 1458/2004/EK bizottsági rendelet helyesbítése (HL L 269., 2004.8.17.)

43

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

| 19.8.2004 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 271/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2004

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 271/1

---

A TANÁCS 1467/2004/EK RENDELETE

(2004. augusztus 13.)

az Ausztráliából és a Kínai Népköztársaságból származó polietilén-tereftalát behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetéséről és az ideiglenesen kivetett vám végleges beszedéséről, valamint a Pakisztánból származó polietilén-tereftalát behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megszüntetéséről és a kivetett ideiglenes vámokkal biztosított összegek felszabadításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (az alaprendelet) és különösen annak 9. cikkére,

tekintettel a Bizottság által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,

mivel:

A.   ELJÁRÁS

1.   IDEIGLENES INTÉZKEDÉSEK

| (1) | 2004. február 19-én a Bizottság a 306/2004/EK (2) rendelettel (az ideiglenes rendelet) ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki az Ausztráliából, a Kínai Népköztársaságból és Pakisztánból (az érintett országok) származó polietilén-tereftalát (PET) a Közösségbe történő behozatalára. |
| --- | --- |

(1)

2004. február 19-én a Bizottság a 306/2004/EK (2) rendelettel (az ideiglenes rendelet) ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki az Ausztráliából, a Kínai Népköztársaságból és Pakisztánból (az érintett országok) származó polietilén-tereftalát (PET) a Közösségbe történő behozatalára.

| (2) | Emlékeztetni kell arra, hogy a dömping és a károkozás vizsgálati időszaka (VI) a 2002. április 1-jétől2003. március 31-ig tartó időszak volt. A kár elemzése szempontjából releváns tendenciák vizsgálata az 1999. január 1-jétől a VI végéig tartó időszakra terjedt ki (bázisidőszak). |
| --- | --- |

(2)

Emlékeztetni kell arra, hogy a dömping és a károkozás vizsgálati időszaka (VI) a 2002. április 1-jétől2003. március 31-ig tartó időszak volt. A kár elemzése szempontjából releváns tendenciák vizsgálata az 1999. január 1-jétől a VI végéig tartó időszakra terjedt ki (bázisidőszak).

2.   PÁRHUZAMOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁS

| (3) | Emlékeztetni kell arra, hogy a Koreai Köztársaságból és Tajvanról származó PET behozatalai tekintetében az Európai Unió Hivatalos Lapjában2003. május 22-én közzétett értesítéssel időközi felülvizsgálatot kezdeményeztek (3). |
| --- | --- |

(3)

Emlékeztetni kell arra, hogy a Koreai Köztársaságból és Tajvanról származó PET behozatalai tekintetében az Európai Unió Hivatalos Lapjában2003. május 22-én közzétett értesítéssel időközi felülvizsgálatot kezdeményeztek (3).

3.   AZ ELJÁRÁS FOLYTATÁSA

| (4) | Az érintett országokból származó PET behozatalaira vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetését követően minden féllel ismertették az ideiglenes rendelet alapjául szolgáló tényeket és megfontolásokat. Valamennyi félnek biztosítottak egy olyan időszakot, amelyen belül előadhatta észrevételeit ezen ismertetésekkel kapcsolatban. |
| --- | --- |

(4)

Az érintett országokból származó PET behozatalaira vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetését követően minden féllel ismertették az ideiglenes rendelet alapjául szolgáló tényeket és megfontolásokat. Valamennyi félnek biztosítottak egy olyan időszakot, amelyen belül előadhatta észrevételeit ezen ismertetésekkel kapcsolatban.

| (5) | Néhány érdekelt fél írásban nyújtotta be észrevételeit. Azoknak a feleknek, akik ezt igényelték, a szóbeli meghallgatásra is lehetőséget biztosítottak. A Bizottság összegyűjtötte és ellenőrizte az összes szükségesnek ítélt információt. A felek által benyújtott szóbeli és írásbeli észrevételeket megvizsgálták, és megfelelő esetben az ideiglenes megállapításokat azokkal összhangban módosították. |
| --- | --- |

(5)

Néhány érdekelt fél írásban nyújtotta be észrevételeit. Azoknak a feleknek, akik ezt igényelték, a szóbeli meghallgatásra is lehetőséget biztosítottak. A Bizottság összegyűjtötte és ellenőrizte az összes szükségesnek ítélt információt. A felek által benyújtott szóbeli és írásbeli észrevételeket megvizsgálták, és megfelelő esetben az ideiglenes megállapításokat azokkal összhangban módosították.

| (6) | A Bizottság szolgálatai nyilvánosságra hozták továbbá az összes olyan alapvető tényt és megfontolást, amelynek alapján a végleges dömpingellenes vám kivetésére és az ideiglenes vámmal biztosított összegek végleges beszedésére javaslatot kívántak tenni. Az érdekelt feleknek biztosítottak továbbá egy olyan időszakot, amelyen belül előadhatták észrevételeiket a nyilvánosságra hozatalt követően. A felek által benyújtott szóbeli és írásbeli észrevételeket megvizsgálták, és megfelelő esetben a végleges dömpingellenes vámra vonatkozó javaslatot azokkal összhangban módosították. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság szolgálatai nyilvánosságra hozták továbbá az összes olyan alapvető tényt és megfontolást, amelynek alapján a végleges dömpingellenes vám kivetésére és az ideiglenes vámmal biztosított összegek végleges beszedésére javaslatot kívántak tenni. Az érdekelt feleknek biztosítottak továbbá egy olyan időszakot, amelyen belül előadhatták észrevételeiket a nyilvánosságra hozatalt követően. A felek által benyújtott szóbeli és írásbeli észrevételeket megvizsgálták, és megfelelő esetben a végleges dömpingellenes vámra vonatkozó javaslatot azokkal összhangban módosították.

B.   AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

| (7) | Emlékeztetni kell arra, hogy az ideiglenes rendelet (14) preambulumbekezdése az érintett terméket az érintett országokból származó, jelenleg a 3907 60 20 KN-kód alá sorolható, az 1628-5 ISO-szabvány szerint legalább 78ml/g viszkozitási számú polietilén-tereftalátként határozta meg. |
| --- | --- |

(7)

Emlékeztetni kell arra, hogy az ideiglenes rendelet (14) preambulumbekezdése az érintett terméket az érintett országokból származó, jelenleg a 3907 60 20 KN-kód alá sorolható, az 1628-5 ISO-szabvány szerint legalább 78ml/g viszkozitási számú polietilén-tereftalátként határozta meg.

| (8) | Az ideiglenes rendelet (18) preambulumbekezdésében megállapították továbbá, hogy a Bizottság a közösségi iparág által előállított és a közösségi piacon értékesített PET-et, illetve az érintett országokban előállított és a közösségi piacra exportált PET-et hasonló terméknek ítélte, mivel a PET meglévő különböző típusainak alapvető fizikai és kémiai jellemzői, illetve felhasználásai között nem fedeztek fel különbséget. |
| --- | --- |

(8)

Az ideiglenes rendelet (18) preambulumbekezdésében megállapították továbbá, hogy a Bizottság a közösségi iparág által előállított és a közösségi piacon értékesített PET-et, illetve az érintett országokban előállított és a közösségi piacra exportált PET-et hasonló terméknek ítélte, mivel a PET meglévő különböző típusainak alapvető fizikai és kémiai jellemzői, illetve felhasználásai között nem fedeztek fel különbséget.

| (9) | Az érintett termék és a hasonló termék meghatározásával kapcsolatos észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (14)–(18) preambulumbekezdésének tartalmát és ideiglenes következtetéseit megerősítik. |
| --- | --- |

(9)

Az érintett termék és a hasonló termék meghatározásával kapcsolatos észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (14)–(18) preambulumbekezdésének tartalmát és ideiglenes következtetéseit megerősítik.

C.   DÖMPING

1.   ÁLTALÁNOS MÓDSZER

| (10) | Az annak megállapítására alkalmazott módszertant, hogy az érintett terméknek a Közösségbe irányuló behozatalai dömpingeltek voltak-e, az ideiglenes rendelet (19)–(34) preambulumbekezdése írta le. |
| --- | --- |

(10)

Az annak megállapítására alkalmazott módszertant, hogy az érintett terméknek a Közösségbe irányuló behozatalai dömpingeltek voltak-e, az ideiglenes rendelet (19)–(34) preambulumbekezdése írta le.

1.1.   Rendes érték

| (11) | Észrevételek hiányában a rendes értékkel kapcsolatban az ideiglenes rendelet (20)–(27) preambulumbekezdésében tett ideiglenes megállapításokat megerősítik. |
| --- | --- |

(11)

Észrevételek hiányában a rendes értékkel kapcsolatban az ideiglenes rendelet (20)–(27) preambulumbekezdésében tett ideiglenes megállapításokat megerősítik.

1.2.   Exportár

| (12) | Számos vállalat kifogásolta, hogy az ideiglenes megállapítások kialakításához a Bizottság által használt átváltási árfolyam nem volt helyes, illetve nem megbízható nyilvános forrásból származott, és azt állították, hogy az ilyen átváltási árfolyamoknak inkább hivatalos, ellenőrizhető forrásból kellene származniuk. |
| --- | --- |

(12)

Számos vállalat kifogásolta, hogy az ideiglenes megállapítások kialakításához a Bizottság által használt átváltási árfolyam nem volt helyes, illetve nem megbízható nyilvános forrásból származott, és azt állították, hogy az ilyen átváltási árfolyamoknak inkább hivatalos, ellenőrizhető forrásból kellene származniuk.

| (13) | A kifogásokat alaposan megvizsgálták, és az ellenőrzés után kiderült, hogy az ideiglenes megállapítások kialakításához a Bizottság által használt átváltási árfolyamok némelyike valóban hibás volt. A számításokat ezért felülvizsgálták a következők által közzétett havi átlagos átváltási árfolyamok alapján: (i) a Bizottság az eurót érintő valamennyi pénznemre (EUR); (ii) az Egyesült Államok központi jegybankja az USA-dollár, a kínai jüan (CNY) és a hongkongi dollár (HKD) közötti összes átváltásra; és (iii) a Kínai Nemzeti Bank a HKD és CNY közötti átváltásokra. Ezen átváltási árfolyamok mindegyikét a kereskedelmi számla kiállításának hónapjára alkalmazandó havi átlagos átváltási árfolyam alapján alkalmazták, akárcsak az ideiglenes számítások során. |
| --- | --- |

(13)

A kifogásokat alaposan megvizsgálták, és az ellenőrzés után kiderült, hogy az ideiglenes megállapítások kialakításához a Bizottság által használt átváltási árfolyamok némelyike valóban hibás volt. A számításokat ezért felülvizsgálták a következők által közzétett havi átlagos átváltási árfolyamok alapján: (i) a Bizottság az eurót érintő valamennyi pénznemre (EUR); (ii) az Egyesült Államok központi jegybankja az USA-dollár, a kínai jüan (CNY) és a hongkongi dollár (HKD) közötti összes átváltásra; és (iii) a Kínai Nemzeti Bank a HKD és CNY közötti átváltásokra. Ezen átváltási árfolyamok mindegyikét a kereskedelmi számla kiállításának hónapjára alkalmazandó havi átlagos átváltási árfolyam alapján alkalmazták, akárcsak az ideiglenes számítások során.

1.3.   Összehasonlítás

| (14) | A rendes érték és az exportár összehasonlítási alapjával kapcsolatos észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (30) preambulumbekezdését megerősítik. |
| --- | --- |

(14)

A rendes érték és az exportár összehasonlítási alapjával kapcsolatos észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (30) preambulumbekezdését megerősítik.

1.4.   Dömpingkülönbözet

| (15) | Észrevételek hiányában az ideiglenes rendeletnek a dömpingkülönbözet kiszámításához alkalmazott módszerről szóló (31)–(34) preambulumbekezdését megerősítik. |
| --- | --- |

(15)

Észrevételek hiányában az ideiglenes rendeletnek a dömpingkülönbözet kiszámításához alkalmazott módszerről szóló (31)–(34) preambulumbekezdését megerősítik.

2.   AUSZTRÁLIA

| (16) | Az ideiglenes intézkedések bevezetését követően a két együttműködő exportáló termelő közül csak egy nyújtott be beadványt. |
| --- | --- |

(16)

Az ideiglenes intézkedések bevezetését követően a két együttműködő exportáló termelő közül csak egy nyújtott be beadványt.

2.1.   Rendes érték

| (17) | Észrevételek hiányában a rendes értékkel kapcsolatban az ideiglenes rendelet (36) preambulumbekezdésében tett ideiglenes megállapításokat megerősítik. |
| --- | --- |

(17)

Észrevételek hiányában a rendes értékkel kapcsolatban az ideiglenes rendelet (36) preambulumbekezdésében tett ideiglenes megállapításokat megerősítik.

2.2.   Exportár

| (18) | A fenti (12) és (13) preambulumbekezdésben már említetteken kívüli észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (37) preambulumbekezdésében kifejtett módszertant megerősítik. |
| --- | --- |

(18)

A fenti (12) és (13) preambulumbekezdésben már említetteken kívüli észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (37) preambulumbekezdésében kifejtett módszertant megerősítik.

2.3.   Összehasonlítás

| (19) | Egy exportáló termelő azt állította, hogy a Bizottság az ideiglenes megállapítások kialakításakor nem vette figyelembe az értékesítés utáni technikai segítségnyújtással és marketingköltségekkel kapcsolatos különböző kiigazításokat. A kifogást a technikai segítségnyújtás tekintetében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdése h) pontjának megfelelő ellenőrzést követően elfogadták. A kifogást a marketingköltségek tekintetében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdése k) pontjának megfelelő ellenőrzést követően elfogadták. |
| --- | --- |

(19)

Egy exportáló termelő azt állította, hogy a Bizottság az ideiglenes megállapítások kialakításakor nem vette figyelembe az értékesítés utáni technikai segítségnyújtással és marketingköltségekkel kapcsolatos különböző kiigazításokat. A kifogást a technikai segítségnyújtás tekintetében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdése h) pontjának megfelelő ellenőrzést követően elfogadták. A kifogást a marketingköltségek tekintetében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdése k) pontjának megfelelő ellenőrzést követően elfogadták.

2.4.   Dömpingkülönbözet

| (20) | Észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (39)–(41) preambulumbekezdésének a dömpingkülönbözet kiszámításához alkalmazott módszertanról szóló megállapításait megerősítik. |
| --- | --- |

(20)

Észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (39)–(41) preambulumbekezdésének a dömpingkülönbözet kiszámításához alkalmazott módszertanról szóló megállapításait megerősítik.

| (21) | A CIF közösségi határra szállítva importár százalékában kifejezett végleges dömpingkülönbözetek a következők:






  — | Leading Synthetics Pty Ltd: 7,8 % |
| --- | --- | --- |

(21)

A CIF közösségi határra szállítva importár százalékában kifejezett végleges dömpingkülönbözetek a következők:

—

Leading Synthetics Pty Ltd: 7,8 %

| — | Novapex Australia Pty Ltd: 15,9 % |
| --- | --- |

—

Novapex Australia Pty Ltd: 15,9 %

| — | Maradék dömpingkülönbözet: 15,9 % |
| --- | --- |

—

Maradék dömpingkülönbözet: 15,9 %

3.   PAKISZTÁN

| (22) | Az ideiglenes intézkedések bevezetését követően a két együttműködő exportáló termelő beadványt nyújtott be, amelyben azt állították, hogy vállalataikat nem két külön, de kapcsolatban álló félnek, hanem egy egyedülálló exportáló termelőnek kellene tekinteni, következésképpen csak egy dömpingszámítást kell elvégezni. |
| --- | --- |

(22)

Az ideiglenes intézkedések bevezetését követően a két együttműködő exportáló termelő beadványt nyújtott be, amelyben azt állították, hogy vállalataikat nem két külön, de kapcsolatban álló félnek, hanem egy egyedülálló exportáló termelőnek kellene tekinteni, következésképpen csak egy dömpingszámítást kell elvégezni.

| (23) | Ezt a kérést a két exportáló termelő által az ideiglenes megállapításokat követően kifejtett érvek alapján behatóan elemezték. |
| --- | --- |

(23)

Ezt a kérést a két exportáló termelő által az ideiglenes megállapításokat követően kifejtett érvek alapján behatóan elemezték.

| (24) | Azt állapították meg, hogy az érintett vállalatok közötti kapcsolat különös sajátosságai és működésük igen szoros kölcsönös összefonódása megkülönböztetetté teszi helyzetüket a kapcsolatban álló vállalatok tipikus helyzetéhez viszonyítva. Különösen figyelembe vették a két exportáló termelő között fennálló nagyon jelentős pénzügyi és más összefüggéseket, azt a tényt, hogy az érintett terméket azonos márkanévvel értékesítik, továbbá azt a tényt, hogy adminisztratív telephelyük, valamint szervezési és marketing részlegük egy helyen található. Ezen túlmenően személyzetük tagjai és igazgatóik többsége is közös, akárcsak gyártási tervük. Mindezeket az elemeket együttesen elegendőnek ítélték ahhoz, hogy úgy értékeljék, hogy az adott sajátos körülmények között a két exportáló termelő helyzete azt mutatja, hogy azokat inkább a pakisztáni PET-üzletág egy egyedülálló termelőjeként kell kezelni, semmint két különálló vállalatként. Mindezen elemek figyelembevételével ezért úgy ítélték, hogy a kérést el kell fogadni. |
| --- | --- |

(24)

Azt állapították meg, hogy az érintett vállalatok közötti kapcsolat különös sajátosságai és működésük igen szoros kölcsönös összefonódása megkülönböztetetté teszi helyzetüket a kapcsolatban álló vállalatok tipikus helyzetéhez viszonyítva. Különösen figyelembe vették a két exportáló termelő között fennálló nagyon jelentős pénzügyi és más összefüggéseket, azt a tényt, hogy az érintett terméket azonos márkanévvel értékesítik, továbbá azt a tényt, hogy adminisztratív telephelyük, valamint szervezési és marketing részlegük egy helyen található. Ezen túlmenően személyzetük tagjai és igazgatóik többsége is közös, akárcsak gyártási tervük. Mindezeket az elemeket együttesen elegendőnek ítélték ahhoz, hogy úgy értékeljék, hogy az adott sajátos körülmények között a két exportáló termelő helyzete azt mutatja, hogy azokat inkább a pakisztáni PET-üzletág egy egyedülálló termelőjeként kell kezelni, semmint két különálló vállalatként. Mindezen elemek figyelembevételével ezért úgy ítélték, hogy a kérést el kell fogadni.

3.1.   Rendes érték

| (25) | A fentiek fényében az egyedülálló exportáló termelő esetében az ideiglenes rendelet (20)–(34) preambulumbekezdésében kifejtett általános módszertant alkalmazták, és az ideiglenes rendelet (43) és (44) preambulumbekezdésében kifejtett módszertant felülvizsgálták. |
| --- | --- |

(25)

A fentiek fényében az egyedülálló exportáló termelő esetében az ideiglenes rendelet (20)–(34) preambulumbekezdésében kifejtett általános módszertant alkalmazták, és az ideiglenes rendelet (43) és (44) preambulumbekezdésében kifejtett módszertant felülvizsgálták.

| (26) | A Bizottság először az egyedülálló exportáló termelő tekintetében azt állapította meg, hogy az érintett termék összes belföldi értékesítése reprezentatív volt-e a Közösségbe irányuló exportértékesítéseivel összehasonlítva. Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően a belföldi értékesítéseket akkor tekintették reprezentatívnak, ha az egyes exportáló termelők teljes belföldi értékesítésének volumene legalább a Közösségbe történő teljes exportértékesítésének 5 %-át elérte. |
| --- | --- |

(26)

A Bizottság először az egyedülálló exportáló termelő tekintetében azt állapította meg, hogy az érintett termék összes belföldi értékesítése reprezentatív volt-e a Közösségbe irányuló exportértékesítéseivel összehasonlítva. Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően a belföldi értékesítéseket akkor tekintették reprezentatívnak, ha az egyes exportáló termelők teljes belföldi értékesítésének volumene legalább a Közösségbe történő teljes exportértékesítésének 5 %-át elérte.

| (27) | A Bizottság ezt követően meghatározta azokat az egyedülálló exportáló termelő által belföldön értékesített PET-típusokat, amelyek átfogóan reprezentatív belföldi értékesítéssel rendelkeztek, és a Közösségbe történő kivitelre értékesítettekkel azonosak vagy közvetlenül összehasonlíthatók voltak. |
| --- | --- |

(27)

A Bizottság ezt követően meghatározta azokat az egyedülálló exportáló termelő által belföldön értékesített PET-típusokat, amelyek átfogóan reprezentatív belföldi értékesítéssel rendelkeztek, és a Közösségbe történő kivitelre értékesítettekkel azonosak vagy közvetlenül összehasonlíthatók voltak.

| (28) | Az egyedülálló exportáló termelő által a belföldi piacon értékesített és a Közösségbe történő kivitelre értékesített PET-típussal közvetlenül összehasonlítható egyes típusok tekintetében megállapították, hogy a belföldi értékesítésük kellően reprezentatív volt-e az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában. Egy adott PET-típus belföldi értékesítését akkor tekintették kellően reprezentatívnak, ha az említett típus belföldi értékesítési volumene a VI során a Közösségbe kivitt összehasonlítható PET-típus teljes értékesítési volumenének legalább 5 %-át képviselte. |
| --- | --- |

(28)

Az egyedülálló exportáló termelő által a belföldi piacon értékesített és a Közösségbe történő kivitelre értékesített PET-típussal közvetlenül összehasonlítható egyes típusok tekintetében megállapították, hogy a belföldi értékesítésük kellően reprezentatív volt-e az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában. Egy adott PET-típus belföldi értékesítését akkor tekintették kellően reprezentatívnak, ha az említett típus belföldi értékesítési volumene a VI során a Közösségbe kivitt összehasonlítható PET-típus teljes értékesítési volumenének legalább 5 %-át képviselte.

| (29) | Azt is megvizsgálták, hogy az egyes PET-típusok belföldi értékesítései a rendes kereskedelmi forgalomban történtek-e, amihez megállapították a szóban forgó PET-típus független vásárlók részére történt nyereséges értékesítéseinek arányát, az ideiglenes rendelet (23) és (24) preambulumbekezdésének megfelelően. |
| --- | --- |

(29)

Azt is megvizsgálták, hogy az egyes PET-típusok belföldi értékesítései a rendes kereskedelmi forgalomban történtek-e, amihez megállapították a szóban forgó PET-típus független vásárlók részére történt nyereséges értékesítéseinek arányát, az ideiglenes rendelet (23) és (24) preambulumbekezdésének megfelelően.

| (30) | Minden olyan esetben, amikor az egyedülálló exportáló termelő által értékesített konkrét típus belföldi árai használhatatlannak bizonyultak, számított rendes értéket kellett alkalmazni. |
| --- | --- |

(30)

Minden olyan esetben, amikor az egyedülálló exportáló termelő által értékesített konkrét típus belföldi árai használhatatlannak bizonyultak, számított rendes értéket kellett alkalmazni.

| (31) | Következésképpen az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdésével összhangban a rendes értéket az exportált típusok – adott esetben kiigazított – gyártási költségeihez az értékesítési, általános és adminisztratív költségek (SGA-költségek) után egy megfelelő összeg és egy reális haszonkulcs hozzáadásával számították ki. E célból a Bizottság megvizsgálta, hogy a belföldi piacon az egyedülálló exportáló termelő által felszámított SGA-költségek és az elért nyereség megbízható adatnak minősült-e. |
| --- | --- |

(31)

Következésképpen az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdésével összhangban a rendes értéket az exportált típusok – adott esetben kiigazított – gyártási költségeihez az értékesítési, általános és adminisztratív költségek (SGA-költségek) után egy megfelelő összeg és egy reális haszonkulcs hozzáadásával számították ki. E célból a Bizottság megvizsgálta, hogy a belföldi piacon az egyedülálló exportáló termelő által felszámított SGA-költségek és az elért nyereség megbízható adatnak minősült-e.

| (32) | A tényleges belföldi SGA-költségeket akkor tekintették megbízhatónak, ha az egyedülálló exportáló termelő teljes belföldi értékesítési volumenét a Közösségbe történő exportértékesítéseinek volumenével összehasonlítva reprezentatívnak lehetett tekinteni. A belföldi haszonkulcsot azoknak a típusoknak a belföldi értékesítései alapján állapították meg, amelyeket rendes kereskedelmi forgalomban értékesítettek. E célból az ideiglenes rendelet (23) preambulumbekezdésében meghatározott módszert alkalmazták. |
| --- | --- |

(32)

A tényleges belföldi SGA-költségeket akkor tekintették megbízhatónak, ha az egyedülálló exportáló termelő teljes belföldi értékesítési volumenét a Közösségbe történő exportértékesítéseinek volumenével összehasonlítva reprezentatívnak lehetett tekinteni. A belföldi haszonkulcsot azoknak a típusoknak a belföldi értékesítései alapján állapították meg, amelyeket rendes kereskedelmi forgalomban értékesítettek. E célból az ideiglenes rendelet (23) preambulumbekezdésében meghatározott módszert alkalmazták.

| (33) | Az egyedülálló exportáló termelő által exportált két PET-típus esetében a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdésének megfelelően meg tudta állapítani a rendes értéket a független vásárlók által a belföldi piacon rendes kereskedelmi forgalomban fizetett vagy fizetendő árak alapján. A PET azon három típusa esetében, amelyeknél a belföldi értékesítés nem bizonyult reprezentatívnak, az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdésének megfelelően számított rendes értéket használtak. |
| --- | --- |

(33)

Az egyedülálló exportáló termelő által exportált két PET-típus esetében a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdésének megfelelően meg tudta állapítani a rendes értéket a független vásárlók által a belföldi piacon rendes kereskedelmi forgalomban fizetett vagy fizetendő árak alapján. A PET azon három típusa esetében, amelyeknél a belföldi értékesítés nem bizonyult reprezentatívnak, az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdésének megfelelően számított rendes értéket használtak.

3.2.   Exportár

| (34) | Az egyedülálló exportőr részéről az érintett termék valamennyi értékesítése a közösségi piacon független vásárlók felé történt. Következésképpen az exportárat az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően, a ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján állapították meg. |
| --- | --- |

(34)

Az egyedülálló exportőr részéről az érintett termék valamennyi értékesítése a közösségi piacon független vásárlók felé történt. Következésképpen az exportárat az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően, a ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján állapították meg.

3.3.   Összehasonlítás

| (35) | A tisztességes összehasonlítás biztosítása érdekében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően figyelembe vették az árakat és az árak összehasonlíthatóságát állítólagosan és bizonyítottan befolyásoló tényezők különbségeit. Ennek alapján a szállítási, biztosítási, anyagmozgatási költségek, a jutalékok, hitelköltségek és más tényezők különbségei tekintetében biztosítottak kiigazításokat. |
| --- | --- |

(35)

A tisztességes összehasonlítás biztosítása érdekében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően figyelembe vették az árakat és az árak összehasonlíthatóságát állítólagosan és bizonyítottan befolyásoló tényezők különbségeit. Ennek alapján a szállítási, biztosítási, anyagmozgatási költségek, a jutalékok, hitelköltségek és más tényezők különbségei tekintetében biztosítottak kiigazításokat.

3.4.   Dömpingkülönbözet

| (36) | Az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdésével összhangban az egyedülálló exportáló termelő által a Közösségbe exportált érintett termék valamennyi típusának súlyozott átlag rendes értékét az érintett termék megfelelő típusainak súlyozott átlag exportárával hasonlították össze. |
| --- | --- |

(36)

Az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdésével összhangban az egyedülálló exportáló termelő által a Közösségbe exportált érintett termék valamennyi típusának súlyozott átlag rendes értékét az érintett termék megfelelő típusainak súlyozott átlag exportárával hasonlították össze.

| (37) | A CIF a közösségi határra szállítva importár százalékában kifejezett dömpingkülönbözetet a fent vázolt kérdések fényében felülvizsgálták, és 1,6 %-ban állapították meg, ami alacsonyabb az alaprendelet 9. cikkének (3) bekezdésében meghatározott de minimis küszöbértéknél. |
| --- | --- |

(37)

A CIF a közösségi határra szállítva importár százalékában kifejezett dömpingkülönbözetet a fent vázolt kérdések fényében felülvizsgálták, és 1,6 %-ban állapították meg, ami alacsonyabb az alaprendelet 9. cikkének (3) bekezdésében meghatározott de minimis küszöbértéknél.

4.   KÍNAI NÉPKÖZTÁRSASÁG (KNK)

4.1.   Piacgazdasági elbánás (PE)

| (38) | Az a négy vállalat, amelynek sem PE-t, sem egyéni elbánást (EE) nem biztosítottak, beadványában megismételte az ideiglenes rendelet (57)–(73) preambulumbekezdésében már ismertetett igényét. Olyan bizonyítékkal azonban egyikük sem szolgált, amely ellentmondott volna az ideiglenes rendeletben levont következtetéseknek. Ezért a négy együttműködő exportáló termelő PE iránti kérelmének elutasítására vonatkozó döntést és az ideiglenes rendelet fent említett preambulumbekezdéseiben tett megállapításokat megerősítik. |
| --- | --- |

(38)

Az a négy vállalat, amelynek sem PE-t, sem egyéni elbánást (EE) nem biztosítottak, beadványában megismételte az ideiglenes rendelet (57)–(73) preambulumbekezdésében már ismertetett igényét. Olyan bizonyítékkal azonban egyikük sem szolgált, amely ellentmondott volna az ideiglenes rendeletben levont következtetéseknek. Ezért a négy együttműködő exportáló termelő PE iránti kérelmének elutasítására vonatkozó döntést és az ideiglenes rendelet fent említett preambulumbekezdéseiben tett megállapításokat megerősítik.

| (39) | Két olyan vállalat, amely csak EE-ben részesült, és PE iránti kérelmüket az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott 2. kritérium betartásának elmulasztására hivatkozva utasították el, szintén beadványt nyújtott be, amelyben megismételték a PE iránti igényüket. Olyan bizonyítékkal azonban egyikük sem szolgált, amely lényegét tekintve ellentmondott volna az ideiglenes rendeletben levont következtetéseknek. Következésképpen az ideiglenes rendelet (68) preambulumbekezdésében levont következtetést megerősítik. |
| --- | --- |

(39)

Két olyan vállalat, amely csak EE-ben részesült, és PE iránti kérelmüket az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott 2. kritérium betartásának elmulasztására hivatkozva utasították el, szintén beadványt nyújtott be, amelyben megismételték a PE iránti igényüket. Olyan bizonyítékkal azonban egyikük sem szolgált, amely lényegét tekintve ellentmondott volna az ideiglenes rendeletben levont következtetéseknek. Következésképpen az ideiglenes rendelet (68) preambulumbekezdésében levont következtetést megerősítik.

4.2.   Egyéni elbánás

| (40) | Azon négy vállalat egyike, amelyeknek sem PE-t, sem egyéni elbánást (EE) nem biztosítottak, azt állította, hogy az EE megadásához előírt feltételek mindegyikének megfelelt. Tekintve azonban, hogy erről új bizonyítékot nem nyújtottak be, az ideiglenes rendelet (76) preambulumbekezdésében levont következtetéseket megerősítik, és az igényt elutasítják. |
| --- | --- |

(40)

Azon négy vállalat egyike, amelyeknek sem PE-t, sem egyéni elbánást (EE) nem biztosítottak, azt állította, hogy az EE megadásához előírt feltételek mindegyikének megfelelt. Tekintve azonban, hogy erről új bizonyítékot nem nyújtottak be, az ideiglenes rendelet (76) preambulumbekezdésében levont következtetéseket megerősítik, és az igényt elutasítják.

4.3.   Rendes érték

4.3.1.   A rendes érték meghatározása az összes, PE-ben nem részesülő exportáló termelő esetében

a)   Analóg ország

| (41) | Az exportáló termelők megismételték kifogásukat az Amerikai Egyesült Államok (USA) mint analóg ország kiválasztásával szemben. Főbb indoklásként felhozták a kulturális és gazdasági fejlődés különbségét, a költségek különbségét, valamint azt a tényt, hogy az olyan országok, mint például Pakisztán vagy a Dél-Koreai Köztársaság (Korea) alkalmasabbak lennének az USA-nál. |
| --- | --- |

(41)

Az exportáló termelők megismételték kifogásukat az Amerikai Egyesült Államok (USA) mint analóg ország kiválasztásával szemben. Főbb indoklásként felhozták a kulturális és gazdasági fejlődés különbségét, a költségek különbségét, valamint azt a tényt, hogy az olyan országok, mint például Pakisztán vagy a Dél-Koreai Köztársaság (Korea) alkalmasabbak lennének az USA-nál.

| (42) | Először is, az analóg ország kiválasztása szempontjából a kulturális fejlődés különbségeit irrelevánsnak tekintik, mivel az analóg ország kiválasztása a piacgazdasági feltételek, nem pedig a kulturális fejlettség összehasonlítható szintjeinek tükrözésére szolgál. |
| --- | --- |

(42)

Először is, az analóg ország kiválasztása szempontjából a kulturális fejlődés különbségeit irrelevánsnak tekintik, mivel az analóg ország kiválasztása a piacgazdasági feltételek, nem pedig a kulturális fejlettség összehasonlítható szintjeinek tükrözésére szolgál.

| (43) | Az eltérő gazdasági fejlettségű ország használatát illetően meg kell említeni, hogy – definíció szerint – egy nem piacgazdasági elveken működő ország vagy egy átalakulóban lévő gazdaság nem ugyanazokkal a gazdasági jellemzőkkel rendelkezik, mint egy piacgazdasági elvek szerint működő ország. Nem szokatlan tehát, hogy az analóg ország és a nem piacgazdasági elveken működő ország vagy átalakulóban lévő gazdaság gazdasági fejlettsége között különbség van. Ez azonban nem gátolja meg az USA analóg országként történő kiválasztását, amennyiben azt ítélik alkalmasabbnak. |
| --- | --- |

(43)

Az eltérő gazdasági fejlettségű ország használatát illetően meg kell említeni, hogy – definíció szerint – egy nem piacgazdasági elveken működő ország vagy egy átalakulóban lévő gazdaság nem ugyanazokkal a gazdasági jellemzőkkel rendelkezik, mint egy piacgazdasági elvek szerint működő ország. Nem szokatlan tehát, hogy az analóg ország és a nem piacgazdasági elveken működő ország vagy átalakulóban lévő gazdaság gazdasági fejlettsége között különbség van. Ez azonban nem gátolja meg az USA analóg országként történő kiválasztását, amennyiben azt ítélik alkalmasabbnak.

| (44) | A költségek különbségét illetően emlékeztetni kell arra, hogy az USA-beli termelők és a KNK-beli termelők által a PET előállítási költségének legjelentősebb részét képviselő fő nyersanyagért (PTA) fizetett árak között nem fedeztek fel számottevő különbséget. |
| --- | --- |

(44)

A költségek különbségét illetően emlékeztetni kell arra, hogy az USA-beli termelők és a KNK-beli termelők által a PET előállítási költségének legjelentősebb részét képviselő fő nyersanyagért (PTA) fizetett árak között nem fedeztek fel számottevő különbséget.

| (45) | Néhány exportáló termelő hangsúlyozta azt a tényt, hogy míg az USA-ban magasabbak a munkaerőköltségek, mint a KNK-ban, a pakisztáni és koreai munkaerőköltségek jobban összehasonlíthatóak a kínai munkaerőköltségekkel. Ezt figyelembe véve ezek a termelők úgy vélték, hogy Pakisztán vagy Korea az USA-nál alkalmasabb analóg országnak bizonyulna. |
| --- | --- |

(45)

Néhány exportáló termelő hangsúlyozta azt a tényt, hogy míg az USA-ban magasabbak a munkaerőköltségek, mint a KNK-ban, a pakisztáni és koreai munkaerőköltségek jobban összehasonlíthatóak a kínai munkaerőköltségekkel. Ezt figyelembe véve ezek a termelők úgy vélték, hogy Pakisztán vagy Korea az USA-nál alkalmasabb analóg országnak bizonyulna.

| (46) | A fenti (43) preambulumbekezdésben említettek szerint egy eltérő gazdasági fejlettségi szinten álló ország választható egy nem piacgazdasági elveken működő ország vagy egy átalakulóban lévő gazdaság analóg országaként. Hasonlóképpen, a gazdaság fejlettségét tükröző munkaerőköltségeket sem lehet egyedüli releváns kritériumnak tekinteni. A jelenlegi esetben – figyelembe véve, hogy a munkaerőköltség a teljes előállítási költségnek igen kis részét (a teljes termelési költség kevesebb mint 3%-át) jelenti a PTA költségéhez képest (a teljes termelési költség több mint 60 %-a), ezt a szempontot nem ítélték elég jelentősnek ahhoz, hogy indokolja az USA helyett Pakisztán vagy Korea analóg országnak választását. Ezen túlmenően, figyelembe véve a verseny szintjét a kiválasztott analóg országban, valamint az analóg ország független vásárlói felé történt belföldi értékesítések reprezentativitását a kínai PE-kivitellel összehasonlítva, Pakisztánt és Koreát az USA-nál kevésbé alkalmasnak ítélték, amint azt az ideiglenes rendelet (78)–(86) preambulumbekezdése kifejti. A kifogást ezért elutasították. |
| --- | --- |

(46)

A fenti (43) preambulumbekezdésben említettek szerint egy eltérő gazdasági fejlettségi szinten álló ország választható egy nem piacgazdasági elveken működő ország vagy egy átalakulóban lévő gazdaság analóg országaként. Hasonlóképpen, a gazdaság fejlettségét tükröző munkaerőköltségeket sem lehet egyedüli releváns kritériumnak tekinteni. A jelenlegi esetben – figyelembe véve, hogy a munkaerőköltség a teljes előállítási költségnek igen kis részét (a teljes termelési költség kevesebb mint 3%-át) jelenti a PTA költségéhez képest (a teljes termelési költség több mint 60 %-a), ezt a szempontot nem ítélték elég jelentősnek ahhoz, hogy indokolja az USA helyett Pakisztán vagy Korea analóg országnak választását. Ezen túlmenően, figyelembe véve a verseny szintjét a kiválasztott analóg országban, valamint az analóg ország független vásárlói felé történt belföldi értékesítések reprezentativitását a kínai PE-kivitellel összehasonlítva, Pakisztánt és Koreát az USA-nál kevésbé alkalmasnak ítélték, amint azt az ideiglenes rendelet (78)–(86) preambulumbekezdése kifejti. A kifogást ezért elutasították.

| (47) | Az analóg országgal kapcsolatos további észrevételek hiányában az USA kiválasztását megerősítik. |
| --- | --- |

(47)

Az analóg országgal kapcsolatos további észrevételek hiányában az USA kiválasztását megerősítik.

b)   A rendes érték meghatározása

| (48) | A rendes érték meghatározásával kapcsolatos észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (87) és (88) preambulumbekezdésében leírt módszertant megerősítik. |
| --- | --- |

(48)

A rendes érték meghatározásával kapcsolatos észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (87) és (88) preambulumbekezdésében leírt módszertant megerősítik.

4.3.2.   A rendes érték meghatározása a PE-ben részesülő exportáló termelők esetében

| (49) | Két exportáló termelő azt állította, hogy a Bizottság kétszer számolta a vámvisszatérítés összegét a termelési költségben, és állításukat igazoló dokumentumokkal támasztották alá. Ezen új bizonyítékok alapján a két érintett termelő kifogását elfogadták, és a termelési költség kiszámítását ennek megfelelően helyesbítették. E két exportáló termelő egyike azzal is érvelt, hogy némely kiigazításokat vagy kihagytak, vagy helytelenül alkalmaztak. Az ellenőrzés után a kifogást elfogadták, kivéve a hitelköltségek tekintetében. Ez utóbbi vonatkozásban a Bizottság által az ideiglenes szakaszban alkalmazott és az ideiglenes rendelet (89)–(91) preambulumbekezdésében tárgyalt módszertant megerősítik. |
| --- | --- |

(49)

Két exportáló termelő azt állította, hogy a Bizottság kétszer számolta a vámvisszatérítés összegét a termelési költségben, és állításukat igazoló dokumentumokkal támasztották alá. Ezen új bizonyítékok alapján a két érintett termelő kifogását elfogadták, és a termelési költség kiszámítását ennek megfelelően helyesbítették. E két exportáló termelő egyike azzal is érvelt, hogy némely kiigazításokat vagy kihagytak, vagy helytelenül alkalmaztak. Az ellenőrzés után a kifogást elfogadták, kivéve a hitelköltségek tekintetében. Ez utóbbi vonatkozásban a Bizottság által az ideiglenes szakaszban alkalmazott és az ideiglenes rendelet (89)–(91) preambulumbekezdésében tárgyalt módszertant megerősítik.

4.4.   Exportárak

| (50) | Két exportáló termelő kifogásolta a Bizottság által használt árfolyamokat. Amint a fenti (12) és (13) preambulumbekezdés kifejti, ezt a kifogást elfogadták. |
| --- | --- |

(50)

Két exportáló termelő kifogásolta a Bizottság által használt árfolyamokat. Amint a fenti (12) és (13) preambulumbekezdés kifejti, ezt a kifogást elfogadták.

4.5.   Összehasonlítás

| (51) | A rendes érték és az exportárak összehasonlítási alapjával, illetve a rendes érték és az exportárak tisztességes összehasonlítását biztosító kiigazításokkal kapcsolatos észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (93) preambulumbekezdésében foglalt ideiglenes következtetést megerősítik. |
| --- | --- |

(51)

A rendes érték és az exportárak összehasonlítási alapjával, illetve a rendes érték és az exportárak tisztességes összehasonlítását biztosító kiigazításokkal kapcsolatos észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (93) preambulumbekezdésében foglalt ideiglenes következtetést megerősítik.

4.6.   Dömpingkülönbözet

4.6.1.   A PE-ben/EE-ben részesülő együttműködő exportáló termelők esetében

| (52) | A CIF a közösségi határra szállítva importár százalékában kifejezett dömpingkülönbözeteket a fent vázolt kérdések fényében felülvizsgálták, így azok most a következőképpen alakulnak:






  Changzhou Worldbest Radici Co. Ltd | 0 % |
| --- | --- | --- |
| Far Eastern Industries Shanghai Ltd | 2,6 % |
| Jiangyin Xingye Plastic Co. Ltd | 18,4 % |
| Hubei Changfeng Chemical Fibres Industry Co. Ltd | 18,5 % |

(52)

A CIF a közösségi határra szállítva importár százalékában kifejezett dömpingkülönbözeteket a fent vázolt kérdések fényében felülvizsgálták, így azok most a következőképpen alakulnak:

Changzhou Worldbest Radici Co. Ltd

0 %

Far Eastern Industries Shanghai Ltd

2,6 %

Jiangyin Xingye Plastic Co. Ltd

18,4 %

Hubei Changfeng Chemical Fibres Industry Co. Ltd

18,5 %

4.6.2.   Az összes többi exportáló termelő esetében

| (53) | Egy exportáló termelő azt állította, hogy az összes, sem PE-ben, sem EE-ben nem részesülő együttműködő exportáló termelőre vonatkozó dömpingellenes vám kiszámítása e vállalatok mindegyike esetében egyéni vámot eredményezett. Ez az exportáló termelő konkrétan azt állította, hogy az összes, sem PE-ben, sem EE-ben nem részesülő együttműködő exportáló termelőnek ugyanolyan összegű vámot kellene fizetnie. |
| --- | --- |

(53)

Egy exportáló termelő azt állította, hogy az összes, sem PE-ben, sem EE-ben nem részesülő együttműködő exportáló termelőre vonatkozó dömpingellenes vám kiszámítása e vállalatok mindegyike esetében egyéni vámot eredményezett. Ez az exportáló termelő konkrétan azt állította, hogy az összes, sem PE-ben, sem EE-ben nem részesülő együttműködő exportáló termelőnek ugyanolyan összegű vámot kellene fizetnie.

| (54) | Az ideiglenes szakaszban ezek a vállalatok a CIF-érték százalékában azonos dömpingkülönbözettel rendelkeztek. A tonnánkénti specifikus vám kiszámítása az egyes vállalatok behozatalainak CIF-értéke alapján különböző összegű vámokat eredményezett. Két exportáló termelő esetében a tonnánkénti 188 EUR, illetve a tonnánkénti 191 EUR összegű specifikus vámot állapítottak meg. A specifikus vám tonnánkénti összegét a végleges vám kiszámításakor a következőképpen helyesbítették: az együttműködő exportáló termelőkre meghatározott egyéni dömpingkülönbözetet az analóg országra megállapított súlyozott átlag rendes érték és az érintett exportáló termelők által bejelentett súlyozott átlag exportár összehasonlításával számították ki. A dömpingkülönbözet átlagát ezután azon együttműködő exportáló termelők egyéni dömpingkülönbözetének súlyozott átlagaként számították ki, akiknek sem PE-t, sem EE-t nem ítéltek meg. A tonnánkénti specifikus vámot ezen egyetlen dömpingkülönbözetnek az e vállalatokra megállapított súlyozott átlag CIF-értékre való alkalmazásával számították ki. Ha az ideiglenes szakaszban a fent kifejtett módszertant alkalmazták volna, az összes, sem PE-ben, sem EE-ben nem részesülő együttműködő exportáló termelőre a tonnánkénti 183 EUR specifikus vám vonatkozott volna. Ezért azt a különbözetet, amennyivel az ideiglenes rendelet által kivetett vámok magasabbak voltak ennél az összegnél, nem kell véglegesen beszedni. |
| --- | --- |

(54)

Az ideiglenes szakaszban ezek a vállalatok a CIF-érték százalékában azonos dömpingkülönbözettel rendelkeztek. A tonnánkénti specifikus vám kiszámítása az egyes vállalatok behozatalainak CIF-értéke alapján különböző összegű vámokat eredményezett. Két exportáló termelő esetében a tonnánkénti 188 EUR, illetve a tonnánkénti 191 EUR összegű specifikus vámot állapítottak meg. A specifikus vám tonnánkénti összegét a végleges vám kiszámításakor a következőképpen helyesbítették: az együttműködő exportáló termelőkre meghatározott egyéni dömpingkülönbözetet az analóg országra megállapított súlyozott átlag rendes érték és az érintett exportáló termelők által bejelentett súlyozott átlag exportár összehasonlításával számították ki. A dömpingkülönbözet átlagát ezután azon együttműködő exportáló termelők egyéni dömpingkülönbözetének súlyozott átlagaként számították ki, akiknek sem PE-t, sem EE-t nem ítéltek meg. A tonnánkénti specifikus vámot ezen egyetlen dömpingkülönbözetnek az e vállalatokra megállapított súlyozott átlag CIF-értékre való alkalmazásával számították ki. Ha az ideiglenes szakaszban a fent kifejtett módszertant alkalmazták volna, az összes, sem PE-ben, sem EE-ben nem részesülő együttműködő exportáló termelőre a tonnánkénti 183 EUR specifikus vám vonatkozott volna. Ezért azt a különbözetet, amennyivel az ideiglenes rendelet által kivetett vámok magasabbak voltak ennél az összegnél, nem kell véglegesen beszedni.

| (55) | Ennek alapján a dömping országos végleges szintjét a CIF közösségi határparitáson számított ár 22,9 %-ában állapították meg. |
| --- | --- |

(55)

Ennek alapján a dömping országos végleges szintjét a CIF közösségi határparitáson számított ár 22,9 %-ában állapították meg.

D.   KÁR

1.   KÖZÖSSÉGI TERMELÉS

| (56) | Benyújtott új információk hiányában a teljes közösségi termelés kiszámításának az ideiglenes rendelet (100)–(101) preambulumbekezdésében meghatározott alapját megerősítik. |
| --- | --- |

(56)

Benyújtott új információk hiányában a teljes közösségi termelés kiszámításának az ideiglenes rendelet (100)–(101) preambulumbekezdésében meghatározott alapját megerősítik.

2.   A KÖZÖSSÉGI IPARÁG MEGHATÁROZÁSA

| (57) | Benyújtott új információk hiányában a közösségi iparágnak az ideiglenes rendelet (102) preambulumbekezdésében megadott meghatározását megerősítik. |
| --- | --- |

(57)

Benyújtott új információk hiányában a közösségi iparágnak az ideiglenes rendelet (102) preambulumbekezdésében megadott meghatározását megerősítik.

3.   KÖZÖSSÉGI FOGYASZTÁS

| (58) | Benyújtott új információk hiányában a teljes közösségi fogyasztásnak az ideiglenes rendelet (103)–(106) preambulumbekezdésében meghatározott kiszámítását megerősítik. |
| --- | --- |

(58)

Benyújtott új információk hiányában a teljes közösségi fogyasztásnak az ideiglenes rendelet (103)–(106) preambulumbekezdésében meghatározott kiszámítását megerősítik.

4.   AZ ÉRINTETT ORSZÁGOKBÓL A KÖZÖSSÉGBE IRÁNYULÓ BEHOZATAL

4.1.   Az érintett dömpingelt behozatalok hatásainak összesített értékelése – a dömpingelt behozatalok piaci részesedése

| (59) | A fenti (52) preambulumbekezdésben említettek szerint az egyik KNK-beli exportáló termelőről megállapították, hogy a VI során nem dömpingelt árakon értékesített. Továbbá, amint azt a (37) preambulumbekezdés is említi, a pakisztáni együttműködő exportáló termelők esetében megállapított dömpingkülönbözet a de minimis küszöbérték alatt maradt. Következésképpen az ezen exportőröktől származó kivitel mennyiségét ki kell vonni az érintett országokból származó összesített behozatal mennyiségéből. Az érintett országokból érkező dömpingelt behozatalnak az ideiglenes rendelet (108) preambulumbekezdésében bemutatott alakulását ezért a következőképpen kell összefoglalni: | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| KNK | 144 | 20 | 9 000 | 86 788 | 117 953 |
| Piaci részesedés (%) | 0 % | 0 % | 0,6 % | 4,8 % | 6,4 % |
| Ausztrália | 0 | 0 | 5 157 | 17 031 | 27 538 |
| Piaci részesedés (%) | 0 % | 0 % | 0,5 % | 0,9 % | 1,5 % |
| Összes érintett ország | 144 | 20 | 14 157 | 103 819 | 145 491 |
| Piaci részesedés (%) | 0 % | 0 % | 1,1 % | 5,7 % | 7,9 % |

(59)

A fenti (52) preambulumbekezdésben említettek szerint az egyik KNK-beli exportáló termelőről megállapították, hogy a VI során nem dömpingelt árakon értékesített. Továbbá, amint azt a (37) preambulumbekezdés is említi, a pakisztáni együttműködő exportáló termelők esetében megállapított dömpingkülönbözet a de minimis küszöbérték alatt maradt. Következésképpen az ezen exportőröktől származó kivitel mennyiségét ki kell vonni az érintett országokból származó összesített behozatal mennyiségéből. Az érintett országokból érkező dömpingelt behozatalnak az ideiglenes rendelet (108) preambulumbekezdésében bemutatott alakulását ezért a következőképpen kell összefoglalni:

1999

2000

2001

2002

IP

KNK

144

20

9 000

86 788

117 953

Piaci részesedés (%)

0 %

0 %

0,6 %

4,8 %

6,4 %

Ausztrália

0

0

5 157

17 031

27 538

Piaci részesedés (%)

0 %

0 %

0,5 %

0,9 %

1,5 %

Összes érintett ország

144

20

14 157

103 819

145 491

Piaci részesedés (%)

0 %

0 %

1,1 %

5,7 %

7,9 %

| (60) | Benyújtott új információk hiányában a fenti adatokból az következik, hogy az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésében szereplő kritériumok a KNK-ból és Ausztráliából származó behozatalok összesítése tekintetében még a nem dömpingelt behozatalok az (59) preambulumbekezdés szerinti levonásának figyelembevételével is teljesülnek. A nem dömpingelt behozatalok levonása tehát nem befolyásolja az érintett dömpingelt behozatalok összesített értékelésének megfelelőségére vonatkozó, az ideiglenes rendeletben meghatározott megállapításokat, különösen annak a ténynek a fényében, hogy az áralákínálásnak az említett exportáló termelők esetében az ideiglenes rendeletben megállapított szintje megfelel a nem dömpingelt behozatalok levonása után megmaradó exportáló termelők áralákínálási szintjének. Végezetül az Ausztráliából származó dömpingelt behozatalok piaci részesedése tekintetében az ideiglenes rendelet (107)–(111) preambulumbekezdésében tett megállapításokat megerősítik. |
| --- | --- |

(60)

Benyújtott új információk hiányában a fenti adatokból az következik, hogy az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésében szereplő kritériumok a KNK-ból és Ausztráliából származó behozatalok összesítése tekintetében még a nem dömpingelt behozatalok az (59) preambulumbekezdés szerinti levonásának figyelembevételével is teljesülnek. A nem dömpingelt behozatalok levonása tehát nem befolyásolja az érintett dömpingelt behozatalok összesített értékelésének megfelelőségére vonatkozó, az ideiglenes rendeletben meghatározott megállapításokat, különösen annak a ténynek a fényében, hogy az áralákínálásnak az említett exportáló termelők esetében az ideiglenes rendeletben megállapított szintje megfelel a nem dömpingelt behozatalok levonása után megmaradó exportáló termelők áralákínálási szintjének. Végezetül az Ausztráliából származó dömpingelt behozatalok piaci részesedése tekintetében az ideiglenes rendelet (107)–(111) preambulumbekezdésében tett megállapításokat megerősítik.

| (61) | A fentieken túl új információ benyújtása hiányában az érintett dömpingelt behozatalok hatásainak összesített értékelésére és e behozatalok piaci részesedésére vonatkozóan az ideiglenes rendelet (107)–(111) preambulumbekezdésében tett megállapításokat megerősítik. |
| --- | --- |

(61)

A fentieken túl új információ benyújtása hiányában az érintett dömpingelt behozatalok hatásainak összesített értékelésére és e behozatalok piaci részesedésére vonatkozóan az ideiglenes rendelet (107)–(111) preambulumbekezdésében tett megállapításokat megerősítik.

4.2.   A behozatalok árai és az alákínálás

| (62) | Emlékeztetni kell arra, hogy az ideiglenes megállapítások kialakításakor a Bizottság – amint azt az ideiglenes rendelet (112)–(114) preambulumbekezdése meghatározza – a közösségi iparág gyártelepi árait az érintett országok exportáló termelőinek CIF közösségi határparitáson számított áraival hasonlította össze, figyelembe véve a vámokat, és kiigazítva az árakat az anyagmozgatási költségeknek és a kereskedelem eltérő szintjeinek megfelelően. |
| --- | --- |

(62)

Emlékeztetni kell arra, hogy az ideiglenes megállapítások kialakításakor a Bizottság – amint azt az ideiglenes rendelet (112)–(114) preambulumbekezdése meghatározza – a közösségi iparág gyártelepi árait az érintett országok exportáló termelőinek CIF közösségi határparitáson számított áraival hasonlította össze, figyelembe véve a vámokat, és kiigazítva az árakat az anyagmozgatási költségeknek és a kereskedelem eltérő szintjeinek megfelelően.

| (63) | Az ausztráliai (lásd a (21) preambulumbekezdést) és a KNK-beli (lásd az (52) preambulumbekezdést) exportáló termelőkre vonatkozóan kiszámított új CIF közösségi határparitáson vett árak alapján, illetve az új átváltási árfolyamok alkalmazása miatt (lásd a (12)–(13) preambulumbekezdést) új áralákínálási különbözeteket számítottak ki. |
| --- | --- |

(63)

Az ausztráliai (lásd a (21) preambulumbekezdést) és a KNK-beli (lásd az (52) preambulumbekezdést) exportáló termelőkre vonatkozóan kiszámított új CIF közösségi határparitáson vett árak alapján, illetve az új átváltási árfolyamok alkalmazása miatt (lásd a (12)–(13) preambulumbekezdést) új áralákínálási különbözeteket számítottak ki.

| (64) | Az érintett országokból származó érintett termékek a közösségi iparág átlagárainak ez utóbbi százalékában kifejezve a következő mértékekben kínáltak alá:






  — | Ausztrália: 9,5 % – 13,8 % |
| --- | --- | --- |

(64)

Az érintett országokból származó érintett termékek a közösségi iparág átlagárainak ez utóbbi százalékában kifejezve a következő mértékekben kínáltak alá:

—

Ausztrália: 9,5 % – 13,8 %

| — | KNK: 10,49 % – 14,09 %. |
| --- | --- |

—

KNK: 10,49 % – 14,09 %.

| (65) | Az ausztráliai és a KNK-beli exportáló termelők áralákínálásának mértéke közötti, az ideiglenes rendelet (113) preambulumbekezdésében bemutatott különbséget nem tekintették jelentősnek. Az ideiglenes rendeletben az alákínálás mértékére vonatkozóan levont következtetéseket ezért megerősítik. |
| --- | --- |

(65)

Az ausztráliai és a KNK-beli exportáló termelők áralákínálásának mértéke közötti, az ideiglenes rendelet (113) preambulumbekezdésében bemutatott különbséget nem tekintették jelentősnek. Az ideiglenes rendeletben az alákínálás mértékére vonatkozóan levont következtetéseket ezért megerősítik.

| (66) | Néhány exportáló termelő azt állította, hogy az anyagmozgatási költségek és a kereskedelem különböző szintjei utáni kiigazítások (1 %) elégtelenek voltak. Ezen exportáló termelők szerint a megtett kiigazítások nem voltak elegendőek az áruk behozatala során ténylegesen felmerült költségek fedezésére. |
| --- | --- |

(66)

Néhány exportáló termelő azt állította, hogy az anyagmozgatási költségek és a kereskedelem különböző szintjei utáni kiigazítások (1 %) elégtelenek voltak. Ezen exportáló termelők szerint a megtett kiigazítások nem voltak elegendőek az áruk behozatala során ténylegesen felmerült költségek fedezésére.

| (67) | A kiigazítások azonban a vizsgálat során gyűjtött valós információkon alapultak. Mivel nem szolgáltak új bizonyítékkal arra vonatkozóan, hogy a kiigazítások szintje helytelen – azaz nem az összegyűjtött tényeken alapuló – lett volna, ezen exportáló termelők érveit elutasították. Az ideiglenes rendeletben tett kiigazítások szintjét megerősítik. |
| --- | --- |

(67)

A kiigazítások azonban a vizsgálat során gyűjtött valós információkon alapultak. Mivel nem szolgáltak új bizonyítékkal arra vonatkozóan, hogy a kiigazítások szintje helytelen – azaz nem az összegyűjtött tényeken alapuló – lett volna, ezen exportáló termelők érveit elutasították. Az ideiglenes rendeletben tett kiigazítások szintjét megerősítik.

| (68) | A fentieken túl új információ benyújtása hiányában a behozatalok árai és az alákínálás mértéke tekintetében az ideiglenes rendelet (112)–(114) preambulumbekezdésében tett megállapításokat megerősítik. |
| --- | --- |

(68)

A fentieken túl új információ benyújtása hiányában a behozatalok árai és az alákínálás mértéke tekintetében az ideiglenes rendelet (112)–(114) preambulumbekezdésében tett megállapításokat megerősítik.

5.   A KÖZÖSSÉGI IPARÁG HELYZETE

| (69) | Emlékeztetni kell arra, hogy az ideiglenes rendelet (147) preambulumbekezdésében a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy a közösségi iparág az alaprendelet 3. cikke értelmében súlyos kárt szenvedett. |
| --- | --- |

(69)

Emlékeztetni kell arra, hogy az ideiglenes rendelet (147) preambulumbekezdésében a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy a közösségi iparág az alaprendelet 3. cikke értelmében súlyos kárt szenvedett.

| (70) | A közösségi iparágnak az ideiglenes rendelet (117)–(144) preambulumbekezdésében bemutatott helyzetére vonatkozó számadatok értelmezését számos exportáló termelő megkérdőjelezte. Azt állították, hogy a számok egyáltalán nem mutatnak súlyos kárt. Ezek az exportáló termelők azt állították, hogy a számadatok ehelyett a termelési mennyiség, a termelőkapacitás, az értékesítési mennyiség és az átlagárak határozott növekedését mutatják a bázisidőszak kezdetétől (1999) fogva, amiből arra kell következtetni, hogy a közösségi iparág nem szenvedett súlyos kárt. |
| --- | --- |

(70)

A közösségi iparágnak az ideiglenes rendelet (117)–(144) preambulumbekezdésében bemutatott helyzetére vonatkozó számadatok értelmezését számos exportáló termelő megkérdőjelezte. Azt állították, hogy a számok egyáltalán nem mutatnak súlyos kárt. Ezek az exportáló termelők azt állították, hogy a számadatok ehelyett a termelési mennyiség, a termelőkapacitás, az értékesítési mennyiség és az átlagárak határozott növekedését mutatják a bázisidőszak kezdetétől (1999) fogva, amiből arra kell következtetni, hogy a közösségi iparág nem szenvedett súlyos kárt.

| (71) | Az exportáló termelők megemlítették továbbá azt a tényt, hogy a fogyasztás a bázisidőszakban 37 %-kal nőtt (az ideiglenes rendelet (106) preambulumbekezdése). Azt állították, hogy ha a közösségi iparág ilyen kedvező körülmények között sem tudott olyan hatékonysági szintre elérni, ami fenntartható haszonkulcsot biztosítana akár a harmadik országokból származó behozatal ellenére is, akkor ezt a gyenge teljesítményt a közösségi iparágon belül keresendő tényezőknek kell tulajdonítani, és nem a behozatalból eredő versenynek. |
| --- | --- |

(71)

Az exportáló termelők megemlítették továbbá azt a tényt, hogy a fogyasztás a bázisidőszakban 37 %-kal nőtt (az ideiglenes rendelet (106) preambulumbekezdése). Azt állították, hogy ha a közösségi iparág ilyen kedvező körülmények között sem tudott olyan hatékonysági szintre elérni, ami fenntartható haszonkulcsot biztosítana akár a harmadik országokból származó behozatal ellenére is, akkor ezt a gyenge teljesítményt a közösségi iparágon belül keresendő tényezőknek kell tulajdonítani, és nem a behozatalból eredő versenynek.

| (72) | Meg kell jegyezni, hogy az exportáló termelők egyike sem magukat a közösségi iparág helyzetére vonatkozó számadatokat kérdőjelezte meg, hanem azok értelmezését. |
| --- | --- |

(72)

Meg kell jegyezni, hogy az exportáló termelők egyike sem magukat a közösségi iparág helyzetére vonatkozó számadatokat kérdőjelezte meg, hanem azok értelmezését.

| (73) | A közösségi iparág gazdasági mutatóinak 1999 és a VI közötti alakulása elemzésekor szem előtt kell tartani, hogy a közösségi iparág 1999-ben az érintett termék Indiából, Indonéziából, Malajziából, a Koreai Köztársaságból, Tajvanról és Thaiföldről származó dömpingelt behozatalai miatt súlyos helyzetben volt, veszteségei elérték a 16 %-ot. |
| --- | --- |

(73)

A közösségi iparág gazdasági mutatóinak 1999 és a VI közötti alakulása elemzésekor szem előtt kell tartani, hogy a közösségi iparág 1999-ben az érintett termék Indiából, Indonéziából, Malajziából, a Koreai Köztársaságból, Tajvanról és Thaiföldről származó dömpingelt behozatalai miatt súlyos helyzetben volt, veszteségei elérték a 16 %-ot.

| (74) | Amint az ideiglenes rendelet (129) preambulumbekezdése megállapítja, az érintett termék Indiából, Indonéziából, Malajziából, a Koreai Köztársaságból, Tajvanról és Thaiföldről származó behozatalára 2000-ben dömpingellenes vámokat vetettek ki (4). |
| --- | --- |

(74)

Amint az ideiglenes rendelet (129) preambulumbekezdése megállapítja, az érintett termék Indiából, Indonéziából, Malajziából, a Koreai Köztársaságból, Tajvanról és Thaiföldről származó behozatalára 2000-ben dömpingellenes vámokat vetettek ki (4).

| (75) | A dömpingellenes intézkedések 2000. évi bevezetését követően a közösségi piac stabilizálódott és a közösségi iparág gazdasági mutatói a bevezetett intézkedéseknek köszönhetően javultak. A Bizottság hangsúlyozta ezt a különös fejlődést, amikor az ideiglenes rendelet (143) preambulumbekezdésében azt a következtetést vonta le, hogy 2001-re a közösségi iparág kiheverte a korábbi dömpinget. |
| --- | --- |

(75)

A dömpingellenes intézkedések 2000. évi bevezetését követően a közösségi piac stabilizálódott és a közösségi iparág gazdasági mutatói a bevezetett intézkedéseknek köszönhetően javultak. A Bizottság hangsúlyozta ezt a különös fejlődést, amikor az ideiglenes rendelet (143) preambulumbekezdésében azt a következtetést vonta le, hogy 2001-re a közösségi iparág kiheverte a korábbi dömpinget.

| (76) | E körülmények között az érintett országokból származó dömpingelt behozatal hatásainak felmérése céljából úgy tekintették, hogy a vonatkozó gazdasági mutatókat különösen attól az időponttól kezdve kell vizsgálni, amikor a közösségi iparág teljes mértékben regenerálódott a korábbi dömping után, ami ebben az esetben 2001-re tehető. A vonatkozó gazdasági tényezőket 2001-től vizsgálva az derül ki, hogy a fent idézett beadványok állításaival szemben – ahogy a Bizottság már az ideiglenes megállapításokban is leszögezte (az ideiglenes rendelet (135) és (146) preambulumbekezdése) – a közösségi iparág komoly nyereségcsökkenést, áresést és piacirészesedés-vesztést tapasztalt, különösen 2002-től és a VI során. |
| --- | --- |

(76)

E körülmények között az érintett országokból származó dömpingelt behozatal hatásainak felmérése céljából úgy tekintették, hogy a vonatkozó gazdasági mutatókat különösen attól az időponttól kezdve kell vizsgálni, amikor a közösségi iparág teljes mértékben regenerálódott a korábbi dömping után, ami ebben az esetben 2001-re tehető. A vonatkozó gazdasági tényezőket 2001-től vizsgálva az derül ki, hogy a fent idézett beadványok állításaival szemben – ahogy a Bizottság már az ideiglenes megállapításokban is leszögezte (az ideiglenes rendelet (135) és (146) preambulumbekezdése) – a közösségi iparág komoly nyereségcsökkenést, áresést és piacirészesedés-vesztést tapasztalt, különösen 2002-től és a VI során.

| (77) | A fentieken felül benyújtott más információk hiányában a közösségi iparág helyzete tekintetében az ideiglenes rendelet (117)–(144) preambulumbekezdésében tett megállapításokat megerősítik. |
| --- | --- |

(77)

A fentieken felül benyújtott más információk hiányában a közösségi iparág helyzete tekintetében az ideiglenes rendelet (117)–(144) preambulumbekezdésében tett megállapításokat megerősítik.

6.   KÖVETKEZTETÉS

| (78) | A fentiek fényében azt a következtetést vonták le, hogy a közösségi iparág az alaprendelet 3. cikke értelmében súlyos kárt szenvedett. |
| --- | --- |

(78)

A fentiek fényében azt a következtetést vonták le, hogy a közösségi iparág az alaprendelet 3. cikke értelmében súlyos kárt szenvedett.

E.   OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

1.   A DÖMPINGELT BEHOZATALOK HATÁSA

| (79) | Emlékeztetni kell arra, hogy az ideiglenes rendelet (150)–(153) preambulumbekezdésében a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az érintett országokból származó dömpingelt behozatalok és a közösségi iparág által elszenvedett súlyos kár között okozati összefüggés áll fenn. |
| --- | --- |

(79)

Emlékeztetni kell arra, hogy az ideiglenes rendelet (150)–(153) preambulumbekezdésében a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az érintett országokból származó dömpingelt behozatalok és a közösségi iparág által elszenvedett súlyos kár között okozati összefüggés áll fenn.

| (80) | Mivel a KNK-beli exportáló termelők egyikéről megállapították, hogy a VI során nem dömpingelt árakon értékesített, illetve a pakisztáni együttműködő exportáló termelők dömpingkülönbözete a de minimis küszöbérték alatt maradt, ezen exportáló termelők kiviteli mennyiségeit ki kell vonni a dömpingelt behozatalok hatásaiból. |
| --- | --- |

(80)

Mivel a KNK-beli exportáló termelők egyikéről megállapították, hogy a VI során nem dömpingelt árakon értékesített, illetve a pakisztáni együttműködő exportáló termelők dömpingkülönbözete a de minimis küszöbérték alatt maradt, ezen exportáló termelők kiviteli mennyiségeit ki kell vonni a dömpingelt behozatalok hatásaiból.

| (81) | Az érintett kínai exportáló termelő a Közösségbe irányuló kivitele a VI során a KNK-ból származó behozatal mennyiségének kevesebb mint 5 %-át jelentette (a közösségi fogyasztás piaci részesedését tekintve kevesebb mint 1 %-ot). Úgy ítélték ezért, hogy ezen exportőr kivitele levonásának elenyésző hatása van az ideiglenes rendelethez vezető vizsgálatban megállapított okozati összefüggésre. |
| --- | --- |

(81)

Az érintett kínai exportáló termelő a Közösségbe irányuló kivitele a VI során a KNK-ból származó behozatal mennyiségének kevesebb mint 5 %-át jelentette (a közösségi fogyasztás piaci részesedését tekintve kevesebb mint 1 %-ot). Úgy ítélték ezért, hogy ezen exportőr kivitele levonásának elenyésző hatása van az ideiglenes rendelethez vezető vizsgálatban megállapított okozati összefüggésre.

| (82) | A pakisztáni együttműködő exportáló termelők a Közösségbe irányuló kivitele a VI-ben a közösségi fogyasztás piaci részesedésében kifejezve 4 %-ot jelentett, ezért azt jelentősnek tekintették. Az érintett országokból származó összes behozatallal összehasonlítva azonban a Pakisztánból származó kivitel az érintett országokból származó összes behozatalnak csak 33,4 %-át tette ki, azaz az érintett országokból származó behozatalok 66,7 %-át a de minimis küszöbértéket meghaladó dömpingkülönbözettel értékesítették. Ezért úgy ítélték, hogy az Ausztráliából és a KNK-ból származó dömpingelt behozatalok és a közösségi iparág által elszenvedett súlyos kár között az okozati összefüggés fennáll. |
| --- | --- |

(82)

A pakisztáni együttműködő exportáló termelők a Közösségbe irányuló kivitele a VI-ben a közösségi fogyasztás piaci részesedésében kifejezve 4 %-ot jelentett, ezért azt jelentősnek tekintették. Az érintett országokból származó összes behozatallal összehasonlítva azonban a Pakisztánból származó kivitel az érintett országokból származó összes behozatalnak csak 33,4 %-át tette ki, azaz az érintett országokból származó behozatalok 66,7 %-át a de minimis küszöbértéket meghaladó dömpingkülönbözettel értékesítették. Ezért úgy ítélték, hogy az Ausztráliából és a KNK-ból származó dömpingelt behozatalok és a közösségi iparág által elszenvedett súlyos kár között az okozati összefüggés fennáll.

| (83) | Néhány exportáló termelő azt állította, hogy a közösségi iparág és az exportáló termelők árai között pozitív korreláció állt fenn, amennyiben a növekedések és csökkenések egyidejűleg történtek. Ezen exportáló termelők szerint ez azt mutatta, hogy a közösségi iparág által az elmúlt két évben elszenvedett árcsökkenés nem a dömpingelt behozatalokkal való verseny, hanem a nyersanyagköltségek változásaihoz való igazodás következménye. |
| --- | --- |

(83)

Néhány exportáló termelő azt állította, hogy a közösségi iparág és az exportáló termelők árai között pozitív korreláció állt fenn, amennyiben a növekedések és csökkenések egyidejűleg történtek. Ezen exportáló termelők szerint ez azt mutatta, hogy a közösségi iparág által az elmúlt két évben elszenvedett árcsökkenés nem a dömpingelt behozatalokkal való verseny, hanem a nyersanyagköltségek változásaihoz való igazodás következménye.

| (84) | Emlékeztetni kell arra, hogy az előállítási költségek körülbelül kétharmad részét a nyersanyag ára teszi ki (lásd az ideiglenes rendelet (162) preambulumbekezdését). Ebben az összefüggésben, tekintve, hogy az exportáló termelők és a közösségi iparág ugyanazt a nyersanyagot használják fel, úgy ítélték, hogy nem lehet elszigetelten relevánsnak tekinteni azt a kérdést, hogy az árak egyidejűleg reagáltak-e a mögöttes költségszerkezeti változásokra. Mindenesetre – amint az alább kiderül – a tényleges árak elemzése a pozitív korreláció fennállását nem erősítette meg. |
| --- | --- |

(84)

Emlékeztetni kell arra, hogy az előállítási költségek körülbelül kétharmad részét a nyersanyag ára teszi ki (lásd az ideiglenes rendelet (162) preambulumbekezdését). Ebben az összefüggésben, tekintve, hogy az exportáló termelők és a közösségi iparág ugyanazt a nyersanyagot használják fel, úgy ítélték, hogy nem lehet elszigetelten relevánsnak tekinteni azt a kérdést, hogy az árak egyidejűleg reagáltak-e a mögöttes költségszerkezeti változásokra. Mindenesetre – amint az alább kiderül – a tényleges árak elemzése a pozitív korreláció fennállását nem erősítette meg.

| (85) | Az ideiglenes rendelet (162)–(172) preambulumbekezdése részletesen elemezte a közösségi iparág által elszenvedett kárhoz a nyersanyagköltségek lehetséges hozzájárulását. Meg kell jegyezni továbbá, hogy 2001 után – amikor a közösségi iparág túljutott a korábbi dömping hatásain – az érintett országokból származó dömpingelt behozatalok árainak elemzése a következőket mutatja:






  — | az érintett termék Ausztráliából származó behozatalainak ára a 2002-es tonnánkénti 868 -ról a VI során tonnánkénti 838 -ra – azaz 3,4 %-kal – csökkent, |
| --- | --- | --- |

(85)

Az ideiglenes rendelet (162)–(172) preambulumbekezdése részletesen elemezte a közösségi iparág által elszenvedett kárhoz a nyersanyagköltségek lehetséges hozzájárulását. Meg kell jegyezni továbbá, hogy 2001 után – amikor a közösségi iparág túljutott a korábbi dömping hatásain – az érintett országokból származó dömpingelt behozatalok árainak elemzése a következőket mutatja:

—

az érintett termék Ausztráliából származó behozatalainak ára a 2002-es tonnánkénti 868 -ról a VI során tonnánkénti 838 -ra – azaz 3,4 %-kal – csökkent,

| — | az érintett termék a KNK-ból származó behozatalainak ára a 2002-es tonnánkénti 788 -ról a VI során 825 -re – azaz 4,5 %-kal – nőtt. |
| --- | --- |

—

az érintett termék a KNK-ból származó behozatalainak ára a 2002-es tonnánkénti 788 -ról a VI során 825 -re – azaz 4,5 %-kal – nőtt.

| (86) | Míg a KNK-ból származó behozatalok árának növekedése (+ 4,5 %) egybeesik a fő nyersanyag, a PTA árfejlődésével ugyanabban az időszakban + 5,1 % (lásd az ideiglenes rendelet (168) preambulumbekezdését), az Ausztráliából származó behozatalok árai ugyanebben az időszakban csökkentek. A közösségi iparág árai ebben az időszakban kevesebb mint 1%-kal nőttek. Ezért nem lehet arra következtetni, hogy a közösségi iparág és az exportáló termelők árai között pozitív korreláció állt volna fenn, tekintve hogy az árak alakulása a három országban nem volt következetes. Ebben az összefüggésben emlékeztetni kell arra is, hogy a Bizottság a vizsgálat során a közösségi iparág értékesítési áraihoz képest valamennyi exportáló termelő esetében jelentős mértékű áralákínálást állapított meg. |
| --- | --- |

(86)

Míg a KNK-ból származó behozatalok árának növekedése (+ 4,5 %) egybeesik a fő nyersanyag, a PTA árfejlődésével ugyanabban az időszakban + 5,1 % (lásd az ideiglenes rendelet (168) preambulumbekezdését), az Ausztráliából származó behozatalok árai ugyanebben az időszakban csökkentek. A közösségi iparág árai ebben az időszakban kevesebb mint 1%-kal nőttek. Ezért nem lehet arra következtetni, hogy a közösségi iparág és az exportáló termelők árai között pozitív korreláció állt volna fenn, tekintve hogy az árak alakulása a három országban nem volt következetes. Ebben az összefüggésben emlékeztetni kell arra is, hogy a Bizottság a vizsgálat során a közösségi iparág értékesítési áraihoz képest valamennyi exportáló termelő esetében jelentős mértékű áralákínálást állapított meg.

| (87) | A fentieken túlmenően új információ benyújtása hiányában a dömpingelt behozatalok hatásai tekintetében az ideiglenes rendelet (150)–(153) preambulumbekezdésében levont következtetéseket megerősítik. Meg kell jegyezni azonban, hogy egy olyan KNK-beli exportáló termelőről, akinek kiviteleit az ideiglenes rendelet dömpingeltnek találta, megállapították, hogy nem dömpingelt árakon értékesített. Megállapították továbbá, hogy a pakisztáni termelők az ideiglenes rendeletben dömpingeltnek ítélt kivitelei a de minimis küszöbérték alatt maradtak. Ezért e kivitelek hatását a továbbiakban nem a dömpingelt behozatalok hatásai között, hanem az egyéb tényezők hatásai között kell értékelni. |
| --- | --- |

(87)

A fentieken túlmenően új információ benyújtása hiányában a dömpingelt behozatalok hatásai tekintetében az ideiglenes rendelet (150)–(153) preambulumbekezdésében levont következtetéseket megerősítik. Meg kell jegyezni azonban, hogy egy olyan KNK-beli exportáló termelőről, akinek kiviteleit az ideiglenes rendelet dömpingeltnek találta, megállapították, hogy nem dömpingelt árakon értékesített. Megállapították továbbá, hogy a pakisztáni termelők az ideiglenes rendeletben dömpingeltnek ítélt kivitelei a de minimis küszöbérték alatt maradtak. Ezért e kivitelek hatását a továbbiakban nem a dömpingelt behozatalok hatásai között, hanem az egyéb tényezők hatásai között kell értékelni.

2.   MÁS TÉNYEZŐK HATÁSA

| (88) | Mivel a KNK-beli exportáló termelők egyikéről megállapították, hogy a VI során nem dömpingelt árakon értékesített, illetve a pakisztáni együttműködő exportáló termelők dömpingkülönbözete a de minimis küszöbérték alatt maradt, ezen exportáló termelők kiviteli mennyiségeit ki kell vonni a dömpingelt behozatalok összmennyiségéből. Ezen exportáló termelők árairól azonban azt állapították meg, hogy jelentősen alákínáltak a közösségi iparág átlagos értékesítési árainak. A (81) és (82) preambulumbekezdésben említettek szerint az érintett országokból származó behozatal nem dömpingelt mennyisége a közösségi fogyasztás 4–5 %-a között mozgott. Ezért nem kizárható, hogy az e KNK-beli exportáló termelő és a pakisztáni együttműködő exportáló termelők a Közösségbe irányuló kivitele szintén jelentősen hozzájárult a közösségi iparág által elszenvedett súlyos kárhoz. |
| --- | --- |

(88)

Mivel a KNK-beli exportáló termelők egyikéről megállapították, hogy a VI során nem dömpingelt árakon értékesített, illetve a pakisztáni együttműködő exportáló termelők dömpingkülönbözete a de minimis küszöbérték alatt maradt, ezen exportáló termelők kiviteli mennyiségeit ki kell vonni a dömpingelt behozatalok összmennyiségéből. Ezen exportáló termelők árairól azonban azt állapították meg, hogy jelentősen alákínáltak a közösségi iparág átlagos értékesítési árainak. A (81) és (82) preambulumbekezdésben említettek szerint az érintett országokból származó behozatal nem dömpingelt mennyisége a közösségi fogyasztás 4–5 %-a között mozgott. Ezért nem kizárható, hogy az e KNK-beli exportáló termelő és a pakisztáni együttműködő exportáló termelők a Közösségbe irányuló kivitele szintén jelentősen hozzájárult a közösségi iparág által elszenvedett súlyos kárhoz.

| (89) | Néhány exportőr azt kifogásolta, hogy a Bizottság nem vette megfelelően figyelembe az USD és az RMB leértékelésének hatását az EUR-hoz képest. Ezek az exportőrök azt állították, hogy a VI során az USD és az RMB leértékelődése az EUR-hoz képest azt eredményezte, hogy az exportőrök áraikat USD-ben tartva piaci részesedést nyertek a Közösségben, ami azonban valójában az EUR-ban kifejezett árak csökkenésével járt. A fentiek alapján az exportáló termelők kétségeiket fejezték ki abban a tekintetben, hogy a közösségi iparág által elszenvedett súlyos kárt a dömpingelt behozatalok okozták-e vagy a pénznemek hatásaiból eredően alacsonyabb áron történő behozatalok. |
| --- | --- |

(89)

Néhány exportőr azt kifogásolta, hogy a Bizottság nem vette megfelelően figyelembe az USD és az RMB leértékelésének hatását az EUR-hoz képest. Ezek az exportőrök azt állították, hogy a VI során az USD és az RMB leértékelődése az EUR-hoz képest azt eredményezte, hogy az exportőrök áraikat USD-ben tartva piaci részesedést nyertek a Közösségben, ami azonban valójában az EUR-ban kifejezett árak csökkenésével járt. A fentiek alapján az exportáló termelők kétségeiket fejezték ki abban a tekintetben, hogy a közösségi iparág által elszenvedett súlyos kárt a dömpingelt behozatalok okozták-e vagy a pénznemek hatásaiból eredően alacsonyabb áron történő behozatalok.

| (90) | A dömpingellenes vizsgálatban a valutaingadozásokat önmagában rendesen nem veszik figyelembe, mivel azok nem tekinthetők tartósnak. A valutaingadozások hatásait ezzel együtt valójában bevonták az elemzésbe, amennyiben azok hatással voltak a közösségi iparág által vásárolt nyersanyagok költségére (az ideiglenes rendelet (162)–(173) preambulumbekezdése) és a dömpingelt behozatalok árára (az ideiglenes rendelet (150)–(153) preambulumbekezdése). |
| --- | --- |

(90)

A dömpingellenes vizsgálatban a valutaingadozásokat önmagában rendesen nem veszik figyelembe, mivel azok nem tekinthetők tartósnak. A valutaingadozások hatásait ezzel együtt valójában bevonták az elemzésbe, amennyiben azok hatással voltak a közösségi iparág által vásárolt nyersanyagok költségére (az ideiglenes rendelet (162)–(173) preambulumbekezdése) és a dömpingelt behozatalok árára (az ideiglenes rendelet (150)–(153) preambulumbekezdése).

| (91) | Emlékeztetni kell arra, hogy a vizsgálat során az ausztráliai és a KNK-beli exportőrök részéről jelentős mértékű dömpinget mutattak ki (lásd a (21) és az (52) preambulumbekezdést). Arra is emlékeztetni kell továbbá, hogy az ausztráliai és a KNK-beli exportáló termelőkről megállapították, hogy a közösségi iparág árainak jelentős összegekkel alákínáltak (lásd a (64) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(91)

Emlékeztetni kell arra, hogy a vizsgálat során az ausztráliai és a KNK-beli exportőrök részéről jelentős mértékű dömpinget mutattak ki (lásd a (21) és az (52) preambulumbekezdést). Arra is emlékeztetni kell továbbá, hogy az ausztráliai és a KNK-beli exportáló termelőkről megállapították, hogy a közösségi iparág árainak jelentős összegekkel alákínáltak (lásd a (64) preambulumbekezdést).

| (92) | Nem kizárható, hogy a KNK-ból származó nem dömpingelt behozatalok és a de minimis küszöbérték alatti dömpingkülönbözettel rendelkező pakisztáni együttműködő exportáló termelőktől származó behozatalok hozzájárulhattak a közösségi iparág által elszenvedett kárhoz. Ez a hatás azonban nem olyan erős, hogy cáfolhatná az ideiglenes rendeletben az érintett országokból származó behozatalok és a közösségi iparág által elszenvedett súlyos kár között megállapított okozati összefüggést. Ezért a benyújtott új információk hiányában a dömpingelt behozatal hatásai tekintetében az ideiglenes rendelet (150)–(153) preambulumbekezdésében, illetve az egyéb tényezők hatásai tekintetében a (154)–(178) preambulumbekezdésben levont következtetéseket megerősítik. |
| --- | --- |

(92)

Nem kizárható, hogy a KNK-ból származó nem dömpingelt behozatalok és a de minimis küszöbérték alatti dömpingkülönbözettel rendelkező pakisztáni együttműködő exportáló termelőktől származó behozatalok hozzájárulhattak a közösségi iparág által elszenvedett kárhoz. Ez a hatás azonban nem olyan erős, hogy cáfolhatná az ideiglenes rendeletben az érintett országokból származó behozatalok és a közösségi iparág által elszenvedett súlyos kár között megállapított okozati összefüggést. Ezért a benyújtott új információk hiányában a dömpingelt behozatal hatásai tekintetében az ideiglenes rendelet (150)–(153) preambulumbekezdésében, illetve az egyéb tényezők hatásai tekintetében a (154)–(178) preambulumbekezdésben levont következtetéseket megerősítik.

F.   KÖZÖSSÉGI ÉRDEK

1.   A KÖZÖSSÉGI IPARÁG ÉRDEKEI

| (93) | A közösségi iparág érdekei tekintetében a benyújtott információk hiányában az ideiglenes rendelet (183)–(184) preambulumbekezdésében tett megállapításokat megerősítik. |
| --- | --- |

(93)

A közösségi iparág érdekei tekintetében a benyújtott információk hiányában az ideiglenes rendelet (183)–(184) preambulumbekezdésében tett megállapításokat megerősítik.

2.   A FÜGGETLEN IMPORTŐRÖK ÉRDEKEI

| (94) | Egy független importőrtől érkezett beadvány. Ezenkívül meghallgattak egy másik importőrt (ügynököt) is. Az első importőr érvei egybehangzóak voltak az exportáló termelőknek a fenti (70) preambulumbekezdésben tárgyalt érvelésével. A második importőr (ügynök) érveit az alábbi (102) preambulumbekezdés tárgyalja, mivel azok megegyeznek a két ásványvízgyártó érvelésével. |
| --- | --- |

(94)

Egy független importőrtől érkezett beadvány. Ezenkívül meghallgattak egy másik importőrt (ügynököt) is. Az első importőr érvei egybehangzóak voltak az exportáló termelőknek a fenti (70) preambulumbekezdésben tárgyalt érvelésével. A második importőr (ügynök) érveit az alábbi (102) preambulumbekezdés tárgyalja, mivel azok megegyeznek a két ásványvízgyártó érvelésével.

| (95) | A független importőrök érdekei tekintetében a benyújtott további információk hiányában az ideiglenes rendelet (185)–(187) preambulumbekezdésében tett megállapításokat megerősítik. |
| --- | --- |

(95)

A független importőrök érdekei tekintetében a benyújtott további információk hiányában az ideiglenes rendelet (185)–(187) preambulumbekezdésében tett megállapításokat megerősítik.

3.   A BESZÁLLÍTÓK ÉRDEKEI

| (96) | A közösségi beszállítók érdekei tekintetében a benyújtott új információk hiányában az ideiglenes rendelet (188)–(189) preambulumbekezdésében tett megállapításokat megerősítik. |
| --- | --- |

(96)

A közösségi beszállítók érdekei tekintetében a benyújtott új információk hiányában az ideiglenes rendelet (188)–(189) preambulumbekezdésében tett megállapításokat megerősítik.

4.   A FELHASZNÁLÓK ÉRDEKEI

4.1.   Előzetes megjegyzések

| (97) | Az érintett termék közösségi fogyasztásának a különböző felhasználók közötti megoszlási módját az ideiglenes rendelet (190)–(192) preambulumbekezdése Előzetes megjegyzések címen részletesen tárgyalja. Új információk hiányában ezt a leírást megerősítik. |
| --- | --- |

(97)

Az érintett termék közösségi fogyasztásának a különböző felhasználók közötti megoszlási módját az ideiglenes rendelet (190)–(192) preambulumbekezdése Előzetes megjegyzések címen részletesen tárgyalja. Új információk hiányában ezt a leírást megerősítik.

4.2.   Előforma-/palackgyártók

| (98) | Emlékeztetni kell arra, hogy a Bizottság ideiglenes megállapításaiban (az ideiglenes rendelet (196) preambulumbekezdése) nem tudta eldönteni, hogy a dömpingellenes vámok kivetése az előforma-/palackgyártóknak érdekében áll-e. Ez a következtetés azon a tényen alapult, hogy míg két együttműködő előforma-/palackgyártó támogatta a dömpingellenes intézkedések bevezetését, a Műanyaggyártók Szövetsége az intézkedések ellen volt. |
| --- | --- |

(98)

Emlékeztetni kell arra, hogy a Bizottság ideiglenes megállapításaiban (az ideiglenes rendelet (196) preambulumbekezdése) nem tudta eldönteni, hogy a dömpingellenes vámok kivetése az előforma-/palackgyártóknak érdekében áll-e. Ez a következtetés azon a tényen alapult, hogy míg két együttműködő előforma-/palackgyártó támogatta a dömpingellenes intézkedések bevezetését, a Műanyaggyártók Szövetsége az intézkedések ellen volt.

| (99) | Az ideiglenes dömpingellenes intézkedések bevezetését követően a Műanyaggyártók Szövetségétől sem új beadvány, sem meghallgatás iránti igény nem érkezett. Ennek alapján nem lehet azt a következtetést levonni, hogy az előforma-/palackgyártók érdekei kényszerítő okot képeznének a dömpingellenes intézkedések bevezetésével szemben. Az ideiglenes rendelet (193)–(195) preambulumbekezdésében tett megállapításokat ezért megerősítik. |
| --- | --- |

(99)

Az ideiglenes dömpingellenes intézkedések bevezetését követően a Műanyaggyártók Szövetségétől sem új beadvány, sem meghallgatás iránti igény nem érkezett. Ennek alapján nem lehet azt a következtetést levonni, hogy az előforma-/palackgyártók érdekei kényszerítő okot képeznének a dömpingellenes intézkedések bevezetésével szemben. Az ideiglenes rendelet (193)–(195) preambulumbekezdésében tett megállapításokat ezért megerősítik.

4.3.   Az ásványvíz- és forrásvízgyártók

| (100) | Az ideiglenes intézkedések alapjául szolgáló tények nyilvánosságra hozatalát követően helyesbítettek egy nyomdai hibát a L’Européenne D’embouteillage felvételével az együttműködő felhasználók listájára. Ez a felhasználó ellenezte az ideiglenes intézkedések bevezetését. Következésképpen a dömpingellenes vámok kivetését nem egy, hanem két ásványvíz- és forrásvízgyártó ellenezte, két másik pedig támogatta. |
| --- | --- |

(100)

Az ideiglenes intézkedések alapjául szolgáló tények nyilvánosságra hozatalát követően helyesbítettek egy nyomdai hibát a L’Européenne D’embouteillage felvételével az együttműködő felhasználók listájára. Ez a felhasználó ellenezte az ideiglenes intézkedések bevezetését. Következésképpen a dömpingellenes vámok kivetését nem egy, hanem két ásványvíz- és forrásvízgyártó ellenezte, két másik pedig támogatta.

| (101) | Emlékeztetni kell arra, hogy az ideiglenes vámokhoz vezető vizsgálatban a Bizottság a feltöltött ásványvizes palackokkal kapcsolatban a következő megállapításokra jutott:






  — | az ásványvíz- és forrásvízgyártók esetében a PET költsége a gyártási költségek körülbelül 30 %-át jelentette (lásd az ideiglenes rendelet (198) preambulumbekezdését), |
| --- | --- | --- |

(101)

Emlékeztetni kell arra, hogy az ideiglenes vámokhoz vezető vizsgálatban a Bizottság a feltöltött ásványvizes palackokkal kapcsolatban a következő megállapításokra jutott:

—

az ásványvíz- és forrásvízgyártók esetében a PET költsége a gyártási költségek körülbelül 30 %-át jelentette (lásd az ideiglenes rendelet (198) preambulumbekezdését),

| — | a végfogyasztók szintjén a PET költsége mindössze 3 centet, azaz a kiskereskedelmi ár 6–10 %-át jelentette (lásd az ideiglenes rendelet (199) preambulumbekezdését), |
| --- | --- |

—

a végfogyasztók szintjén a PET költsége mindössze 3 centet, azaz a kiskereskedelmi ár 6–10 %-át jelentette (lásd az ideiglenes rendelet (199) preambulumbekezdését),

| — | a PET áráénak 10 %-os növekedése a végfogyasztók szintjén legfeljebb 0,6 %–1 % közötti áremelkedéssel járna, ha a teljes költséget áthárítják. Ezt az áremelkedést az ideiglenes rendeletben nem tekintették jelentősnek, mivel ezt a felhasználói iparág felveheti, vagy tovább is háríthatja a kiskereskedőkre vagy a végfogyasztókra (lásd az ideiglenes rendelet (202) preambulumbekezdését). |
| --- | --- |

—

a PET áráénak 10 %-os növekedése a végfogyasztók szintjén legfeljebb 0,6 %–1 % közötti áremelkedéssel járna, ha a teljes költséget áthárítják. Ezt az áremelkedést az ideiglenes rendeletben nem tekintették jelentősnek, mivel ezt a felhasználói iparág felveheti, vagy tovább is háríthatja a kiskereskedőkre vagy a végfogyasztókra (lásd az ideiglenes rendelet (202) preambulumbekezdését).

| (102) | Az ideiglenes megállapítások nyilvánosságra hozatalát követően két ásványvíz- és forrásvízgyártó és egy importőr (a csoport) közös beadványt nyújtott be. A csoport a következőket állította:






  — | a kis- és középméretű előforma-/palackgyártók érdekeit nem vették megfelelően figyelembe. Azt állították, hogy az intézkedések bevezetéséből eredő áremelkedéseket nem lehet áthárítani az üdítőital-gyártókra, hanem azokat az előforma-palackgyártóknak kell kigazdálkodniuk, ami hátrányosan befolyásolja a kis- és középméretű előforma-/palackgyártók pénzügyi stabilitását, |
| --- | --- | --- |

(102)

Az ideiglenes megállapítások nyilvánosságra hozatalát követően két ásványvíz- és forrásvízgyártó és egy importőr (a csoport) közös beadványt nyújtott be. A csoport a következőket állította:

—

a kis- és középméretű előforma-/palackgyártók érdekeit nem vették megfelelően figyelembe. Azt állították, hogy az intézkedések bevezetéséből eredő áremelkedéseket nem lehet áthárítani az üdítőital-gyártókra, hanem azokat az előforma-palackgyártóknak kell kigazdálkodniuk, ami hátrányosan befolyásolja a kis- és középméretű előforma-/palackgyártók pénzügyi stabilitását,

| — | a Bizottság az ideiglenes rendeletben túl magasan állapította meg az ásványvíz egy palackjának árát, ezáltal alábecsülte a PET költségének jelentőségét egy palack ásványvízhez viszonyítva. A kiskereskedelmi ár 6–10 %-a helyett a csoport azt állította, hogy a PET költsége a kiskereskedelmi ár 20 %-a körül van. A csoport tehát azt állította, hogy a Bizottság alábecsülte a PET költségének növekedésével a feldolgozó iparágra nehezedő hatást, |
| --- | --- |

—

a Bizottság az ideiglenes rendeletben túl magasan állapította meg az ásványvíz egy palackjának árát, ezáltal alábecsülte a PET költségének jelentőségét egy palack ásványvízhez viszonyítva. A kiskereskedelmi ár 6–10 %-a helyett a csoport azt állította, hogy a PET költsége a kiskereskedelmi ár 20 %-a körül van. A csoport tehát azt állította, hogy a Bizottság alábecsülte a PET költségének növekedésével a feldolgozó iparágra nehezedő hatást,

| — | nem vették kellően figyelembe annak kockázatát, hogy a gyártást az Európai Közösségen kívül helyezik. |
| --- | --- |

—

nem vették kellően figyelembe annak kockázatát, hogy a gyártást az Európai Közösségen kívül helyezik.

| (103) | Ami a csoport azon állítását illeti, hogy a PET áremelkedése nem hárítható át a következő felhasználói szintre (azaz a kiskereskedelemre, a végfogyasztókra, illetve az előforma-/palackgyártók esetében az üdítőital-gyártókra), ezt az állítást nem támasztották alá. Ezen túlmenően a vizsgálat során sem kiskereskedők, sem fogyasztói szervezetek nem jelentkeztek. Ezt az érvet ezért elutasították. |
| --- | --- |

(103)

Ami a csoport azon állítását illeti, hogy a PET áremelkedése nem hárítható át a következő felhasználói szintre (azaz a kiskereskedelemre, a végfogyasztókra, illetve az előforma-/palackgyártók esetében az üdítőital-gyártókra), ezt az állítást nem támasztották alá. Ezen túlmenően a vizsgálat során sem kiskereskedők, sem fogyasztói szervezetek nem jelentkeztek. Ezt az érvet ezért elutasították.

| (104) | Az ideiglenes rendeletben a kiskereskedelmi árnak a Bizottság általi állítólagos túlbecsülésével kapcsolatban (ami a PET áremelésének a feldolgozó iparágra gyakorolt hatása alábecsülését vonná maga után) újra megvizsgálták a kiskereskedelmi árakat. Ezeket azonban az ideiglenes rendeletben megadott tartományban találták. Ezt az érvet ezért elutasították. |
| --- | --- |

(104)

Az ideiglenes rendeletben a kiskereskedelmi árnak a Bizottság általi állítólagos túlbecsülésével kapcsolatban (ami a PET áremelésének a feldolgozó iparágra gyakorolt hatása alábecsülését vonná maga után) újra megvizsgálták a kiskereskedelmi árakat. Ezeket azonban az ideiglenes rendeletben megadott tartományban találták. Ezt az érvet ezért elutasították.

| (105) | Ami a gyártás kihelyezésének kockázatát illeti, emlékeztetni kell arra, hogy az ásványvíz palackozása tekintetében az egészségügyi szabályozás azt írja elő, hogy a palack előformákat elvben azon a helyen kell előállítani, ahol azokat töltik. A vízgyártók által használt előformák ennek megfelelően saját gyártásban, a felfújó és töltő sorokhoz közel készülnek. Az előforma-/palackgyártó kapacitás kihelyezésének veszélye tehát az üdítőital-gyártóknak szánt előformákra korlátozódna, ami az érintett termék teljes fogyasztásának csak körülbelül 40 %-át jelenti. Továbbá – amint a fenti (99) preambulumbekezdés is megjegyzi – nem lehet azt a következtetést levonni, hogy az előforma-/palackgyártók érdekei kényszerítő okot képeznének a dömpingellenes intézkedések bevezetésével szemben. E körülmények között a csoport érvelését a palackozó/átalakító kapacitás kihelyezésének állítólagos veszélyével kapcsolatban elutasították. |
| --- | --- |

(105)

Ami a gyártás kihelyezésének kockázatát illeti, emlékeztetni kell arra, hogy az ásványvíz palackozása tekintetében az egészségügyi szabályozás azt írja elő, hogy a palack előformákat elvben azon a helyen kell előállítani, ahol azokat töltik. A vízgyártók által használt előformák ennek megfelelően saját gyártásban, a felfújó és töltő sorokhoz közel készülnek. Az előforma-/palackgyártó kapacitás kihelyezésének veszélye tehát az üdítőital-gyártóknak szánt előformákra korlátozódna, ami az érintett termék teljes fogyasztásának csak körülbelül 40 %-át jelenti. Továbbá – amint a fenti (99) preambulumbekezdés is megjegyzi – nem lehet azt a következtetést levonni, hogy az előforma-/palackgyártók érdekei kényszerítő okot képeznének a dömpingellenes intézkedések bevezetésével szemben. E körülmények között a csoport érvelését a palackozó/átalakító kapacitás kihelyezésének állítólagos veszélyével kapcsolatban elutasították.

| (106) | A fentieken felül benyújtott új információk hiányában az ideiglenes rendelet (197)–(202) preambulumbekezdésében tett megállapításokat megerősítik. |
| --- | --- |

(106)

A fentieken felül benyújtott új információk hiányában az ideiglenes rendelet (197)–(202) preambulumbekezdésében tett megállapításokat megerősítik.

4.4.   Az üdítőital-gyártók

| (107) | Az üdítőital-gyártók érdekei tekintetében a benyújtott új információk hiányában az ideiglenes rendelet (203)–(206) preambulumbekezdésében tett megállapításokat megerősítik. |
| --- | --- |

(107)

Az üdítőital-gyártók érdekei tekintetében a benyújtott új információk hiányában az ideiglenes rendelet (203)–(206) preambulumbekezdésében tett megállapításokat megerősítik.

4.5.   PET-hiány a közösségi piacon

| (108) | A közösségi piacon keletkezett állítólagos PET-hiány tekintetében a benyújtott új információk hiányában az ideiglenes rendelet (207)–(209) preambulumbekezdésében tett megállapításokat megerősítik. |
| --- | --- |

(108)

A közösségi piacon keletkezett állítólagos PET-hiány tekintetében a benyújtott új információk hiányában az ideiglenes rendelet (207)–(209) preambulumbekezdésében tett megállapításokat megerősítik.

5.   KÖVETKEZTETÉS A KÖZÖSSÉGI ÉRDEKRŐL

| (109) | Az ideiglenes rendeletben levont következtetések fényében és figyelembe véve a különféle felek beadványait, azt a következtetést vonták le, hogy nincs olyan kényszerítő ok, amely az érintett országokból származó PET behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes intézkedések bevezetése ellen szólna. |
| --- | --- |

(109)

Az ideiglenes rendeletben levont következtetések fényében és figyelembe véve a különféle felek beadványait, azt a következtetést vonták le, hogy nincs olyan kényszerítő ok, amely az érintett országokból származó PET behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes intézkedések bevezetése ellen szólna.

G.   VÉGLEGES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

| (110) | Az ideiglenes rendelet (212)–(215) preambulumbekezdésében kifejtett módszertan alapján a bevezetni kívánt intézkedések szintjének megállapításához kiszámították a kár megszüntetéséhez szükséges szintet. |
| --- | --- |

(110)

Az ideiglenes rendelet (212)–(215) preambulumbekezdésében kifejtett módszertan alapján a bevezetni kívánt intézkedések szintjének megállapításához kiszámították a kár megszüntetéséhez szükséges szintet.

| (111) | Az ideiglenes rendeletben a kárkülönbözet kiszámításakor a közösségi iparág számára célként kitűzött nyereséget 7 %-ban határozták meg, amely érték az érintett termék többek között Indiából származó behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések 2000. évi bevezetését eredményező vizsgálatból származott. Az érték alapjául akkor az arra a haszonra vonatkozó becslés szolgált, amelyet a közösségi iparág dömping nélkül elvárhatott volna, és amelynek szintjét az iparág életképességének fenntartásához szükségesnek ítélték. |
| --- | --- |

(111)

Az ideiglenes rendeletben a kárkülönbözet kiszámításakor a közösségi iparág számára célként kitűzött nyereséget 7 %-ban határozták meg, amely érték az érintett termék többek között Indiából származó behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések 2000. évi bevezetését eredményező vizsgálatból származott. Az érték alapjául akkor az arra a haszonra vonatkozó becslés szolgált, amelyet a közösségi iparág dömping nélkül elvárhatott volna, és amelynek szintjét az iparág életképességének fenntartásához szükségesnek ítélték.

| (112) | A jelenlegi vizsgálatban azonban a bizonyítékok alapján azt állapították meg, hogy a dömping nélkül elérhető haszon 7,6 % lett volna. Ezért úgy ítélték, hogy a kárkülönbözet kiszámításakor a 7,6 %-os kitűzött haszon helyénvalóbb az ideiglenes rendeletben használt 7 %-osnál. |
| --- | --- |

(112)

A jelenlegi vizsgálatban azonban a bizonyítékok alapján azt állapították meg, hogy a dömping nélkül elérhető haszon 7,6 % lett volna. Ezért úgy ítélték, hogy a kárkülönbözet kiszámításakor a 7,6 %-os kitűzött haszon helyénvalóbb az ideiglenes rendeletben használt 7 %-osnál.

| (113) | Ezzel kapcsolatban – a fenti módosítástól eltekintve – új észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (212)–(215) preambulumbekezdésében meghatározott módszertant megerősítik. |
| --- | --- |

(113)

Ezzel kapcsolatban – a fenti módosítástól eltekintve – új észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (212)–(215) preambulumbekezdésében meghatározott módszertant megerősítik.

1.   VÉGLEGES INTÉZKEDÉSEK

| (114) | Az eddigiek alapján és az alaprendelet 9. cikke (4) bekezdésének megfelelően végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a kiszámított dömpingkülönbözet szintjén, mivel az minden esetben alacsonyabb, mint a kárkülönbözet. |
| --- | --- |

(114)

Az eddigiek alapján és az alaprendelet 9. cikke (4) bekezdésének megfelelően végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a kiszámított dömpingkülönbözet szintjén, mivel az minden esetben alacsonyabb, mint a kárkülönbözet.

| (115) | A fentiek alapján a végleges vámokat a következőképpen kell kivetni:










  Ország | Vállalat | A kár megszüntetéséhez szükséges különbözet | Dömpingkülönbözet | Dömpingellenes vámtétel | Javasolt dömpingellenes vám |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ausztrália | Leading Synthetics Pty Ltd | 19,8 % | 7,8 % | 7,8 % | 66 EUR/t |
| Novapex Australia Pty Ltd | 26,3 % | 15,9 % | 15,9 % | 128 EUR/t |
| Az összes többi vállalat | 26,3 % | 15,9 % | 15,9 % | 128 EUR/t |
| KNK | Sinopec Yizheng Chemical Fibre Company Ltd, | 27,3 % | 22,9 % | 22,9 % | 184 EUR/t |
| Changzhou Worldbest Radici Co. Ltd, | 27,1 % | 0 % | 0 % | 0 EUR/t |
| Jiangyin Xingye Plastic Co. Ltd, | 20,9 % | 18,4 % | 18,4 % | 157 EUR/t |
| Far Eastern Industries Shanghai Ltd, | 21,2 % | 2,6 % | 2,6 % | 22 EUR/t |
| Yuhua Polyester Co. Ltd. of Zhuhai, | 27,3 % | 22,9 % | 22,9 % | 184 EUR/t |
| Guangdong Kaiping Polyester Enterprises Group Co. and Guangdong Kaiping Chunhui Co. Ltd. | 27,3 % | 22,9 % | 22,9 % | 184 EUR/t |
| Yibin Wuliangye Group Push Co., Ltd. (Sichuan) and Yibin Wuliangye Group Import & Export Co., Ltd. (Sichuan) | 27,3 % | 22,9 % | 22,9 % | 184 EUR/t |
| Hubei Changfeng Chemical Fibres Industry Co. Ltd | 26,2 % | 18,5 % | 18,5 % | 151 EUR/t |
| Az összes többi vállalat | 27,3 % | 22,9 % | 22,9 % | 184 EUR/t |
| Pakisztán | Gatron (Industries) Ltd | 22,1 % | 0 % | 0 % | 0 EUR/t |
| Novatex Ltd | 22,1 % | 0 % | 0 % | 0 EUR/t |
| Az összes többi vállalat | 22,1 % | 0 % | 0 % | 0 EUR/t |

(115)

A fentiek alapján a végleges vámokat a következőképpen kell kivetni:

Ország

Vállalat

A kár megszüntetéséhez szükséges különbözet

Dömpingkülönbözet

Dömpingellenes vámtétel

Javasolt dömpingellenes vám

Ausztrália

Leading Synthetics Pty Ltd

19,8 %

7,8 %

7,8 %

66 EUR/t

Novapex Australia Pty Ltd

26,3 %

15,9 %

15,9 %

128 EUR/t

Az összes többi vállalat

26,3 %

15,9 %

15,9 %

128 EUR/t

KNK

Sinopec Yizheng Chemical Fibre Company Ltd,

27,3 %

22,9 %

22,9 %

184 EUR/t

Changzhou Worldbest Radici Co. Ltd,

27,1 %

0 %

0 %

0 EUR/t

Jiangyin Xingye Plastic Co. Ltd,

20,9 %

18,4 %

18,4 %

157 EUR/t

Far Eastern Industries Shanghai Ltd,

21,2 %

2,6 %

2,6 %

22 EUR/t

Yuhua Polyester Co. Ltd. of Zhuhai,

27,3 %

22,9 %

22,9 %

184 EUR/t

Guangdong Kaiping Polyester Enterprises Group Co. and Guangdong Kaiping Chunhui Co. Ltd.

27,3 %

22,9 %

22,9 %

184 EUR/t

Yibin Wuliangye Group Push Co., Ltd. (Sichuan) and Yibin Wuliangye Group Import & Export Co., Ltd. (Sichuan)

27,3 %

22,9 %

22,9 %

184 EUR/t

Hubei Changfeng Chemical Fibres Industry Co. Ltd

26,2 %

18,5 %

18,5 %

151 EUR/t

Az összes többi vállalat

27,3 %

22,9 %

22,9 %

184 EUR/t

Pakisztán

Gatron (Industries) Ltd

22,1 %

0 %

0 %

0 EUR/t

Novatex Ltd

22,1 %

0 %

0 %

0 EUR/t

Az összes többi vállalat

22,1 %

0 %

0 %

0 EUR/t

| (116) | Az ebben a rendeletben megadott egyéni dömpingellenes vámtételeket a jelenlegi vizsgálat megállapításai alapján határozták meg. Ezért azok a vizsgálat során e vállalatok tekintetében felmért helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek (szemben az „összes többi vállalatra” alkalmazandó országos vámmal) ennek megfelelően kizárólag az érintett országból származó terméknek a név szerint említett vállalatok által előállított behozatalára alkalmazandók. Az e rendelet rendelkező részében név és cím szerint nem megnevezett bármely más vállalat – beleértve a megnevezett vállalatokkal kapcsolatban álló jogi személyeket is – által előállított termékek nem részesülhetnek ezekben a vámtételekben, és azokra az „összes többi vállalatra” alkalmazandó vám vonatkozik. |
| --- | --- |

(116)

Az ebben a rendeletben megadott egyéni dömpingellenes vámtételeket a jelenlegi vizsgálat megállapításai alapján határozták meg. Ezért azok a vizsgálat során e vállalatok tekintetében felmért helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek (szemben az „összes többi vállalatra” alkalmazandó országos vámmal) ennek megfelelően kizárólag az érintett országból származó terméknek a név szerint említett vállalatok által előállított behozatalára alkalmazandók. Az e rendelet rendelkező részében név és cím szerint nem megnevezett bármely más vállalat – beleértve a megnevezett vállalatokkal kapcsolatban álló jogi személyeket is – által előállított termékek nem részesülhetnek ezekben a vámtételekben, és azokra az „összes többi vállalatra” alkalmazandó vám vonatkozik.

| (117) | Az ezen egyéni dömpingellenes vámtételek alkalmazására irányuló kérelmeket (például a jogi személy névváltozását vagy új termelési vagy értékesítési egység létrehozását követően) a Bizottsághoz (5) kell intézni, csatolva minden vonatkozó információt, különösen azokat a vállalat termeléssel kapcsolatos tevékenységeire, belföldi vagy exportértékesítéseire vonatkozó információkat, amelyek kapcsolatba hozhatók a névváltozással, illetve a termelési vagy értékesítési egységek változásával. Szükség esetén a rendeletet az egyéni vámtételekből részesülő vállalatok jegyzékének aktualizálásával megfelelőképpen módosítják. |
| --- | --- |

(117)

Az ezen egyéni dömpingellenes vámtételek alkalmazására irányuló kérelmeket (például a jogi személy névváltozását vagy új termelési vagy értékesítési egység létrehozását követően) a Bizottsághoz (5) kell intézni, csatolva minden vonatkozó információt, különösen azokat a vállalat termeléssel kapcsolatos tevékenységeire, belföldi vagy exportértékesítéseire vonatkozó információkat, amelyek kapcsolatba hozhatók a névváltozással, illetve a termelési vagy értékesítési egységek változásával. Szükség esetén a rendeletet az egyéni vámtételekből részesülő vállalatok jegyzékének aktualizálásával megfelelőképpen módosítják.

| (118) | Amint az ideiglenes rendelet (162) preambulumbekezdése említi, a PET árai a nyersolajárakkal összhangban ingadozhatnak és ingadoznak, de ez nem vonhat maga után magasabb vámot. Ezért helyénvalónak tekintették, hogy a vámokat megadott tonnánkénti összeg formájában vessék ki. Ezeket az összegeket a dömpingellenes vámtételeknek a VI során a kár megszüntetéséhez szükséges különbözet kiszámításához használt CIF-exportárakra történő alkalmazásával számították ki. |
| --- | --- |

(118)

Amint az ideiglenes rendelet (162) preambulumbekezdése említi, a PET árai a nyersolajárakkal összhangban ingadozhatnak és ingadoznak, de ez nem vonhat maga után magasabb vámot. Ezért helyénvalónak tekintették, hogy a vámokat megadott tonnánkénti összeg formájában vessék ki. Ezeket az összegeket a dömpingellenes vámtételeknek a VI során a kár megszüntetéséhez szükséges különbözet kiszámításához használt CIF-exportárakra történő alkalmazásával számították ki.

2.   KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK

| (119) | Az ideiglenes dömpingellenes intézkedések elfogadását követően egy ausztráliai exportáló termelő az alaprendelet 8. cikke (1) bekezdésének megfelelően kötelezettségvállalást ajánlott fel. Ebben a kötelezettségvállalásban a szóban forgó termelő felajánlotta, hogy az érintett terméket a dömping káros hatásainak megszüntetéséhez szükséges vagy annál magasabb árakon értékesíti. |
| --- | --- |

(119)

Az ideiglenes dömpingellenes intézkedések elfogadását követően egy ausztráliai exportáló termelő az alaprendelet 8. cikke (1) bekezdésének megfelelően kötelezettségvállalást ajánlott fel. Ebben a kötelezettségvállalásban a szóban forgó termelő felajánlotta, hogy az érintett terméket a dömping káros hatásainak megszüntetéséhez szükséges vagy annál magasabb árakon értékesíti.

| (120) | A Bizottság a 2004/600/EK (6) határozattal elfogadta az érintett exportáló termelő által felajánlott kötelezettségvállalást. A kötelezettségvállalás elfogadásának okait az említett határozat ismerteti. |
| --- | --- |

(120)

A Bizottság a 2004/600/EK (6) határozattal elfogadta az érintett exportáló termelő által felajánlott kötelezettségvállalást. A kötelezettségvállalás elfogadásának okait az említett határozat ismerteti.

3.   AZ IDEIGLENES VÁMOK BESZEDÉSE

| (121) | Figyelembe véve a feltárt dömpingkülönbözetek nagyságát és a közösségi iparágnak okozott kár súlyosságát, szükségesnek ítélték a 306/2004/EK rendelettel kivetett ideiglenes dömpingellenes vámokkal biztosított összegek beszedését a véglegesen kivetett vám mértékében. Amennyiben a végleges vámok magasabbak az ideiglenes vámoknál, csak az ideiglenes vámok szintjén biztosított összegeket kell véglegesen beszedni, |
| --- | --- |

(121)

Figyelembe véve a feltárt dömpingkülönbözetek nagyságát és a közösségi iparágnak okozott kár súlyosságát, szükségesnek ítélték a 306/2004/EK rendelettel kivetett ideiglenes dömpingellenes vámokkal biztosított összegek beszedését a véglegesen kivetett vám mértékében. Amennyiben a végleges vámok magasabbak az ideiglenes vámoknál, csak az ideiglenes vámok szintjén biztosított összegeket kell véglegesen beszedni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Végleges dömpingellenes vámot vetnek ki az Ausztráliából, a Kínai Népköztársaságból és Pakisztánból származó, a 3907 60 20 KN-kód alá sorolható, az 1628-5 ISO szabvány szerint 78 ml/g vagy annál magasabb viszkozitási számú polietilén-tereftalát behozatalára.

(2)   Az alább felsorolt vállalatok által előállított termékek közösségi határparitáson számított nettó árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következőképpen alakulnak:

| Ország | Vállalat | Dömpingellenes vám
  (EUR/t) | Kiegészítő TARIC-kód |
| --- | --- | --- | --- |
| Ausztrália | Leading Synthetics Pty Ltd | 66 | A503 |
| Novapex Australia Pty Ltd | 128 | A504 |
| Az összes többi vállalat | 128 | A999 |
| KNK | Sinopec Yizheng Chemical Fibre Company Ltd, | 184 | A505 |
| Changzhou Worldbest Radici Co. Ltd, | 0 | A506 |
| Jiangyin Xingye Plastic Co. Ltd, | 157 | A507 |
| Far Eastern Industries Shanghai Ltd, | 22 | A508 |
| Yuhua Polyester Co. Ltd. of Zhuhai, | 184 | A509 |
| Guangdong Kaiping Polyester Enterprises Group Co. and Guangdong Kaiping Chunhui Co. Ltd. | 184 | A511 |
| Yibin Wuliangye Group Push Co., Ltd. (Sichuan) and Yibin Wuliangye Group Import & Export Co., Ltd. (Sichuan) | 184 | A512 |
| Hubei Changfeng Chemical Fibres Industry Co. Ltd | 151 | A513 |
| Az összes többi vállalat | 184 | A999 |
| Pakisztán | Gatron (Industries) Ltd | 0 | A514 |
| Novatex Ltd | 0 | A515 |
| Az összes többi vállalat | 0 | A999 |

Ország

Vállalat

Dömpingellenes vám

(EUR/t)

Kiegészítő TARIC-kód

Ausztrália

Leading Synthetics Pty Ltd

66

A503

Novapex Australia Pty Ltd

128

A504

Az összes többi vállalat

128

A999

KNK

Sinopec Yizheng Chemical Fibre Company Ltd,

184

A505

Changzhou Worldbest Radici Co. Ltd,

0

A506

Jiangyin Xingye Plastic Co. Ltd,

157

A507

Far Eastern Industries Shanghai Ltd,

22

A508

Yuhua Polyester Co. Ltd. of Zhuhai,

184

A509

Guangdong Kaiping Polyester Enterprises Group Co. and Guangdong Kaiping Chunhui Co. Ltd.

184

A511

Yibin Wuliangye Group Push Co., Ltd. (Sichuan) and Yibin Wuliangye Group Import & Export Co., Ltd. (Sichuan)

184

A512

Hubei Changfeng Chemical Fibres Industry Co. Ltd

151

A513

Az összes többi vállalat

184

A999

Pakisztán

Gatron (Industries) Ltd

0

A514

Novatex Ltd

0

A515

Az összes többi vállalat

0

A999

(3)   A (2) bekezdésben felsorolt 16 vállalat esetében meghatározott egyéni vámtétel alkalmazása a tagállamok vámhatóságai részére egy érvényes kereskedelmi számla bemutatásának függvénye, amely megfelel az 1. mellékletben meghatározott követelményeknek. Ha ilyen számlát nem mutatnak be, az összes többi vállalatra vonatkozó vámtételt kell alkalmazni.

(4)   Olyan esetekben, amikor az áruk a szabad forgalomba bocsátás előtt megsérülnek, és ezért a ténylegesen fizetett vagy fizetendő árat a vámértéknek a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló, 1993. július 2-i 2454/93/EGK bizottsági rendelet (7) 145. cikke alapján történő meghatározása céljából megosztják, a dömpingellenes vámnak a (2) bekezdés alapján kiszámított összegét csökkentik a ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár megosztásának megfelelő százalékkal.

(5)   A (2) bekezdés rendelkezései ellenére végleges vám nem alkalmazandó a 2. cikk rendelkezéseinek megfelelően szabad forgalomba bocsátásra bejelentett behozatalokra.

(6)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozóan hatályban lévő rendelkezéseket kell alkalmazni.

2. cikk

A 2004/600/EK tanácsi határozattal elfogadott kötelezettségvállalásokat felajánló, ott megnevezett vállalatok által szabad forgalomba bocsátásra bejelentett behozatalok mentesek az 1. cikkben kivetett dömpingellenes vámok alól, feltéve hogy azokat az említett vállalatok gyártják, és közvetlenül az első független közösségi vásárló felé szállítják és számlázzák, továbbá feltéve, hogy az ilyen behozatalokat egy legalább a 2. mellékletben felsorolt elemeket tartalmazó kereskedelmi számla kíséri. A vám alóli mentesség további feltétele, hogy a bejelentett és a vámon bemutatott áruk pontosan megfeleljenek a kereskedelmi számlán megadott megnevezésnek.

3. cikk

Az Ausztráliából, a Kínai Népköztársaságból és Pakisztánból származó, a 3907 60 20 KN-kód alá tartozó polietilén-tereftalát behozatalára a 306/2004/EK rendelet alapján vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vámmal biztosított összegeket az e rendeletben véglegesen kivetett mértékben véglegesen beszedik. A dömpingellenes vámok végleges tétele felett biztosított összegeket felszabadítják.

A következő vállalatok esetében a Kínai Népköztársaságból származó, a 3907 60 20 KN-kód alá tartozó polietilén-tereftalát behozatalára kivetett ideiglenes dömpingellenes vámot helyesbítik, mivel a helyesbített vám alacsonyabb lett volna a kivetett ideiglenes vámnál:

| Ország | Vállalat | A 306/2004/EK rendelettel kivetett ideiglenes dömpingellenes vám
  (EUR/t) | Helyesbített ideiglenes dömpingellenes vám | Kiegészítő TARIC-kód |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| KNK | Yuhua Polyester Co., Ltd of Zhuhai, | 188 | 183 | A509 |
| Guangdong Kaiping Polyester Enterprises Group Co. and Guangdong Kaiping Chunhui Co. Ltd. | 191 | 183 | A511 |

Ország

Vállalat

A 306/2004/EK rendelettel kivetett ideiglenes dömpingellenes vám

(EUR/t)

Helyesbített ideiglenes dömpingellenes vám

Kiegészítő TARIC-kód

KNK

Yuhua Polyester Co., Ltd of Zhuhai,

188

183

A509

Guangdong Kaiping Polyester Enterprises Group Co. and Guangdong Kaiping Chunhui Co. Ltd.

191

183

A511

Az e vállalatokra kivetett ideiglenes dömpingellenes vámokat csak a helyesbített ideiglenes dömpingellenes vám mértékében kell véglegesen beszedni.

4. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2004. augusztus 13-án.

a Tanács részéről

az elnök

B. BOT

---

(1)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 461/2004/EK rendelettel (HL L 77., 2004.3.13., 12. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 52., 2004.2.21., 5. o.

2

(3)  HL C 120., 2003.5.22., 13. o.

3

(4)  A Bizottság 1742/2000/EK rendelete (HL L 199., 2000.8.5., 48. o.) és a Tanács 2604/2000/EK rendelete (HL L 301., 2000.11.30., 21. o.).

4

(5)

5

| Európai Bizottság |
| --- |
| Kereskedelmi Főigazgatóság |
| B. részleg |
| J-79 5/16 iroda |
| B-1049 Brüsszel. |

Európai Bizottság

Kereskedelmi Főigazgatóság

B. részleg

J-79 5/16 iroda

B-1049 Brüsszel.

(6)  Lásd ezen Hivatalos Lap 38 oldalát.

6

(7)  HL L 253., 1993.10.11., 1. o. A legutóbb a 2286/2003/EK bizottsági rendelettel (HL L 343., 2003.12.31., 1. o.) módosított rendelet.

7

---

1. MELLÉKLET

Az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében említett érvényes kereskedelmi számlának tartalmaznia kell egy nyilatkozatot a vállalat egy tisztviselőjének aláírásával, a következő formában:

| 1. | A kereskedelmi számlát kiállító vállalat tisztviselőjének neve és beosztása; |
| --- | --- |

1.

A kereskedelmi számlát kiállító vállalat tisztviselőjének neve és beosztása;

| 2. | A következő nyilatkozat:
  „Alulírott igazolom, hogy az e számla alá tartozó, az Európai Közösségbe történő kivitelre értékesített [mennyiség] polietilén-tereftalátot a [vállalat neve és címe] [kiegészítő TARIC-kód] állította elő [ország]; kijelentem, hogy az ezen a számlán megadott információ teljes és megfelel a valóságnak.” |
| --- | --- |

2.

A következő nyilatkozat:

„Alulírott igazolom, hogy az e számla alá tartozó, az Európai Közösségbe történő kivitelre értékesített [mennyiség] polietilén-tereftalátot a [vállalat neve és címe] [kiegészítő TARIC-kód] állította elő [ország]; kijelentem, hogy az ezen a számlán megadott információ teljes és megfelel a valóságnak.”

| 3. | Dátum és aláírás. |
| --- | --- |

3.

Dátum és aláírás.

---

2. MELLÉKLET

A 2. cikkben említett kereskedelmi számlán feltüntetendő elemek

A kötelezettségvállalás alá tartozó érintett termék értékesítését kísérő kereskedelmi számlán, amelyre a dömpingellenes vám alóli mentességet igényelnek, a következő adatokat kell feltüntetni:

| 1. | A „KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁS ALÁ TARTOZÓ ÁRUKAT KÍSÉRŐ KERESKEDELMI SZÁMLA” cím; |
| --- | --- |

1.

A „KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁS ALÁ TARTOZÓ ÁRUKAT KÍSÉRŐ KERESKEDELMI SZÁMLA” cím;

| 2. | A 2. cikkben említett, a kereskedelmi számlát kiállító vállalat neve; |
| --- | --- |

2.

A 2. cikkben említett, a kereskedelmi számlát kiállító vállalat neve;

| 3. | A kereskedelmi számla száma; |
| --- | --- |

3.

A kereskedelmi számla száma;

| 4. | A kereskedelmi számla kiállításának napja; |
| --- | --- |

4.

A kereskedelmi számla kiállításának napja;

| 5. | Az a kiegészítő TARIC-kód, amely szerint a számlán megnevezett árukat a közösségi határon vámkezelni kell; |
| --- | --- |

5.

Az a kiegészítő TARIC-kód, amely szerint a számlán megnevezett árukat a közösségi határon vámkezelni kell;

| 6. | Az áruk pontos megnevezése, beleértve a következőket:






  — | termékkód (TK), |
| --- | --- | --- |

6.

Az áruk pontos megnevezése, beleértve a következőket:

—

termékkód (TK),

| — | KN-kód, |
| --- | --- |

—

KN-kód,

| — | mennyiség (tonnában); |
| --- | --- |

—

mennyiség (tonnában);

| 7. | Az értékesítési feltételek leírása, beleértve a következőket:






  — | tonnánkénti ár, |
| --- | --- | --- |

7.

Az értékesítési feltételek leírása, beleértve a következőket:

—

tonnánkénti ár,

| — | alkalmazandó fizetési feltételek, |
| --- | --- |

—

alkalmazandó fizetési feltételek,

| — | alkalmazandó szállítási feltételek, |
| --- | --- |

—

alkalmazandó szállítási feltételek,

| — | összes kedvezmény és engedmény; |
| --- | --- |

—

összes kedvezmény és engedmény;

| 8. | Az importőrként eljáró vállalat neve, amely részére a vállalat a számlát közvetlenül kiállítja; |
| --- | --- |

8.

Az importőrként eljáró vállalat neve, amely részére a vállalat a számlát közvetlenül kiállítja;

| 9. | A kereskedelmi számlát kiállító vállalat tisztviselőjének neve és a következő, az aláírásával ellátott nyilatkozat:
  „Alulírott igazolom, hogy az e számla alá tartozó árukat az Európai Közösségbe történő közvetlen kivitelre a [vállalat neve és címe], [kiegészítő Taric-kód] által felajánlott és az Európai Bizottság által a 2004/600/EK határozattal elfogadott kötelezettségvállalás hatályán belül és feltételei szerint értékesítették. Kijelentem, hogy az ezen a számlán megadott információ teljes és megfelel a valóságnak.” |
| --- | --- |

9.

A kereskedelmi számlát kiállító vállalat tisztviselőjének neve és a következő, az aláírásával ellátott nyilatkozat:

„Alulírott igazolom, hogy az e számla alá tartozó árukat az Európai Közösségbe történő közvetlen kivitelre a [vállalat neve és címe], [kiegészítő Taric-kód] által felajánlott és az Európai Bizottság által a 2004/600/EK határozattal elfogadott kötelezettségvállalás hatályán belül és feltételei szerint értékesítették. Kijelentem, hogy az ezen a számlán megadott információ teljes és megfelel a valóságnak.”

---

| 19.8.2004 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 271/18 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2004

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 271/18

---

A BIZOTTSÁG 1468/2004/EK RENDELETE

(2004. augusztus 18.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gyümölcs és zöldség behozatalára vonatkozó intézkedések alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1994. december 21-i 3223/94/EK (1) bizottsági rendeletre és különösen annak 4. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni, |
| --- | --- |

(2)

A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 3223/94/EK rendelet 4. cikkében említett behozatali átalányértékeket a mellékletben található táblázat határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2004. augusztus 19-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2004. augusztus 18-án.

a Bizottság részéről

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági főigazgató

---

(1)  HL L 337., 1994.12.24., 66. o. A legutóbb az 1947/2002/EK rendelettel (HL L 299., 2002.11.1., 17. o.) módosított rendelet.

1

---

MELLÉKLET

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról szóló, 2004. augusztus 18-i bizottsági rendelethez

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0707 00 05 | 052 | 104,2 |
| 999 | 104,2 |
| 0709 90 70 | 052 | 82,1 |
| 999 | 82,1 |
| 0805 50 10 | 382 | 55,0 |
| 388 | 61,2 |
| 524 | 76,0 |
| 528 | 47,2 |
| 999 | 59,9 |
| 0806 10 10 | 052 | 84,3 |
| 400 | 179,7 |
| 624 | 145,8 |
| 999 | 136,6 |
| 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 | 388 | 78,5 |
| 400 | 105,3 |
| 404 | 115,9 |
| 508 | 60,9 |
| 512 | 84,7 |
| 528 | 91,8 |
| 720 | 53,0 |
| 800 | 162,8 |
| 804 | 79,0 |
| 999 | 92,4 |
| 0808 20 50 | 052 | 129,1 |
| 388 | 82,3 |
| 528 | 81,3 |
| 999 | 97,6 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | 052 | 134,2 |
| 999 | 134,2 |
| 0809 40 05 | 052 | 101,8 |
| 066 | 41,8 |
| 093 | 37,5 |
| 094 | 33,4 |
| 624 | 142,5 |
| 999 | 71,4 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0707 00 05

052

104,2

999

104,2

0709 90 70

052

82,1

999

82,1

0805 50 10

382

55,0

388

61,2

524

76,0

528

47,2

999

59,9

0806 10 10

052

84,3

400

179,7

624

145,8

999

136,6

0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90

388

78,5

400

105,3

404

115,9

508

60,9

512

84,7

528

91,8

720

53,0

800

162,8

804

79,0

999

92,4

0808 20 50

052

129,1

388

82,3

528

81,3

999

97,6

0809 30 10, 0809 30 90

052

134,2

999

134,2

0809 40 05

052

101,8

066

41,8

093

37,5

094

33,4

624

142,5

999

71,4

---

(1)  Az országok nómenklatúráját a 2081/2003/EK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 313., 2003.11.28., 11. o.). A „999” jelentése „egyéb származás”.

---

| 19.8.2004 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 271/20 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2004

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 271/20

---

A BIZOTTSÁG 1469/2004/EK RENDELETE

(2004. augusztus 18.)

az 1555/96/EK rendelet módosításáról az almára vonatkozó kiegészítő vámok küszöbszintjei tekintetében

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gyümölcs- és zöldségpiac közös szervezéséről szóló, 1996. október 28-i 2200/96/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 33. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A gyümölcs- és zöldségfélékre kivetett kiegészítő importvámok alkalmazásának részletes szabályairól szóló, 1996. július 30-i 1555/96/EK bizottsági rendelet (2) rendelkezik az ugyanezen rendelet mellékletében felsorolt termékek behozatalának felügyeletéről. Ezt a felügyeleti tevékenységet a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó egyes rendelkezések megállapításáról szóló, 1993. július 2-i 2454/93/EGK bizottsági rendelet (3) 308.d cikkében megállapított szabályoknak megfelelően kell lefolytatni. |
| --- | --- |

(1)

A gyümölcs- és zöldségfélékre kivetett kiegészítő importvámok alkalmazásának részletes szabályairól szóló, 1996. július 30-i 1555/96/EK bizottsági rendelet (2) rendelkezik az ugyanezen rendelet mellékletében felsorolt termékek behozatalának felügyeletéről. Ezt a felügyeleti tevékenységet a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó egyes rendelkezések megállapításáról szóló, 1993. július 2-i 2454/93/EGK bizottsági rendelet (3) 308.d cikkében megállapított szabályoknak megfelelően kell lefolytatni.

| (2) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai során megkötött mezőgazdasági megállapodás (4) 5. cikk (4) bekezdésének alkalmazása céljából, és a 2001-re, 2002-re és 2003-ra vonatkozóan rendelkezésre álló legfrissebb adatok tükrében módosítani kell az alma esetében alkalmazandó kiegészítő importvámok küszöbszintjeit. |
| --- | --- |

(2)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai során megkötött mezőgazdasági megállapodás (4) 5. cikk (4) bekezdésének alkalmazása céljából, és a 2001-re, 2002-re és 2003-ra vonatkozóan rendelkezésre álló legfrissebb adatok tükrében módosítani kell az alma esetében alkalmazandó kiegészítő importvámok küszöbszintjeit.

| (3) | Következésképpen módosítani szükséges az 1555/96/EK rendeletet. |
| --- | --- |

(3)

Következésképpen módosítani szükséges az 1555/96/EK rendeletet.

| (4) | Az e rendeletben meghatározott intézkedések összhangban vannak a Gyümölcs- és Zöldségpiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e rendeletben meghatározott intézkedések összhangban vannak a Gyümölcs- és Zöldségpiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1555/96/EK rendelet melléklete helyébe a jelen rendelet mellékletében foglalt szöveg lép.

2 cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő napon lép hatályba.

A rendelet 2004. szeptember 1-jétől alkalmazandó.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2004. augusztus 18-án.

a Bizottság részéről

Franz FISCHLER

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 297., 1996.11.21., 1. o. A legutóbb a 47/2003/EK bizottsági rendelettel (HL L 7., 2003.1.11., 64. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 193., 1996.8.3., 1. o. A legutóbb az 1056/2004/EK rendelettel (HL L 192., 2004.5.29., 20. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 253., 1993.10.11., 1. o. A legutóbb a 2286/2003/EK rendelettel (HL L 343., 2003.12.31, 1. o.) módosított rendelet.

3

(4)  HL L 336., 1994.12.23., 24. o.

4

---

MELLÉKLET

„MELLÉKLET

A kombinált nómenklatúra értelmezésére vonatkozó szabályok sérelme nélkül, a termékek megnevezése csak tájékoztató jellegű. E melléklet alkalmazása szempontjából a kiegészítő importvámok alkalmazási körét a jelen rendelet elfogadásakor érvényes KN-kódok alkalmazási tartománya határozza meg. Abban az esetben, ha a KN-kód előtt »ex« jelzés található, a kiegészítő importvám alkalmazási körét a KN-kód alkalmazási tartománya és az annak megfelelő alkalmazási időszak együttesen határozza meg.

| Sorszám | KN-kód | Árumegnevezés | Alkalmazási időszak | Küszöbszint
  (tonnában) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 78.0015 | ex 0702 00 00 | Paradicsom | — | október 1.–május 31. |

Sorszám

KN-kód

Árumegnevezés

Alkalmazási időszak

Küszöbszint

(tonnában)

78.0015

ex 0702 00 00

Paradicsom

—

október 1.–május 31.

206 245

78.0020

| — | június 1.–szeptember 30. |
| --- | --- |

—

június 1.–szeptember 30.

10 586

78.0065

ex 0707 00 05

Uborka

| — | május 1.–október 31. |
| --- | --- |

—

május 1.–október 31.

11 924

78.0075

| — | november 1.–április 30. |
| --- | --- |

—

november 1.–április 30.

8 560

78.0085

ex 0709 10 00

Articsóka

| — | november 1.–június 30. |
| --- | --- |

—

november 1.–június 30.

1 357

78.0100

0709 90 70

Cukkini

| — | január 1.–december 31. |
| --- | --- |

—

január 1.–december 31.

18 056

78.0110

ex 0805 10 10

Narancs

| — | december 1.–május 31. |
| --- | --- |

—

december 1.–május 31.

404 503

ex 0805 10 30

ex 0805 10 50

78.0120

ex 0805 20 10

Klementin

| — | november 1.–február vége |
| --- | --- |

—

november 1.–február vége

164 111

78.0130

ex 0805 20 30

Mandarin (beleértve a tangerint és a satsumát), wilking és a hasonló hibrid citrusfélék

| — | november 1.–február vége |
| --- | --- |

—

november 1.–február vége

89 273

ex 0805 20 50

ex 0805 20 70

ex 0805 20 90

78.0155

ex 0805 50 10

Citrom

| — | június 1.–december 31. |
| --- | --- |

—

június 1.–december 31.

342 761

78.0160

| — | január 1.–május 31. |
| --- | --- |

—

január 1.–május 31.

12 938

78.0170

ex 0806 10 10

Csemegeszőlő

| — | július 21.–november 20. |
| --- | --- |

—

július 21.–november 20.

227 815

78.0175

ex 0808 10 20

Alma

| — | január 1.–augusztus 31. |
| --- | --- |

—

január 1.–augusztus 31.

730 623

ex 0808 10 50

ex 0808 10 90

78.0180

| — | szeptember 1.–december 31. |
| --- | --- |

—

szeptember 1.–december 31.

32 246

78.0220

ex 0808 20 50

Körte

| — | január 1.–április 30. |
| --- | --- |

—

január 1.–április 30.

257 158

78.0235

| — | július 1.–december 31. |
| --- | --- |

—

július 1.–december 31.

27 497

78.0250

ex 0809 10 00

Kajszibarack

| — | június 1.–július 31. |
| --- | --- |

—

június 1.–július 31.

4 123

78.0265

ex 0809 20 95

Cseresznyefélék, a meggy kivételével

| — | május 21.–augusztus 10. |
| --- | --- |

—

május 21.–augusztus 10.

32 863

78.0270

ex 0809 30

Őszibarack, beleértve a nektarint

| — | június 11.–szeptember 30. |
| --- | --- |

—

június 11.–szeptember 30.

6 808

78.0280

ex 0809 40 05

Szilva

| — | június 11.–szeptember 30. |
| --- | --- |

—

június 11.–szeptember 30.

51 276”

---

| 19.8.2004 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 271/22 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2004

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 271/22

---

A BIZOTTSÁG 1470/2004/EK RENDELETE

(2004. augusztus 18.)

bizonyos aszalási célú mazsolaszőlő fajták művelési támogatási összegeinek, és a filoxérával sújtott szőlőültetvények újratelepítési támogatásának meghatározásáról, a 2004/2005-ös értékesítési kampányra vonatkozóan

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó Szerződésre,

tekintettel a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazat közös piaci szervezéséről (1) szóló, 1996. október 28-i 2201/96/EK tanácsi rendeletre és különösen annak 7. cikke (5) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2201/96/ EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének második albekezdése meghatározza a támogatás megállapításának kritériumait az aszalási célú Szultanina, Madeirai muskotályszőlő és Korinthusi mazsolaszőlőfajták termesztésére vonatkozóan. |
| --- | --- |

(1)

A 2201/96/ EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének második albekezdése meghatározza a támogatás megállapításának kritériumait az aszalási célú Szultanina, Madeirai muskotályszőlő és Korinthusi mazsolaszőlőfajták termesztésére vonatkozóan.

| (2) | A 2201/96/ EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének harmadik albekezdése előirányozza a támogatási összeg differenciálásának lehetőségét, szőlőfajtáktól függően. Szintén előirányozza az említett összeg egyéb tényezők alapján történő további differenciálásának lehetőségét is, melyek a hozamokat befolyásolhatják. A Szultanina fajta esetében tehát javasolt egy kiegészítőleges differenciálást is előirányozni a filoxéra sújtotta területek és az egyéb területek közötti megkülönböztetés céljából. |
| --- | --- |

(2)

A 2201/96/ EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének harmadik albekezdése előirányozza a támogatási összeg differenciálásának lehetőségét, szőlőfajtáktól függően. Szintén előirányozza az említett összeg egyéb tényezők alapján történő további differenciálásának lehetőségét is, melyek a hozamokat befolyásolhatják. A Szultanina fajta esetében tehát javasolt egy kiegészítőleges differenciálást is előirányozni a filoxéra sújtotta területek és az egyéb területek közötti megkülönböztetés céljából.

| (3) | A 2003/2004-es értékesítési kampányra vonatkozóan, a 2201/96/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének első albekezdésében szereplő, szőlőművelésre szánt területek vizsgálata nem vezetett a bizonyos aszalási célú mazsolaszőlő-fajták művelési támogatására vonatkozó (2) 2201/96/EK tanácsi rendelet végrehajtási szabályait meghatározó, 1999. július 22-i 1621/1999/EK bizottsági rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében meghatározott maximális garanciaterület túllépésének megállapításához. |
| --- | --- |

(3)

A 2003/2004-es értékesítési kampányra vonatkozóan, a 2201/96/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének első albekezdésében szereplő, szőlőművelésre szánt területek vizsgálata nem vezetett a bizonyos aszalási célú mazsolaszőlő-fajták művelési támogatására vonatkozó (2) 2201/96/EK tanácsi rendelet végrehajtási szabályait meghatározó, 1999. július 22-i 1621/1999/EK bizottsági rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében meghatározott maximális garanciaterület túllépésének megállapításához.

| (4) | Indokolt meghatározni a 2004/2005-ös értékesítési kampányra vonatkozóan az említett szőlők művelési támogatását. |
| --- | --- |

(4)

Indokolt meghatározni a 2004/2005-ös értékesítési kampányra vonatkozóan az említett szőlők művelési támogatását.

| (5) | Szintén indokolt azoknak a termelőknek juttatandó támogatás meghatározása, akik a 2201/96/EK rendelet 7. cikkének (4) bekezdésében meghatározott feltételeknek megfelelően telepítik újra szőlőiket, a filoxéra elleni védekezés érdekében. |
| --- | --- |

(5)

Szintén indokolt azoknak a termelőknek juttatandó támogatás meghatározása, akik a 2201/96/EK rendelet 7. cikkének (4) bekezdésében meghatározott feltételeknek megfelelően telepítik újra szőlőiket, a filoxéra elleni védekezés érdekében.

| (6) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Feldolgozottgyümölcs- és Feldolgozottzöldség-piaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Feldolgozottgyümölcs- és Feldolgozottzöldség-piaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

1.   A 2004/2005-ös értékesítési kampányra vonatkozóan a 2201/96/EK rendelet 7. cikkének (1) bekezdésében szereplő művelési támogatást a következőképpen határozták meg:

| a) | a filoxérával sújtott, vagy 5 évnél nem régebben újratelepített Szultanina szőlőfajtával beültetett területek esetében 2 806 euró/hektár; |
| --- | --- |

a)

a filoxérával sújtott, vagy 5 évnél nem régebben újratelepített Szultanina szőlőfajtával beültetett területek esetében 2 806 euró/hektár;

| b) | Szultanina szőlőfajtával beültetett egyéb területek esetében 3 847 euró/hektár; |
| --- | --- |

b)

Szultanina szőlőfajtával beültetett egyéb területek esetében 3 847 euró/hektár;

| c) | Korinthusi mazsolaszőlővel beültetett területek esetében 3 391 euró/hektár; |
| --- | --- |

c)

Korinthusi mazsolaszőlővel beültetett területek esetében 3 391 euró/hektár;

| d) | Madeirai muskotályszőlő fajtával beültetett területek esetében 969 euró/hektár. |
| --- | --- |

d)

Madeirai muskotályszőlő fajtával beültetett területek esetében 969 euró/hektár.

2.   A 2004/2005-ös értékesítési kampányra vonatkozóan a 2201/96/EK rendelet 7. cikkének 4. bekezdésében szereplő újratelepítési támogatás mértékét 3 917 euró/hektárban állapították meg.

3.   A 2201/96/EK rendelet 7. cikk (4) bekezdése második mondatának megfelelően, amennyiben a 2. bekezdésben meghatározott támogatás kerül kifizetésre, akkor e cikk (1) bekezdésében meghatározott támogatás nem kerül kifizetésre.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2004. augusztus 18-án.

a Bizottság részéről

Franz FISCHLER

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 297., 1996.11.21., 29. o. A legutóbb a 386/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 64., 2004.3.2., 25. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 192., 1999.7.24., 21. o. A legutóbb az 1880/2001/EK rendelettel (HL L 258., 2001.9.27., 14. o.) módosított rendelet.

2

---

| 19.8.2004 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 271/24 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2004

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 271/24

---

A BIZOTTSÁG 1471/2004/EK RENDELETE

(2004. augusztus 18.)

a szarvasfélék termékeinek Kanadából és az Egyesült Államokból történő behozataláról szóló 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet XI. mellékletének módosításáról

(EGT vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az egyes fertőző szivacsos agylágyulásformák megelőzésének, ellenőrzésének és megszüntetésének szabályait meghatározó, 2001. május 22-i 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 23. cikke első bekezdésére,

mivel:

| (1) | Kanadában és az Egyesült Államokban a tenyésztett és vadon élő szarvasok és jávorszarvasok állományát érintő krónikus sorvadásos betegségről számoltak be. Mindeddig máshol az őshonos betegséget nem észlelték. |
| --- | --- |

(1)

Kanadában és az Egyesült Államokban a tenyésztett és vadon élő szarvasok és jávorszarvasok állományát érintő krónikus sorvadásos betegségről számoltak be. Mindeddig máshol az őshonos betegséget nem észlelték.

| (2) | A tudományos irányítóbizottság 2003. március 6–7-i véleményében fokozott állat- és közegészségügyi védelmet javasolt a Közösségben a kanadai és egyesült államokbeli szarvasfélék krónikus sorvadásos betegségének kockázata miatt. |
| --- | --- |

(2)

A tudományos irányítóbizottság 2003. március 6–7-i véleményében fokozott állat- és közegészségügyi védelmet javasolt a Közösségben a kanadai és egyesült államokbeli szarvasfélék krónikus sorvadásos betegségének kockázata miatt.

| (3) | Kanada és az Egyesült Államok nem szerepelnek a nem házi kérődzők Közösségbe történő exportját jóváhagyó harmadik országok listáján, melyet a harmadik országok vagy azok egy részének listáját felállító, és bizonyos élő állatok, valamint azok friss húsainak Közösségbe történő behozatalához szükséges állat- és közegészségügyi, illetve állatorvosi igazolás feltételeiről szóló 79/542/EGK tanácsi határozat (2) meghatároz, az élő szarvasfélék ezen országokból a Közösségbe történő exportja eleve ki van zárva. |
| --- | --- |

(3)

Kanada és az Egyesült Államok nem szerepelnek a nem házi kérődzők Közösségbe történő exportját jóváhagyó harmadik országok listáján, melyet a harmadik országok vagy azok egy részének listáját felállító, és bizonyos élő állatok, valamint azok friss húsainak Közösségbe történő behozatalához szükséges állat- és közegészségügyi, illetve állatorvosi igazolás feltételeiről szóló 79/542/EGK tanácsi határozat (2) meghatároz, az élő szarvasfélék ezen országokból a Közösségbe történő exportja eleve ki van zárva.

| (4) | A 90/425/EGK irányelv (3) A. mellékletének 1. pontjában nevezett külön közösségi szabályok szerinti állategészségügyi követelmények által nem érintett állatok, sperma, petesejt és embrió Közösségi kereskedelmét, illetve abba történő behozatalát szabályozó állategészségügyi követelményeket meghatározó 92/65/EGK tanácsi irányelv kiköti, hogy kizárólag bizonyos, megnevezett fajok spermáját, petéjét és embrióját lehet a Közösségbe behozni. A szarvasfélék ebben nem szerepelnek. Ezért a szarvasfélékhez tartozó állatok spermájának, embriójának és petesejtjének behozatala eleve ki van zárva. |
| --- | --- |

(4)

A 90/425/EGK irányelv (3) A. mellékletének 1. pontjában nevezett külön közösségi szabályok szerinti állategészségügyi követelmények által nem érintett állatok, sperma, petesejt és embrió Közösségi kereskedelmét, illetve abba történő behozatalát szabályozó állategészségügyi követelményeket meghatározó 92/65/EGK tanácsi irányelv kiköti, hogy kizárólag bizonyos, megnevezett fajok spermáját, petéjét és embrióját lehet a Közösségbe behozni. A szarvasfélék ebben nem szerepelnek. Ezért a szarvasfélékhez tartozó állatok spermájának, embriójának és petesejtjének behozatala eleve ki van zárva.

| (5) | A tenyésztett és vad szarvasfélék friss húsának, hústermékeinek és húskészítményeinek behozatalakor fennálló lehetséges köz- és állategészségügyi kockázat minimalizálása érdekében intézkedések bevezetése szükséges. |
| --- | --- |

(5)

A tenyésztett és vad szarvasfélék friss húsának, hústermékeinek és húskészítményeinek behozatalakor fennálló lehetséges köz- és állategészségügyi kockázat minimalizálása érdekében intézkedések bevezetése szükséges.

| (6) | A 999/2001/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(6)

A 999/2001/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell.

| (7) | Az ebben a rendeletben meghatározott intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az ebben a rendeletben meghatározott intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 999/2001/EK rendelet XI. melléklete az ehhez a rendelethez tartozó melléklettel összhangban módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő 20. napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2005. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2004. augusztus 18-án.

a Bizottság részéről

David BYRNE

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 147., 2001.5.31., 1. o. A legutóbb a 876/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 162., 2004.4.30., 52. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 146., 1979.6.14., 15. o. A legutóbb a 2004/554/EK bizottsági határozattal (HL L 248., 2004.7.9., 1. o.) módosított határozat.

2

(3)  HL L 268., 1992.9.14., 54. o. A legutóbb a 2004/68/EK irányelvvel (HL L 139., 2004.4.30., 320. o.) módosított irányelv.

3

---

MELLÉKLET

A XI. melléklet D része a következő 4. ponttal egészül ki:

| „4. | a) | Mikor a tenyésztett szarvasféléktől származó, a 91/495/EGK tanácsi irányelv (1) által meghatározott tenyésztett vad húsát, a 94/65/EK tanácsi irányelv (2) által meghatározott húskészítményeket és a 77/99/EGK tanácsi irányelv (3) által meghatározott hústermékeket Kanadából vagy az Egyesült Államokból a Közösségbe behozzák, az egészségügyi igazolás mellett az alábbiakat tartalmazó, az előállító ország illetékes hatósága által aláírt nyilatkozat szükséges:
  »Ez a termék belsőségektől és gerincvelőtől mentes olyan szarvasféle húst tartalmaz, vagy kizárólag olyan szarvasféle húsából származik, melyek szöveteiben a krónikus sorvadásos betegséget patológiailag, immunokémiailag vagy más illetékes hatóság által elismert diagnosztikai módszerrel megvizsgálták és negatív eredményt kaptak, továbbá nem származik olyan állomány állatai közül, ahol a krónikus sorvadásos betegséget megállapították, vagy annak gyanúja hivatalosan felmerült.« |
| --- | --- | --- |

„4.

a)

Mikor a tenyésztett szarvasféléktől származó, a 91/495/EGK tanácsi irányelv (1) által meghatározott tenyésztett vad húsát, a 94/65/EK tanácsi irányelv (2) által meghatározott húskészítményeket és a 77/99/EGK tanácsi irányelv (3) által meghatározott hústermékeket Kanadából vagy az Egyesült Államokból a Közösségbe behozzák, az egészségügyi igazolás mellett az alábbiakat tartalmazó, az előállító ország illetékes hatósága által aláírt nyilatkozat szükséges:

»Ez a termék belsőségektől és gerincvelőtől mentes olyan szarvasféle húst tartalmaz, vagy kizárólag olyan szarvasféle húsából származik, melyek szöveteiben a krónikus sorvadásos betegséget patológiailag, immunokémiailag vagy más illetékes hatóság által elismert diagnosztikai módszerrel megvizsgálták és negatív eredményt kaptak, továbbá nem származik olyan állomány állatai közül, ahol a krónikus sorvadásos betegséget megállapították, vagy annak gyanúja hivatalosan felmerült.«

| b) | Mikor a vad szarvasféléktől származó, a 92/45/EGK tanácsi irányelv (4) által meghatározott tenyésztett vad húsát, a 94/65/EK tanácsi irányelv által meghatározott húskészítményeket és a 77/99/EGK tanácsi irányelv által meghatározott hústermékeket Kanadából vagy az Egyesült Államokból a Közösségbe behozzák, az egészségügyi igazolás mellett az alábbiakat tartalmazó, az előállító ország illetékes hatósága által aláírt nyilatkozat szükséges:
  »Ez a termék belsőségektől és gerincvelőtől mentes olyan szarvasféle húst tartalmaz, vagy kizárólag olyan szarvasféle húsából származik, melyek szöveteiben a krónikus sorvadásos betegséget patológiailag, immunokémiailag vagy más illetékes hatóság által elismert diagnosztikai módszerrel megvizsgálták és negatív eredményt kaptak, továbbá nem származik olyan területen található állattól, ahol a krónikus sorvadásos betegséget az utóbbi három évben megállapították, vagy annak gyanúja hivatalosan felmerült.«” |
| --- | --- |

b)

Mikor a vad szarvasféléktől származó, a 92/45/EGK tanácsi irányelv (4) által meghatározott tenyésztett vad húsát, a 94/65/EK tanácsi irányelv által meghatározott húskészítményeket és a 77/99/EGK tanácsi irányelv által meghatározott hústermékeket Kanadából vagy az Egyesült Államokból a Közösségbe behozzák, az egészségügyi igazolás mellett az alábbiakat tartalmazó, az előállító ország illetékes hatósága által aláírt nyilatkozat szükséges:

»Ez a termék belsőségektől és gerincvelőtől mentes olyan szarvasféle húst tartalmaz, vagy kizárólag olyan szarvasféle húsából származik, melyek szöveteiben a krónikus sorvadásos betegséget patológiailag, immunokémiailag vagy más illetékes hatóság által elismert diagnosztikai módszerrel megvizsgálták és negatív eredményt kaptak, továbbá nem származik olyan területen található állattól, ahol a krónikus sorvadásos betegséget az utóbbi három évben megállapították, vagy annak gyanúja hivatalosan felmerült.«

---

(1)  HL L 268., 1991.9.24., 41. o.

1

(2)  HL L 368., 1994.12.31., 10. o.

2

(3)  HL L 26., 1977.1.31., 85. o.

3

(4)  HL L 268., 1992.9.14., 35. o.

4

---

| 19.8.2004 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 271/26 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2004

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 271/26

---

A BIZOTTSÁG 1472/2004/EK RENDELETE

(2004. augusztus 18.)

az egyes tagállamok súrlókór elleni nemzeti védekezési programjainak jóváhagyásáról és a 2003/100/EK határozat alapján juhok TSE-rezisztenciájának kialakítását célzó tenyésztési programokra vonatkozó kiegészítő biztosítékok meghatározásáról és eltérések nyújtásáról szóló 1874/2003/EK rendelet módosításáról

(EGT vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Parlament és a Tanács az egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2001. május 22-i 999/2001/EK rendeletére (1) és különösen annak VIII. melléklete A. fejezete 1. szakasza b) pontjának ii. alpontjára,

mivel:

| (1) | A 999/2001/EK rendelet szabályozza a tagállamoknak a juhok surlókórjával kapcsolatos védelmi programjainak jóváhagyását, amennyiben azok megfelelnek az abban a rendeletben előírt bizonyos feltételeknek. A 999/2001/EK rendelet előírja továbbá bármely további garanciák meghatározását, amelyek az azzal a rendelettel összhangban történő Közösségen belüli kereskedelemhez és behozatalhoz szükségesek lehetnek. |
| --- | --- |

(1)

A 999/2001/EK rendelet szabályozza a tagállamoknak a juhok surlókórjával kapcsolatos védelmi programjainak jóváhagyását, amennyiben azok megfelelnek az abban a rendeletben előírt bizonyos feltételeknek. A 999/2001/EK rendelet előírja továbbá bármely további garanciák meghatározását, amelyek az azzal a rendelettel összhangban történő Közösségen belüli kereskedelemhez és behozatalhoz szükségesek lehetnek.

| (2) | A juhfélékben előforduló fertőző szivacsos agyvelőbántalmakkal szembeni rezisztenciára szolgáló tenyésztési programok létrehozatala minimumkövetelményeinek meghatározásáról szóló, 2003. február 13-i 2003/100/EK bizottsági határozat (2) előírja, hogy minden tagállamnak tenyésztési programot kell bevezetnie a TSE-vel szembeni rezisztenciára történő kiválasztás céljából bizonyos juhfajtáknál. A 2003/100/EK rendelet lehetőséget ad továbbá a tagállamok számára a követelményektől való bizonyos eltérésekre a 999/2001/EK rendelettel összhangban benyújtott és jóváhagyott surlókór elleni nemzeti védelmi program végrehajtása vonatkozásában, ahol szabályozza a gazdaságban elpusztult juh- és kecskefélék folyamatos aktív nyomon követését minden nyájnál az adott tagállamban. |
| --- | --- |

(2)

A juhfélékben előforduló fertőző szivacsos agyvelőbántalmakkal szembeni rezisztenciára szolgáló tenyésztési programok létrehozatala minimumkövetelményeinek meghatározásáról szóló, 2003. február 13-i 2003/100/EK bizottsági határozat (2) előírja, hogy minden tagállamnak tenyésztési programot kell bevezetnie a TSE-vel szembeni rezisztenciára történő kiválasztás céljából bizonyos juhfajtáknál. A 2003/100/EK rendelet lehetőséget ad továbbá a tagállamok számára a követelményektől való bizonyos eltérésekre a 999/2001/EK rendelettel összhangban benyújtott és jóváhagyott surlókór elleni nemzeti védelmi program végrehajtása vonatkozásában, ahol szabályozza a gazdaságban elpusztult juh- és kecskefélék folyamatos aktív nyomon követését minden nyájnál az adott tagállamban.

| (3) | Az 1874/2003/EK bizottsági rendelet (3) jóváhagyta Dánia és Svédország surlókór elleni nemzeti védelmi programját. |
| --- | --- |

(3)

Az 1874/2003/EK bizottsági rendelet (3) jóváhagyta Dánia és Svédország surlókór elleni nemzeti védelmi programját.

| (4) | 2004. március 28-án Finnország benyújtotta surlókór elleni nemzeti védelmi programját, amely úgy tekinthető, mint amelyik megfelel a 999/2001/EK rendeletben előírt feltételeknek, és Finnország területén a surlókór elterjedtsége valószínűleg alacsony. Ennek megfelelően Finnország surlókór elleni nemzeti védelmi programját el kell fogadni. |
| --- | --- |

(4)

2004. március 28-án Finnország benyújtotta surlókór elleni nemzeti védelmi programját, amely úgy tekinthető, mint amelyik megfelel a 999/2001/EK rendeletben előírt feltételeknek, és Finnország területén a surlókór elterjedtsége valószínűleg alacsony. Ennek megfelelően Finnország surlókór elleni nemzeti védelmi programját el kell fogadni.

| (5) | A surlókór elleni nemzeti védelmi programja alapján Finnország számára eltérést kell engedélyezni a tenyésztési programtól a 2003/100/EK határozat értelmében. Továbbá a 999/2001/EK rendelet VIII. mellékletének A. fejezetében és IX. mellékletének E. fejezetében igényelt, és az 1874/2003/EK rendeletben előírt kiegészítő garanciákat, valamint az abban a rendeletben található összes egyéb rendelkezést Finnország vonatkozásában alkalmazni kell. |
| --- | --- |

(5)

A surlókór elleni nemzeti védelmi programja alapján Finnország számára eltérést kell engedélyezni a tenyésztési programtól a 2003/100/EK határozat értelmében. Továbbá a 999/2001/EK rendelet VIII. mellékletének A. fejezetében és IX. mellékletének E. fejezetében igényelt, és az 1874/2003/EK rendeletben előírt kiegészítő garanciákat, valamint az abban a rendeletben található összes egyéb rendelkezést Finnország vonatkozásában alkalmazni kell.

| (6) | Az 1874/2003/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(6)

Az 1874/2003/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (7) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1874/2003/EK rendelet mellékletének helyébe e rendelet melléklete lép.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2004. augusztus 18-án.

a Bizottság részéről

David BYRNE

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 147., 2001.5.31., 1. o. A legutóbb a 876/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 162., 2004.4.30., 52. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 41., 2003.2.14., 41. o.

2

(3)  HL L 275., 2003.10.25., 12. o.

3

---

MELLÉKLET

„MELLÉKLET

Azok a tagállamok, amelyek surlókór elleni védelmi programját jóváhagyták

| | Dánia |
| --- | --- |

Dánia

| | Finnország |
| --- | --- |

Finnország

| | Svédország” |
| --- | --- |

Svédország”

---

| 19.8.2004 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 271/28 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2004

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 271/28

---

A BIZOTTSÁG 1473/2004/EK RENDELETE

(2004. augusztus 18.)

a feldolgozatlan mazsolaszőlő és aszalt füge 2003/2004-es gazdasági évre vonatkozó raktározási támogatásának meghatározásáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a feldolgozott gyümölcs- és zöldségtermékek piacának közös szervezéséről szóló, 1996. október 28-i 2201/96/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (8) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2201/96/EK rendelet 9. cikke (4) bekezdése meghatározza, hogy a raktározási támogatást a raktározási ügynökségeknek a felvásárolt nagy szemű mazsolaszőlő, a felvásárolt Corintha típusú mazsolaszőlő és a felvásárolt aszalt füge mennyisége, valamint a raktározás tényleges időtartama után kell megítélni. |
| --- | --- |

(1)

A 2201/96/EK rendelet 9. cikke (4) bekezdése meghatározza, hogy a raktározási támogatást a raktározási ügynökségeknek a felvásárolt nagy szemű mazsolaszőlő, a felvásárolt Corintha típusú mazsolaszőlő és a felvásárolt aszalt füge mennyisége, valamint a raktározás tényleges időtartama után kell megítélni.

| (2) | A 2201/96/EK tanácsi rendeletnek a feldolgozott gyümölcs- és zöldségtermékek termelési támogatási rendszere tekintetében történő végrehajtásra vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló, 2003. augusztus 29-i 1535/2003/EK bizottsági rendelet (2) 3. cikke megállapítja a gazdasági évet. |
| --- | --- |

(2)

A 2201/96/EK tanácsi rendeletnek a feldolgozott gyümölcs- és zöldségtermékek termelési támogatási rendszere tekintetében történő végrehajtásra vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló, 2003. augusztus 29-i 1535/2003/EK bizottsági rendelet (2) 3. cikke megállapítja a gazdasági évet.

| (3) | Helyénvaló a feldolgozatlan mazsolaszőlő és aszalt füge 2003/2004. gazdasági évre vonatkozó raktározási támogatásának meghatározása, és ezért szem előtt kell tartani a 2201/96/EK tanácsi rendeletnek a feldolgozatlan mazsolaszőlő és aszalt füge tárolási rendszere tekintetében történő végrehajtásra vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló, 1999. július 23-i 1622/1999/EK bizottsági rendelet (3) 7. cikkének rendelkezéseit, valamint azt a tényt, hogy a raktározási támogatást a raktározás technikai jellegű kiadásai és a felvásárolt termék után kifizetett összeg alapján kell kiszámítani. |
| --- | --- |

(3)

Helyénvaló a feldolgozatlan mazsolaszőlő és aszalt füge 2003/2004. gazdasági évre vonatkozó raktározási támogatásának meghatározása, és ezért szem előtt kell tartani a 2201/96/EK tanácsi rendeletnek a feldolgozatlan mazsolaszőlő és aszalt füge tárolási rendszere tekintetében történő végrehajtásra vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló, 1999. július 23-i 1622/1999/EK bizottsági rendelet (3) 7. cikkének rendelkezéseit, valamint azt a tényt, hogy a raktározási támogatást a raktározás technikai jellegű kiadásai és a felvásárolt termék után kifizetett összeg alapján kell kiszámítani.

| (4) | Az ebben a rendeletben előirányzott intézkedések összhangban vannak a Feldolgozottgyümölcs- és Feldolgozottzöldség-piaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az ebben a rendeletben előirányzott intézkedések összhangban vannak a Feldolgozottgyümölcs- és Feldolgozottzöldség-piaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 2003/2004. gazdasági év termékeire, a 2201/96/EK rendelet 9. cikke (4) bekezdésében meghatározott raktározási támogatás a következő:

| a) | ua mazsolaszőlő esetében 2005. február 28-ig naponként és tonnánként 0,1106 euró, illetve 2005. március 1-jétől naponként és tonnánként 0,0846 euró; |
| --- | --- |

a)

ua mazsolaszőlő esetében 2005. február 28-ig naponként és tonnánként 0,1106 euró, illetve 2005. március 1-jétől naponként és tonnánként 0,0846 euró;

| b) | az aszalt füge esetében naponként és tonnánként 0,0949 euró. |
| --- | --- |

b)

az aszalt füge esetében naponként és tonnánként 0,0949 euró.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetést követő harmadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2004. augusztus 18-án.

a Bizottság részéről

Franz FISCHLER

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 297., 1996.11.21., 29. o. A legutóbb a 386/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 64., 2004.3.2., 25. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 218., 2003.8.29., 14. o. A legutóbb az 1132/2004/EK rendelettel (HL L 219., 2004.6.19., 3. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 192., 1999.7.24., 33. o.

3

---

| 19.8.2004 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 271/29 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2004

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 271/29

---

A BIZOTTSÁG 1474/2004/EK RENDELETE

(2004. augusztus 18.)

a nyers gyémántok nemzetközi kereskedelmében a kimberleyi folyamat tanúsítási rendszere végrehajtásáról szóló 2368/2002/EK tanácsi rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a nyers gyémántok nemzetközi kereskedelmében a kimberleyi folyamat tanúsítási rendszere végrehajtásáról szóló 2368/2002/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 19. cikkére,

mivel:

| (1) | Németország két hatóságot jelölt ki közösségi hatóságként, és erről tájékoztattta a Bizottságot. A Bizottság megállapította, hogy elegendő adat került benyújtásra annak alátámasztására, hogy ezek a hatóságok képesek megbízható, hatékony és megfelelő módon, időben teljesíteni a 2368/2002/EK rendelet II., III., és V. fejezetében előírt feladatokat. |
| --- | --- |

(1)

Németország két hatóságot jelölt ki közösségi hatóságként, és erről tájékoztattta a Bizottságot. A Bizottság megállapította, hogy elegendő adat került benyújtásra annak alátámasztására, hogy ezek a hatóságok képesek megbízható, hatékony és megfelelő módon, időben teljesíteni a 2368/2002/EK rendelet II., III., és V. fejezetében előírt feladatokat.

| (2) | Az e rendeletben foglalt intézkedések összhangban vannak a 2368/2002/EK rendelet 22. cikkében említett bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(2)

Az e rendeletben foglalt intézkedések összhangban vannak a 2368/2002/EK rendelet 22. cikkében említett bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 2368/2002/EK rendelet III. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2004. augusztus 18-án.

a Bizottság részéről

Christopher PATTEN

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 358., 2002.12.31., 28. o. A legutóbb az 1459/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 269., 2004.8.17., 26. o.) módosított rendelet.

1

---

MELLÉKLET

A 2368/2002/EK rendelet III. melléklete a következőképpen módosul:

| | A 2368/2002/EK rendelet III. melléklete végére az alábbi szöveg kerül:







  „3. | Hauptzollamt Koblenz |
| --- | --- | --- |
| – Zollamt Idar-Oberstein – |
| Zertifizierungsstelle für Rohdiamanten |
| Hauptstraße 197 |
| D-55743 Idar-Oberstein |
| Deutschland |
| Tel. (49-6781) 56 27-0 |
| Fax: (49-6781) 56 27-19 |
| e-mail: zaio@hzako.bfinv.de” |

A 2368/2002/EK rendelet III. melléklete végére az alábbi szöveg kerül:

„3.

Hauptzollamt Koblenz

– Zollamt Idar-Oberstein –

Zertifizierungsstelle für Rohdiamanten

Hauptstraße 197

D-55743 Idar-Oberstein

Deutschland

Tel. (49-6781) 56 27-0

Fax: (49-6781) 56 27-19

e-mail: zaio@hzako.bfinv.de”

| | A 2368/2002/EK rendelet 5. cikkének (3) bekezdése, 6., 9., 10. cikke, 14. cikkének (3) bekezdése, 15. és 17. cikke alkalmazásában Németországban az illetékes hatóság a következő:






  „Oberfinanzdirektion Koblenz |
| --- | --- |
| – Zoll- und Verbrauchsteuerabteilung – |
| Vorort Außenwirtschaftsrecht |
| Postfach 10 07 64 |
| D-67407 Neustadt a. d. Weinstr. |
| Deutschland |
| Tel. (49-6321) 894-0 |
| Fax: (49-6321) 894-850 |
| e-mail: diamond.cert@ofdko-nw.bfinv.de” |

A 2368/2002/EK rendelet 5. cikkének (3) bekezdése, 6., 9., 10. cikke, 14. cikkének (3) bekezdése, 15. és 17. cikke alkalmazásában Németországban az illetékes hatóság a következő:

„Oberfinanzdirektion Koblenz

– Zoll- und Verbrauchsteuerabteilung –

Vorort Außenwirtschaftsrecht

Postfach 10 07 64

D-67407 Neustadt a. d. Weinstr.

Deutschland

Tel. (49-6321) 894-0

Fax: (49-6321) 894-850

e-mail: diamond.cert@ofdko-nw.bfinv.de”

---

| 19.8.2004 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 271/31 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2004

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 271/31

---

A BIZOTTSÁG 1475/2004/EK RENDELETE

(2004. augusztus 18.)

a tojáságazat kiviteliengedély-rendszere végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 596/2004/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a tojás piacának közös szervezéséről szóló, 1975. október 29-i 2771/75/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 3. cikke (2) bekezdésére és 8. cikke (13) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A tojás és a tojástermékek exportpiacain a gazdasági feltételek igen eltérőek és változékonyak. Következésképpen pontosan meg kell határozni, hogy ennek az ágazatnak a termékeit érintő export-visszatérítéseket milyen feltételek mellett ítélik meg. |
| --- | --- |

(1)

A tojás és a tojástermékek exportpiacain a gazdasági feltételek igen eltérőek és változékonyak. Következésképpen pontosan meg kell határozni, hogy ennek az ágazatnak a termékeit érintő export-visszatérítéseket milyen feltételek mellett ítélik meg.

| (2) | A visszatérítéssel exportálható mennyiségek odaítélési módszerének alkalmazására és a rendelkezésre álló forrásoknak a lehető leghatékonyabb felhasználására vonatkozó, a 2771/75/EGK rendelet 8. cikkének (2) bekezdésében említett célkitűzések jobb megközelítése érdekében, ki kell szélesíteni azokat, az 596/2004/EK bizottsági rendelet (2) 3. cikkének (4) bekezdésében említett körülményeket, amelyek fennállása esetén a Bizottság intézkedéseket hozhat annak érdekében, hogy korlátozza a kiviteli engedélyek kibocsátását, illetve az azokra irányuló kérelmek benyújtását a kérelmek benyújtását követő elbírálási idő alatt. |
| --- | --- |

(2)

A visszatérítéssel exportálható mennyiségek odaítélési módszerének alkalmazására és a rendelkezésre álló forrásoknak a lehető leghatékonyabb felhasználására vonatkozó, a 2771/75/EGK rendelet 8. cikkének (2) bekezdésében említett célkitűzések jobb megközelítése érdekében, ki kell szélesíteni azokat, az 596/2004/EK bizottsági rendelet (2) 3. cikkének (4) bekezdésében említett körülményeket, amelyek fennállása esetén a Bizottság intézkedéseket hozhat annak érdekében, hogy korlátozza a kiviteli engedélyek kibocsátását, illetve az azokra irányuló kérelmek benyújtását a kérelmek benyújtását követő elbírálási idő alatt.

| (3) | Ugyancsak meg kell határozni, hogy a rendeltetési hely szerint milyen körülmények között lehet meghozni ezeket az intézkedéseket. |
| --- | --- |

(3)

Ugyancsak meg kell határozni, hogy a rendeltetési hely szerint milyen körülmények között lehet meghozni ezeket az intézkedéseket.

| (4) | Az 596/2004/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(4)

Az 596/2004/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell.

| (5) | Az e rendeletbe foglalt intézkedések összhangban vannak a Baromfihús- és Tojáspiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletbe foglalt intézkedések összhangban vannak a Baromfihús- és Tojáspiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 596/2004/EK rendelet 3. cikke a következőképpen módosul:

| 1. | A (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(4)   Amennyiben a kiviteli engedélyek kibocsátása a rendelkezésre álló költségvetési összegek vagy az adott időszakon belül a visszatérítéssel exportálható maximális mennyiségek – figyelembe véve a 2771/75/EGK rendelet 8. cikkének (12) bekezdésében említett korlátozásokat – meghaladásához vezet, vagy fennáll a veszélye, hogy oda vezet, vagy nem tenné lehetővé a kivitelek folyamatosságának biztosítását a szóban forgó időszak hátralévő részében, a Bizottság:






  a) | a kért mennyiségek jóváhagyására vonatkozó egységes százalékos arányt határozhat meg; |
| --- | --- | --- |

1.

A (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   Amennyiben a kiviteli engedélyek kibocsátása a rendelkezésre álló költségvetési összegek vagy az adott időszakon belül a visszatérítéssel exportálható maximális mennyiségek – figyelembe véve a 2771/75/EGK rendelet 8. cikkének (12) bekezdésében említett korlátozásokat – meghaladásához vezet, vagy fennáll a veszélye, hogy oda vezet, vagy nem tenné lehetővé a kivitelek folyamatosságának biztosítását a szóban forgó időszak hátralévő részében, a Bizottság:

a)

a kért mennyiségek jóváhagyására vonatkozó egységes százalékos arányt határozhat meg;

| b) | elutasíthatja azokat a kérelmeket, amelyekre eddig nem adtak ki kiviteli engedélyt; |
| --- | --- |

b)

elutasíthatja azokat a kérelmeket, amelyekre eddig nem adtak ki kiviteli engedélyt;

| c) | legfeljebb öt munkanapra felfüggesztheti a kiviteli engedély iránti kérelmek benyújtását, azzal a feltétellel, hogy hosszabb időtartamra vonatkozó felfüggesztésről szóló döntést hozhat a 2771/75/EGK rendelet 17. cikkében meghatározott eljárásnak megfelelően. |
| --- | --- |

c)

legfeljebb öt munkanapra felfüggesztheti a kiviteli engedély iránti kérelmek benyújtását, azzal a feltétellel, hogy hosszabb időtartamra vonatkozó felfüggesztésről szóló döntést hozhat a 2771/75/EGK rendelet 17. cikkében meghatározott eljárásnak megfelelően.

A felfüggesztési idő alatt benyújtott kiviteli engedély iránti kérelmeket nem lehet elfogadni.

Az első bekezdésben meghatározott intézkedéseket a termékkategória és a rendeltetési hely szerint lehet meghozni, illetve kiigazítani.”

| 2. | A (4a) bekezdés a következő szöveggel egészül ki:
  „(4a)   A (4) bekezdésben említett intézkedéseket akkor is el lehet fogadni, amikor a kiviteli engedély iránti kérelmek olyan mennyiségekre vonatkoznak, amelyek meghaladják, vagy fennáll annak a veszélye, hogy meghaladják egy rendeltetési helyre megállapított szokásos kereskedelmi mennyiségeket, és a kért engedélyek kibocsátása magában hordozza a spekuláció vagy a piaci szereplők közötti verseny torzulásának kockázatát, vagy a kereskedelmi forgalom, illetve a közösségi piac működésének zavarával járhat.” |
| --- | --- |

2.

A (4a) bekezdés a következő szöveggel egészül ki:

„(4a)   A (4) bekezdésben említett intézkedéseket akkor is el lehet fogadni, amikor a kiviteli engedély iránti kérelmek olyan mennyiségekre vonatkoznak, amelyek meghaladják, vagy fennáll annak a veszélye, hogy meghaladják egy rendeltetési helyre megállapított szokásos kereskedelmi mennyiségeket, és a kért engedélyek kibocsátása magában hordozza a spekuláció vagy a piaci szereplők közötti verseny torzulásának kockázatát, vagy a kereskedelmi forgalom, illetve a közösségi piac működésének zavarával járhat.”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2004. augusztus 18-án.

a Bizottság részéről

Franz FISCHLER

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 282., 1975.11.1., 49. o. A legutóbb a 806/2003/EK rendelettel (HL L 122., 2003.5.16., 1. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 94., 2004.3.31., 33. o.

2

---

| 19.8.2004 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 271/33 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2004

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 271/33

---

A BIZOTTSÁG 1476/2004/EK RENDELETE

(2004. augusztus 18.)

a tisztítatlan gyapot világpiaci árának megállapításáról szóló 2281/2003/EK és 2299/2003/EK rendeletek helyesbítéséről szóló 97/2004/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel Görögország csatlakozási okmányára és különösen annak a gyapotról szóló, 4. számú jegyzőkönyvére (1),

tekintettel a gyapotra vonatkozó termelési támogatásról szóló, 2001. május 22-i 1051/2001/EK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 4. cikkére,

mivel:

| (1) | Egy hiba következtében a 97/2004/EK rendelet (3) az érdekeltek kérelmére alkalmazandó. Ezt a hibát ki kell javítani. |
| --- | --- |

(1)

Egy hiba következtében a 97/2004/EK rendelet (3) az érdekeltek kérelmére alkalmazandó. Ezt a hibát ki kell javítani.

| (2) | Mivel a hiba kijavításának sürgősen meg kell történnie, rendelkezni szükséges a jelen rendeletnek a kihirdetése napján való hatálybalépéséről, |
| --- | --- |

(2)

Mivel a hiba kijavításának sürgősen meg kell történnie, rendelkezni szükséges a jelen rendeletnek a kihirdetése napján való hatálybalépéséről,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 97/2004/EK rendelet a következőképpen módosul: a 3. cikk második és harmadik albekezdésében az „Az érdekeltek kérelmére,” szövegrész törlésre kerül.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

2004. január 22-től alkalmazandó.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2004. augusztus 18-án.

a Bizottság részéről

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági főigazgató

---

(1)  A jegyzőkönyvet legutóbb az 1050/2001/EK rendelet (HL L 148., 2001.6.1., 1. o.) módosította.

1

(2)  HL L 148., 2001.6.1., 3. o.

2

(3)  HL L 15., 2004.1.22., 12. o.

3

---

| 19.8.2004 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 271/34 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2004

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 271/34

---

A BIZOTTSÁG 1477/2004/EK RENDELETE

(2004. augusztus 18.)

a nádcukorra vonatkozó behozatali engedélyek kiállításáról egyes vámkontingensek és preferenciális megállapodások keretén belül

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó Szerződésre,

tekintettel a cukor piacának közös szervezéséről szóló, 2001. június 19-i 1260/2001/EK tanácsi rendeletre (1),

tekintettel a GATT XXIV. cikkének (6) bekezdése alapján folytatott tárgyalások eredményeként összeállított CXL. jegyzékben meghatározott engedmények végrehajtásáról szóló, 1996. június 18-i 1095/96/EK tanácsi rendeletre (2),

tekintettel a bizonyos vámkontingensek és kedvezményes megállapodások keretében történő nádcukor-behozatalra vonatkozó részletes alkalmazási szabályok 2003/2004., 2004/2005. és 2005/2006. gazdasági évre való megállapításáról, valamint a 1464/95/EK és a 779/96/EK rendelet módosításáról szóló, 2003. június 30-i 1159/2003/EK bizottsági rendeletre (3) és különösen annak 5. cikk (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1159/2003/EK rendelet 9. cikke rendelkezik az 1701 KN-kódú, fehércukor-egyenértékben kifejezett termékek nulla százalékos vámtételű szállítási kötelezettségeinek megállapításáról szóló szabályokról az AKCS-jegyzőkönyvet és az indiai megállapodást aláíró országokból származó behozatalra vonatkozóan. |
| --- | --- |

(1)

Az 1159/2003/EK rendelet 9. cikke rendelkezik az 1701 KN-kódú, fehércukor-egyenértékben kifejezett termékek nulla százalékos vámtételű szállítási kötelezettségeinek megállapításáról szóló szabályokról az AKCS-jegyzőkönyvet és az indiai megállapodást aláíró országokból származó behozatalra vonatkozóan.

| (2) | Az 1159/2003/EK rendelet 16. cikke rendelkezik az 1701 11 10 KN-kódú, fehércukor-egyenértékben kifejezett termékek nulla százalékos vámtételű vámkontingenseinek megállapításáról szóló szabályokról az AKCS-jegyzőkönyvet és az indiai megállapodást aláíró országokból származó behozatalra vonatkozóan. |
| --- | --- |

(2)

Az 1159/2003/EK rendelet 16. cikke rendelkezik az 1701 11 10 KN-kódú, fehércukor-egyenértékben kifejezett termékek nulla százalékos vámtételű vámkontingenseinek megállapításáról szóló szabályokról az AKCS-jegyzőkönyvet és az indiai megállapodást aláíró országokból származó behozatalra vonatkozóan.

| (3) | Az 1159/2003/EK rendelet 22. cikke tonnánként 98 euró vámtételű vámkontingenst nyit meg az 1701 11 10 KN-kódú termékekre a Brazíliából, Kubából és egyéb harmadik országokból származó behozatalra vonatkozóan. |
| --- | --- |

(3)

Az 1159/2003/EK rendelet 22. cikke tonnánként 98 euró vámtételű vámkontingenst nyit meg az 1701 11 10 KN-kódú termékekre a Brazíliából, Kubából és egyéb harmadik országokból származó behozatalra vonatkozóan.

| (4) | A 2004. augusztus 9-től13-ig tartó hét folyamán az 1159/2003/EK rendelet 5. cikke (1) bekezdésének megfelelően behozatali engedélyek kiállítása iránti kérelmeket nyújtottak be az illetékes hatóságokhoz az 1159/2003/EK rendelet 9. cikke értelmében az AKCS-India preferenciális cukorra az egyes érintett országokra vonatkozóan megállapított szállítási kötelezettséget meghaladó összmennyiségre. |
| --- | --- |

(4)

A 2004. augusztus 9-től13-ig tartó hét folyamán az 1159/2003/EK rendelet 5. cikke (1) bekezdésének megfelelően behozatali engedélyek kiállítása iránti kérelmeket nyújtottak be az illetékes hatóságokhoz az 1159/2003/EK rendelet 9. cikke értelmében az AKCS-India preferenciális cukorra az egyes érintett országokra vonatkozóan megállapított szállítási kötelezettséget meghaladó összmennyiségre.

| (5) | Az adott körülmények között a Bizottságnak csökkentési együtthatót kell megállapítania, ami lehetővé teszi az engedélyek kiállítását a rendelkezésre álló mennyiség arányában, és jeleznie kell, ha a kérdéses határértéket elérték, |
| --- | --- |

(5)

Az adott körülmények között a Bizottságnak csökkentési együtthatót kell megállapítania, ami lehetővé teszi az engedélyek kiállítását a rendelkezésre álló mennyiség arányában, és jeleznie kell, ha a kérdéses határértéket elérték,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 2004. augusztus 9-től13-ig tartó héten az 1159/2003/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdése értelmében behozatali engedély iránt benyújtott kérelmeket illetően az engedélyek az ezen rendelet mellékletében megjelölt mennyiségi határokon belül kerülnek kiállításra.

2. cikk

Ez a rendelet 2004. augusztus 19-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2004. augusztus 18-án.

a Bizottság részéről

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági főigazgató

---

(1)  HL L 178., 2001.6.30., 1. o. A legutóbb a 39/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 6., 2004.1.10., 2. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 146., 1996.6.20., 1. o.

2

(3)  HL L 162., 2003.7.1., 25. o. A legutóbb a 1409/2004/EK rendelettel (HL L 256., 3.8.2004, 11. o.) módosított rendelet.

3

---

MELLÉKLET

Preferenciális cukor AKCS – INDIA

1159/2003/EK rendelet II. cím

2004/2005-es gazdasági év

| Érintett ország | A kiállítandó engedélyek aránya a 2004.8.9.–13. hétre vonatkozóan kérelmezett mennyiségek százalékában | Határérték |
| --- | --- | --- |
| Barbados | 100 | |
| Belize | 100 | |
| Kongó | 100 | |
| Fidzsi | 100 | |
| Guyana | 100 | |
| India | 0 | elérte |
| Elefántcsontpart | 100 | |
| Jamaika | 100 | |
| Kenya | 100 | |
| Madagaszkár | 100 | |
| Malawi | 100 | |
| Mauritius | 100 | |
| Saint Kitts és Nevis | 100 | |
| Szváziföld | 94,3308 | elérte |
| Tanzánia | 100 | |
| Trinidad és Tobago | 100 | |
| Zambia | 100 | |
| Zimbabwe | 0 | elérte |

Érintett ország

A kiállítandó engedélyek aránya a 2004.8.9.–13. hétre vonatkozóan kérelmezett mennyiségek százalékában

Határérték

Barbados

100

Belize

100

Kongó

100

Fidzsi

100

Guyana

100

India

0

elérte

Elefántcsontpart

100

Jamaika

100

Kenya

100

Madagaszkár

100

Malawi

100

Mauritius

100

Saint Kitts és Nevis

100

Szváziföld

94,3308

elérte

Tanzánia

100

Trinidad és Tobago

100

Zambia

100

Zimbabwe

0

elérte

Különleges preferenciális cukor

1159/2003/EK rendelet III. cím

2004/2005-es gazdasági év

| Érintett ország | A kiállítandó engedélyek aránya a 2004.8.9.–13. hétre vonatkozóan kérelmezett mennyiségek százalékában | Határérték |
| --- | --- | --- |
| India | 100 | |
| AKCS | 100 | |

Érintett ország

A kiállítandó engedélyek aránya a 2004.8.9.–13. hétre vonatkozóan kérelmezett mennyiségek százalékában

Határérték

India

100

AKCS

100

CXL engedményes cukor

1159/2003/EK rendelet IV. cím

2004/2005-es gazdasági év

| Érintett ország | A kiállítandó engedélyek aránya a 2004.8.9.–13. hétre vonatkozóan kérelmezett mennyiségek százalékában | Határérték |
| --- | --- | --- |
| Brazília | 0 | elérte |
| Kuba | 100 | |
| Egyéb harmadik országok | 0 | elérte |

Érintett ország

A kiállítandó engedélyek aránya a 2004.8.9.–13. hétre vonatkozóan kérelmezett mennyiségek százalékában

Határérték

Brazília

0

elérte

Kuba

100

Egyéb harmadik országok

0

elérte

---

| 19.8.2004 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 271/36 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2004

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 271/36

---

A BIZOTTSÁG 1478/2004/EK RENDELETE

(2004. augusztus 18.)

a Libériával kapcsolatos további korlátozó intézkedésekről szóló 872/2004/EK tanácsi rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a Libériával kapcsolatos további korlátozó intézkedésekről szóló 872/2004/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 11. cikke a) pontjára,

mivel:

| (1) | A 872/2004/EK rendelet I. melléklete felsorolja azokat a természetes és jogi személyeket, testületeket és szervezeteket, melyeket érint a pénzkészletek és gazdasági források e rendelet miatti befagyasztása. |
| --- | --- |

(1)

A 872/2004/EK rendelet I. melléklete felsorolja azokat a természetes és jogi személyeket, testületeket és szervezeteket, melyeket érint a pénzkészletek és gazdasági források e rendelet miatti befagyasztása.

| (2) | 2004. június 23-án és július 13-án az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának szankciós bizottsága arról határozott, hogy módosítja azon személyek, csoportok és szervezetek listáját, melyekre vonatkozóan a pénzkészletek és gazdasági források befagyasztását alkalmazni kell. Az I. mellékletet ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(2)

2004. június 23-án és július 13-án az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának szankciós bizottsága arról határozott, hogy módosítja azon személyek, csoportok és szervezetek listáját, melyekre vonatkozóan a pénzkészletek és gazdasági források befagyasztását alkalmazni kell. Az I. mellékletet ennek megfelelően módosítani kell.

| (3) | E rendelet intézkedései hatékonyságának biztosítása érdekében a rendeletnek azonnal hatályba kell lépnie, |
| --- | --- |

(3)

E rendelet intézkedései hatékonyságának biztosítása érdekében a rendeletnek azonnal hatályba kell lépnie,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 872/2004/EK rendelet I. melléklete ezen rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2004. augusztus 18-án.

a Bizottság részéről

Christopher PATTEN

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 162., 2004.4.30., 32. o. A legutóbb az 1149/2004/EK tanácsi rendelettel (HL L 222., 2004.6.23., 17. o.) módosított rendelet.

1

---

MELLÉKLET

A 872/2004/EK rendelet I. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | A „Gus Kouvenhoven (alias a) Kouenhoven; b) Kouenhaven). Születési idő: 1942. szeptember 15. Egyéb információ: a Hotel Africa tulajdonosa; Az Oriental Timber Company elnöke” bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:
  „Gus Kouvenhoven (alias a) Kouvenhoven; b) Kouenhoven; c) Kouenhaven). Születési idő: 1942. szeptember 15. Egyéb információ: a Hotel Africa tulajdonosa; az Oriental Timber Company elnöke.” |
| --- | --- |

1.

A „Gus Kouvenhoven (alias a) Kouenhoven; b) Kouenhaven). Születési idő: 1942. szeptember 15. Egyéb információ: a Hotel Africa tulajdonosa; Az Oriental Timber Company elnöke” bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

„Gus Kouvenhoven (alias a) Kouvenhoven; b) Kouenhoven; c) Kouenhaven). Születési idő: 1942. szeptember 15. Egyéb információ: a Hotel Africa tulajdonosa; az Oriental Timber Company elnöke.”

| 2. | A „Leonyid Minin (alias a) Blavstein; b) Blyuvshtein; c) Blyafshtein; d) Bluvshtein; e) Blyufshtein; f) Vladimir Abramovich Kerler; g) Vladimir Abramovich Popiloveski; h) Vladimir Abramovich Popela; i) Vladimir Abramovich Popelo; j) Wulf Breslan; k) Igor Osols). Születési idő: a) 1947. december 14.; b) 1946. október 18.; c) ismeretlen. Állampolgárság: ukrán. Német (Minin névre szóló) útleveleinek száma: a) 5280007248D; b) 18106739D. Izraeli útlevelének száma: a) 6019832 (6/11/94–5/11/99); b) 9001689 (23/1/97–22/1/02); c) 90109052 (26/11/97). Orosz útlevelének száma: KI0861177; Bolíviai útlevelének száma: 65118; Görög útlevele: nincsenek adatok. Az Exotic Tropical Timber Enterprises tulajdonosa.” bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:
  „Leonyid Minin (alias a) Blavstein; b) Blyuvshtein; c) Blyafshtein; d) Bluvshtein; e) Blyufshtein; f) Vladimir Abramovich Kerler; g) Vladimir Abramovich Popiloveski; h) Vladimir Abramovich Popela; i) Vladimir Abramovich Popelo; j) Wulf Breslan; k) Igor Osols). Születési idő: a) 1947. december 14.; b) 1946. október 18.; c) ismeretlen. Állampolgárság: izraeli. Hamisított német (Minin névre szóló) útlevelei száma: a) 5280007248D; b) 18106739D. Izraeli útleveleinek száma: a) 6019832 (6/11/94–5/11/99); b) 9001689 (23/1/97–22/1/02); c) 90109052 (26/11/97). Orosz útlevelének száma: KI0861177; Bolíviai útlevelének száma: 65118; Görög útlevele: nincsenek adatok. Az Exotic Tropical Timber Enterprises tulajdonosa.” |
| --- | --- |

2.

A „Leonyid Minin (alias a) Blavstein; b) Blyuvshtein; c) Blyafshtein; d) Bluvshtein; e) Blyufshtein; f) Vladimir Abramovich Kerler; g) Vladimir Abramovich Popiloveski; h) Vladimir Abramovich Popela; i) Vladimir Abramovich Popelo; j) Wulf Breslan; k) Igor Osols). Születési idő: a) 1947. december 14.; b) 1946. október 18.; c) ismeretlen. Állampolgárság: ukrán. Német (Minin névre szóló) útleveleinek száma: a) 5280007248D; b) 18106739D. Izraeli útlevelének száma: a) 6019832 (6/11/94–5/11/99); b) 9001689 (23/1/97–22/1/02); c) 90109052 (26/11/97). Orosz útlevelének száma: KI0861177; Bolíviai útlevelének száma: 65118; Görög útlevele: nincsenek adatok. Az Exotic Tropical Timber Enterprises tulajdonosa.” bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

„Leonyid Minin (alias a) Blavstein; b) Blyuvshtein; c) Blyafshtein; d) Bluvshtein; e) Blyufshtein; f) Vladimir Abramovich Kerler; g) Vladimir Abramovich Popiloveski; h) Vladimir Abramovich Popela; i) Vladimir Abramovich Popelo; j) Wulf Breslan; k) Igor Osols). Születési idő: a) 1947. december 14.; b) 1946. október 18.; c) ismeretlen. Állampolgárság: izraeli. Hamisított német (Minin névre szóló) útlevelei száma: a) 5280007248D; b) 18106739D. Izraeli útleveleinek száma: a) 6019832 (6/11/94–5/11/99); b) 9001689 (23/1/97–22/1/02); c) 90109052 (26/11/97). Orosz útlevelének száma: KI0861177; Bolíviai útlevelének száma: 65118; Görög útlevele: nincsenek adatok. Az Exotic Tropical Timber Enterprises tulajdonosa.”

| 3. | A „Baba Jobe. állampolgárság: gambiai. Egyéb információ: a Gambia New Millenium Air Company igazgatója. Gambiai parlamenti képviselő” bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:
  „Baba Jobe. Állampolgárság: gambiai. Egyéb információ: a Gambia New Millenium Air Company volt igazgatója. Volt gambiai parlamenti képviselő.” |
| --- | --- |

3.

A „Baba Jobe. állampolgárság: gambiai. Egyéb információ: a Gambia New Millenium Air Company igazgatója. Gambiai parlamenti képviselő” bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

„Baba Jobe. Állampolgárság: gambiai. Egyéb információ: a Gambia New Millenium Air Company volt igazgatója. Volt gambiai parlamenti képviselő.”

---

II Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Bizottság

| 19.8.2004 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 271/38 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2004

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 271/38

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2004. augusztus 4.)

az Ausztráliából, a Kínai Népköztársaságból és Pakisztánból származó polietilén-tereftalát behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás keretében felajánlott kötelezettségvállalások elfogadásáról

(2004/600/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 8. cikkére,

a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,

mivel:

A.   ELJÁRÁS

| (1) | 2004. február 19-én a Bizottság a 306/2004/EK (2) rendelettel (az ideiglenes rendelet) ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki az Ausztráliából, a Kínai Népköztársaságból és Pakisztánból származó polietlién-tereftalát (a továbbiakban: PET, illetve az érintett termék) a Közösségbe érkező behozatalaira. |
| --- | --- |

(1)

2004. február 19-én a Bizottság a 306/2004/EK (2) rendelettel (az ideiglenes rendelet) ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki az Ausztráliából, a Kínai Népköztársaságból és Pakisztánból származó polietlién-tereftalát (a továbbiakban: PET, illetve az érintett termék) a Közösségbe érkező behozatalaira.

| (2) | Az ideiglenes dömpingellenes intézkedések elfogadását követően a Bizottság folytatta a dömping, a károkozás és a közösségi érdek vizsgálatát. A vizsgálat végleges megállapításait és következtetéseit az Ausztráliából, a Kínai Népköztársaságból és Pakisztánból származó PET behozatalára végleges dömpingellenes vámok kivetéséről szóló 1467/2004/EK (3) tanácsi rendelet (a végleges rendelet) tartalmazza. |
| --- | --- |

(2)

Az ideiglenes dömpingellenes intézkedések elfogadását követően a Bizottság folytatta a dömping, a károkozás és a közösségi érdek vizsgálatát. A vizsgálat végleges megállapításait és következtetéseit az Ausztráliából, a Kínai Népköztársaságból és Pakisztánból származó PET behozatalára végleges dömpingellenes vámok kivetéséről szóló 1467/2004/EK (3) tanácsi rendelet (a végleges rendelet) tartalmazza.

| (3) | A vizsgálat megerősítette az érintett termék Ausztráliából, a Kínai Népköztársaságból és Pakisztánból származó behozatalához kapcsolódó káros dömpingre vonatkozó ideiglenes megállapításokat. |
| --- | --- |

(3)

A vizsgálat megerősítette az érintett termék Ausztráliából, a Kínai Népköztársaságból és Pakisztánból származó behozatalához kapcsolódó káros dömpingre vonatkozó ideiglenes megállapításokat.

B.   KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁS

| (4) | Az ideiglenes dömpingellenes intézkedések elfogadását követően az egyik ausztráliai együttműködő exportáló termelő (Leading Synthetics Pty Ltd) az alaprendelet 8. cikke (1) bekezdésének megfelelően az árra vonatkozó kötelezettségvállalást ajánlott fel. Ebben a kötelezettségvállalásban az említett exportáló termelő felajánlotta, hogy az érintett terméket a dömping káros hatásának megszüntetéséhez elegendő vagy annál magasabb áron értékesíti. |
| --- | --- |

(4)

Az ideiglenes dömpingellenes intézkedések elfogadását követően az egyik ausztráliai együttműködő exportáló termelő (Leading Synthetics Pty Ltd) az alaprendelet 8. cikke (1) bekezdésének megfelelően az árra vonatkozó kötelezettségvállalást ajánlott fel. Ebben a kötelezettségvállalásban az említett exportáló termelő felajánlotta, hogy az érintett terméket a dömping káros hatásának megszüntetéséhez elegendő vagy annál magasabb áron értékesíti.

| (5) | A vállalat ezenkívül a Közösségbe irányuló kiviteleiről rendszeres és részletes információkat szolgáltat a Bizottságnak, ami által a Bizottság hatékonyan nyomon tudja követni a kötelezettségvállalás teljesítését. Emellett a vállalat olyan értékesítési szerkezettel rendelkezik, hogy a Bizottság megítélése szerint a kötelezettségvállalás kijátszásának kockázata korlátozott. |
| --- | --- |

(5)

A vállalat ezenkívül a Közösségbe irányuló kiviteleiről rendszeres és részletes információkat szolgáltat a Bizottságnak, ami által a Bizottság hatékonyan nyomon tudja követni a kötelezettségvállalás teljesítését. Emellett a vállalat olyan értékesítési szerkezettel rendelkezik, hogy a Bizottság megítélése szerint a kötelezettségvállalás kijátszásának kockázata korlátozott.

| (6) | Ezt tekintetbe véve a kötelezettségvállalás elfogadható. |
| --- | --- |

(6)

Ezt tekintetbe véve a kötelezettségvállalás elfogadható.

| (7) | Annak érdekében, hogy lehetővé tegyék a Bizottság számára, hogy hatékonyan ellenőrizze a kötelezettségvállalás betartását a vállalat által, amikor az érintett vámhatóságnak bemutatják a szabad forgalomba bocsátás iránti kérelmet a kötelezettségvállalás alapján, a vám alóli mentesség a legalább a 1467/2004/EK tanácsi rendelet 2. mellékletében felsorolt információkat tartalmazó kereskedelmi számla bemutatásától függ. Az információk megadására ezen a szinten azért is szükség van, hogy lehetővé tegye, hogy a vámhatóságok kellő pontossággal megbizonyosodjanak a szállítmány megfeleléséről a kereskedelmi okmányoknak. Amennyiben nem nyújtanak be ilyen számlát, vagy az nem felel meg a vámon bemutatott terméknek, a dömpingellenes vám megfelelő összegét meg kell fizetni. |
| --- | --- |

(7)

Annak érdekében, hogy lehetővé tegyék a Bizottság számára, hogy hatékonyan ellenőrizze a kötelezettségvállalás betartását a vállalat által, amikor az érintett vámhatóságnak bemutatják a szabad forgalomba bocsátás iránti kérelmet a kötelezettségvállalás alapján, a vám alóli mentesség a legalább a 1467/2004/EK tanácsi rendelet 2. mellékletében felsorolt információkat tartalmazó kereskedelmi számla bemutatásától függ. Az információk megadására ezen a szinten azért is szükség van, hogy lehetővé tegye, hogy a vámhatóságok kellő pontossággal megbizonyosodjanak a szállítmány megfeleléséről a kereskedelmi okmányoknak. Amennyiben nem nyújtanak be ilyen számlát, vagy az nem felel meg a vámon bemutatott terméknek, a dömpingellenes vám megfelelő összegét meg kell fizetni.

| (8) | A kötelezettségvállalás megszegése, visszavonása, illetve megszegésének gyanúja esetén az alaprendelet 8. cikkének (9) és (10) bekezdése alapján dömpingellenes vámot lehet kivetni, |
| --- | --- |

(8)

A kötelezettségvállalás megszegése, visszavonása, illetve megszegésének gyanúja esetén az alaprendelet 8. cikkének (9) és (10) bekezdése alapján dömpingellenes vámot lehet kivetni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az Ausztráliából, a Kínai Népköztársaságból és Pakisztánból származó polietilén-tereftalát behozatalára vonatkozó jelenlegi dömpingellenes eljárás keretében az alább említett exportáló termelő által felajánlott kötelezettségvállalást elfogadják.

| Ország | Gyártó | Kiegészítő TARIC-kód |
| --- | --- | --- |
| Ausztrália | Leading Synthetics Pty Ltd | A503 |

Ország

Gyártó

Kiegészítő TARIC-kód

Ausztrália

Leading Synthetics Pty Ltd

A503

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a határozat teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2004. augusztus 4-én.

a Bizottság részéről

Pascal LAMY

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 461/2004/EK rendelettel (HL L 77., 2004.3.13., 12. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 52., 2004.2.21., 5. o.

2

(3)  Lásd ennek a Hivatalos Lapnak az 1. oldalát.

3

---

| 19.8.2004 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 271/40 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2004

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 271/40

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2004. augusztus 18.)

a Szlovén Köztársaság által az 1493/1999/EK tanácsi rendelet alapján benyújtott, a bortermelési potenciálról szóló kimutatással kapcsolatban

(Az értesítés a B(2004) 3121. számú dokumentummal történt)

(Csak a szlovén nyelvű szöveg hiteles)

(2004/601/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a borpiac közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1493/1999/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 4. cikk (23) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1493/1999/EK rendelet a telepítési jogok növelésére, valamint a szőlőtermő-felületek termelésből való végleges kivonásáért járó támogatásokra és a szőlőültetvények szerkezetátalakítását ösztönző támogatásokra való jogosultság előfeltételeként előírja egy, a bortermelési potenciálra vonatkozó leltár összeállítását az érintett tagállam által. E leltárt a szóban forgó rendelet 16. cikkével összhangban kell összeállítani. |
| --- | --- |

(1)

Az 1493/1999/EK rendelet a telepítési jogok növelésére, valamint a szőlőtermő-felületek termelésből való végleges kivonásáért járó támogatásokra és a szőlőültetvények szerkezetátalakítását ösztönző támogatásokra való jogosultság előfeltételeként előírja egy, a bortermelési potenciálra vonatkozó leltár összeállítását az érintett tagállam által. E leltárt a szóban forgó rendelet 16. cikkével összhangban kell összeállítani.

| (2) | A termelési potenciálra tekintettel a borpiac közös szervezéséről szóló 1493/1999/EK tanácsi rendelet alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 2000. május 31-i 1227/2000/EK bizottsági rendelet (2) 19. cikke részletesen meghatározza a leltárban foglalt információk megadásának módját. |
| --- | --- |

(2)

A termelési potenciálra tekintettel a borpiac közös szervezéséről szóló 1493/1999/EK tanácsi rendelet alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 2000. május 31-i 1227/2000/EK bizottsági rendelet (2) 19. cikke részletesen meghatározza a leltárban foglalt információk megadásának módját.

| (3) | A Szlovén Köztársaság 2004. május 20-án kelt levelében közölte a Bizottsággal az 1493/1999/EK rendelet 16. cikkében és az 1227/2000/EK rendelet 19. cikkében megjelölt információkat. A szóban forgó információk vizsgálata lehetővé teszi annak megállapítását, hogy a Szlovén Köztársaság elkészítette a leltárt. |
| --- | --- |

(3)

A Szlovén Köztársaság 2004. május 20-án kelt levelében közölte a Bizottsággal az 1493/1999/EK rendelet 16. cikkében és az 1227/2000/EK rendelet 19. cikkében megjelölt információkat. A szóban forgó információk vizsgálata lehetővé teszi annak megállapítását, hogy a Szlovén Köztársaság elkészítette a leltárt.

| (4) | A jelen határozat nem jelenti a leltár által tartalmazott adatok pontosságának, ill. a leltárban hivatkozott jogszabályok közösségi joggal való összhangjának elismerését a Bizottság részéről. A jelen határozat nem érinti a Bizottságnak a fenti kérdések tárgyában hozott esetleges jövőbeli határozatait. |
| --- | --- |

(4)

A jelen határozat nem jelenti a leltár által tartalmazott adatok pontosságának, ill. a leltárban hivatkozott jogszabályok közösségi joggal való összhangjának elismerését a Bizottság részéről. A jelen határozat nem érinti a Bizottságnak a fenti kérdések tárgyában hozott esetleges jövőbeli határozatait.

| (5) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Borpiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Borpiaci Irányítóbizottság véleményével,

AZ ALÁBBI HATÁROZATOT HOZTA:

1. cikk

A Bizottság megállapítja, hogy a Szlovén Köztársaság az 1493/1999/EK rendelet 16. cikkének megfelelően készítette el a bortermelési potenciálról szóló leltárt.

2. cikk

A jelen határozat címzettje a Szlovén Köztársaság.

Kelt Brüsszelben, 2004. augusztus 18-án.

a Bizottság részéről

Franz FISCHLER

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 179., 1999.7.14., 1. o. A legutóbb az 1795/2003/EK bizottsági rendelettel (HL L 262., 2003.10.14., 13. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 143., 2000.6.16., 1. o. A rendeletet utoljára az 1389/2004/EK rendelet módosította (HL L 255., 2004.7.31., 7. o.).

2

---

| 19.8.2004 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 271/41 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2004

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 271/41

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2004. augusztus 18.)

a Szlovák Köztársaság által az 1493/1999/EK tanácsi rendelet alapján benyújtott, a bortermelési potenciálról szóló kimutatással kapcsolatban

(Az értesítés a B(2004) 3123. számú dokumentummal történt)

(Csak a szlovák nyelvű szöveg hiteles)

(2004/602/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a borpiac közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1493/1999/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 4. cikk (23) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1493/1999/EK rendelet a telepítési jogok növelésére, valamint a szőlőtermő-felületek termelésből való végleges kivonásáért járó támogatásokra és a szőlőültetvények szerkezetátalakítását ösztönző támogatásokra való jogosultság előfeltételeként előírja egy, a bortermelési potenciálra vonatkozó leltár összeállítását az érintett tagállam által. E leltárt a szóban forgó rendelet 16. cikkével összhangban kell összeállítani. |
| --- | --- |

(1)

Az 1493/1999/EK rendelet a telepítési jogok növelésére, valamint a szőlőtermő-felületek termelésből való végleges kivonásáért járó támogatásokra és a szőlőültetvények szerkezetátalakítását ösztönző támogatásokra való jogosultság előfeltételeként előírja egy, a bortermelési potenciálra vonatkozó leltár összeállítását az érintett tagállam által. E leltárt a szóban forgó rendelet 16. cikkével összhangban kell összeállítani.

| (2) | A termelési potenciálra tekintettel a borpiac közös szervezéséről szóló 1493/1999/EK tanácsi rendelet alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 2000. május 31-i 1227/2000/EK bizottsági rendelet (2) 19. cikke részletesen meghatározza a leltárban foglalt információk megadásának módját. |
| --- | --- |

(2)

A termelési potenciálra tekintettel a borpiac közös szervezéséről szóló 1493/1999/EK tanácsi rendelet alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 2000. május 31-i 1227/2000/EK bizottsági rendelet (2) 19. cikke részletesen meghatározza a leltárban foglalt információk megadásának módját.

| (3) | A Szlovák Köztársaság 2004. június 4-én kelt levelében közölte a Bizottsággal az 1493/1999/EK rendelet 16. cikkében és az 1227/2000/EK rendelet 19. cikkében megjelölt információkat. A szóban forgó információk vizsgálata lehetővé teszi annak megállapítását, hogy a Szlovák Köztársaság elkészítette a leltárt. |
| --- | --- |

(3)

A Szlovák Köztársaság 2004. június 4-én kelt levelében közölte a Bizottsággal az 1493/1999/EK rendelet 16. cikkében és az 1227/2000/EK rendelet 19. cikkében megjelölt információkat. A szóban forgó információk vizsgálata lehetővé teszi annak megállapítását, hogy a Szlovák Köztársaság elkészítette a leltárt.

| (4) | A jelen határozat nem jelenti a leltár által tartalmazott adatok pontosságának, ill. a leltárban hivatkozott jogszabályok közösségi joggal való összhangjának elismerését a Bizottság részéről. A jelen határozat nem érinti a Bizottságnak a fenti kérdések tárgyában hozott esetleges jövőbeli határozatait. |
| --- | --- |

(4)

A jelen határozat nem jelenti a leltár által tartalmazott adatok pontosságának, ill. a leltárban hivatkozott jogszabályok közösségi joggal való összhangjának elismerését a Bizottság részéről. A jelen határozat nem érinti a Bizottságnak a fenti kérdések tárgyában hozott esetleges jövőbeli határozatait.

| (5) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Borpiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Borpiaci Irányítóbizottság véleményével,

AZ ALÁBBI HATÁROZATOT HOZTA:

1. cikk

A Bizottság megállapítja, hogy a Szlovák Köztársaság az 1493/1999/EK rendelet 16. cikkének megfelelően készítette el a bortermelési potenciálról szóló leltárt.

2. cikk

A jelen határozat címzettje a Szlovák Köztársaság.

Kelt Brüsszelben, 2004. augusztus 18-án.

a Bizottság részéről

Franz FISCHLER

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 179., 1999.7.14., 1. o. A legutóbb az 1795/2003/EK bizottsági rendelettel (HL L 262., 2003.10.14., 13. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 143., 2000.6.16., 1. o. A rendeletet utoljára az 1389/2004/EK rendelet módosította (HL L 255., 2003.10.18., 58. o.).

2

---

| 19.8.2004 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 271/42 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2004

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 271/42

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2004. augusztus 18.)

a Máltai Köztársaság által az 1493/1999/EK tanácsi rendelet alapján benyújtott, a bortermelési potenciálról szóló kimutatással kapcsolatban

(Az értesítés a B(2004) 3130. számú dokumentummal történt)

(Csak az angol nyelvű szöveg hiteles)

(2004/603/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a borpiac közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1493/1999/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 4. cikk (23) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1493/1999/EK rendelet a telepítési jogok növelésére, valamint a szőlőtermő-felületek termelésből való végleges kivonásáért járó támogatásokra és a szőlőültetvények szerkezetátalakítását ösztönző támogatásokra való jogosultság előfeltételeként előírja egy, a bortermelési potenciálra vonatkozó leltár összeállítását az érintett tagállam által. E leltárt a szóban forgó rendelet 16. cikkével összhangban kell összeállítani. |
| --- | --- |

(1)

Az 1493/1999/EK rendelet a telepítési jogok növelésére, valamint a szőlőtermő-felületek termelésből való végleges kivonásáért járó támogatásokra és a szőlőültetvények szerkezetátalakítását ösztönző támogatásokra való jogosultság előfeltételeként előírja egy, a bortermelési potenciálra vonatkozó leltár összeállítását az érintett tagállam által. E leltárt a szóban forgó rendelet 16. cikkével összhangban kell összeállítani.

| (2) | A termelési potenciálra tekintettel a borpiac közös szervezéséről szóló 1493/1999/EK tanácsi rendelet alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 2000. május 31-i 1227/2000/EK bizottsági rendelet (2) 19. cikke részletesen meghatározza a leltárban foglalt információk megadásának módját. |
| --- | --- |

(2)

A termelési potenciálra tekintettel a borpiac közös szervezéséről szóló 1493/1999/EK tanácsi rendelet alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 2000. május 31-i 1227/2000/EK bizottsági rendelet (2) 19. cikke részletesen meghatározza a leltárban foglalt információk megadásának módját.

| (3) | A Máltai Köztársaság 2004. június 14-én kelt levelében közölte a Bizottsággal az 1493/1999/EK rendelet 16. cikkében és az 1227/2000/EK rendelet 19. cikkében megjelölt információkat. A szóban forgó információk vizsgálata lehetővé teszi annak megállapítását, hogy a Máltai Köztársaság elkészítette a leltárt. |
| --- | --- |

(3)

A Máltai Köztársaság 2004. június 14-én kelt levelében közölte a Bizottsággal az 1493/1999/EK rendelet 16. cikkében és az 1227/2000/EK rendelet 19. cikkében megjelölt információkat. A szóban forgó információk vizsgálata lehetővé teszi annak megállapítását, hogy a Máltai Köztársaság elkészítette a leltárt.

| (4) | A jelen határozat nem jelenti a leltár által tartalmazott adatok pontosságának, ill. a leltárban hivatkozott jogszabályok közösségi joggal való összhangjának elismerését a Bizottság részéről. A jelen határozat nem érinti a Bizottságnak a fenti kérdések tárgyában hozott esetleges jövőbeli határozatait. |
| --- | --- |

(4)

A jelen határozat nem jelenti a leltár által tartalmazott adatok pontosságának, ill. a leltárban hivatkozott jogszabályok közösségi joggal való összhangjának elismerését a Bizottság részéről. A jelen határozat nem érinti a Bizottságnak a fenti kérdések tárgyában hozott esetleges jövőbeli határozatait.

| (5) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Borpiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Borpiaci Irányítóbizottság véleményével,

AZ ALÁBBI HATÁROZATOT HOZTA:

1. cikk

A Bizottság megállapítja, hogy a Máltai Köztársaság az 1493/1999/EK rendelet 16. cikkének megfelelően készítette el a bortermelési potenciálról szóló leltárt.

2. cikk

A jelen határozat címzettje a Máltai Köztársaság.

Kelt Brüsszelben, 2004. augusztus 18-án.

a Bizottság részéről

Franz FISCHLER

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 179., 1999.7.14., 1. o. A legutóbb az 1795/2003/EK bizottsági rendelettel (HL L 262., 2003.10.14., 13. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 143., 2000.6.16., 1. o. A rendeletet utoljára az 1389/2004/EK rendelet módosította (HL L 255., 2004.7.31., 7. o.).

2

---

Helyesbítések

| 19.8.2004 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 271/43 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2004

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 271/43

---

A nyers gyémántok nemzetközi kereskedelmében a kimberleyi folyamat tanúsítási rendszere végrehajtásáról szóló 2368/2002/EK tanácsi rendeletet módosító, 2004. augusztus 16-i 1458/2004/EK bizottsági rendelet helyesbítése

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 269., 2004. augusztus 17.
  )

21. oldalon, az 1458/2004/EK rendelet (2) preambulumbekezdése helyébe a következő lép:

| „(2) | A kimberleyi folyamat tanúsítási rendszerének elnöke 2004. június 15-i elnöki értesítésében közzétette a rendszerben részt vevők újabb jegyzékét. A jegyzék frissítése Norvégia mint résztvevő hozzáadását jelenti 2004. június 15-i hatállyal. A II. mellékletet ennek megfelelően módosítani kell,”. |
| --- | --- |

„(2)

A kimberleyi folyamat tanúsítási rendszerének elnöke 2004. június 15-i elnöki értesítésében közzétette a rendszerben részt vevők újabb jegyzékét. A jegyzék frissítése Norvégia mint résztvevő hozzáadását jelenti 2004. június 15-i hatállyal. A II. mellékletet ennek megfelelően módosítani kell,”.

---