----

----

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

----

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1312/2004,

16. juuli 2004,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 17. juulil 2004.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. juuli 2004

Komisjoni nimel

põllumajanduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

----

(1)EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1947/2002 (EÜT L 299, 1.11.2002, lk 17).

----

LISA

Komisjoni 16. juuli 2004. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

----

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11). Kood 999 tähistab “muud päritolu”.

----

----

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1313/2004,

16. juuli 2004,

millega määratakse kindlaks või madalaimad müügihinnad määruses (EÜ) nr 2571/97 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 145. individuaalseks pakkumiskutseks

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artiklit 10,

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruses (EÜ) nr 2571/97 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 145. individuaalse pakkumiskutse alusel taotletavad madalaimad müügihinnad ja töötlemistagatised on kehtestatud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 17. juulil 2004.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. juuli 2004

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Franz FISCHLER

----

(1)EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Μäärust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 186/2004 (ELT L 29, 3.2.2004, lk 6).

(2)EÜT L 350, 20.12.1997, lk 3. Μäärust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 921/2004 (ELT L 163, 30.4.2004, lk 94).

----

LISA

Komisjoni 16. juuli 2004 aasta määrusele, millega määratakse kindlaks või madalaimad müügihinnad määruses (EÜ) nr 2571/97 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 145. individuaalseks pakkumiskutseks

----

----

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1314/2004,

16. juuli 2004,

millega määratakse kindlaks suurim toetus koore, või ja kontsentreeritud või puhul määruses (EÜ) nr 2571/97 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 145. individuaalseks pakkumiskutseks

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artiklit 10,

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruses (EÜ) nr 2571/97 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 145. individuaalse pakkumiskutse alusel taotletav suurim toetus ja töötlemistagatised on kehtestatud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 17. juulil 2004.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. juuli 2004

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Franz FISCHLER

----

(1)EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 186/2004 (ELT L 29, 3.2.2004, lk 6).

(2)EÜT L 350, 20.12.1997, lk 3. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 921/2004 (ELT L 163, 30.4.2004, lk 94).

----

LISA

Komisjoni 16. juuli 2004. aasta määrusele, millega määratakse kindlaks suurim toetus koore, või ja kontsentreeritud või puhul määruses (EÜ) nr 2571/97 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 145. individuaalseks pakkumiskutseks

----

----

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1315/2004,

16. juuli 2004,

millega määratakse kindlaks lõssipulbri madalaimad ostuhinnad määruses (EÜ) nr 2799/1999 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 64. individuaalseks pakkumiskutseks

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artiklit 10,

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 2799/1999 alusel avatud 64. pakkumiskutseks, mille puhul oli pakkumiste esitamise tähtpäev 13. juuli 2004, on kehtestatud järgmine madalaim müügihind ja töötlemistagatis:

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 17. juulil 2004.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. juuli 2004

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Franz FISCHLER

----

(1)EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Μäärust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 186/2004 (ELT L 29, 3.2.2004, lk 6).

(2)EÜT L 340, 31.12.1999, lk 3. Μäärust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 922/2004 (ELT L 163, 30.4.2004, lk 96).

----

----

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1316/2004,

16. juuli 2004,

millega määratakse kindlaks kontsentreeritud või suurim toetus määruses (EMÜ) nr 429/90 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 317. individuaalseks pakkumiskutseks

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artiklit 10,

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruses (EMÜ) nr 429/90 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 317. individuaalsets pakkumiskutseks on kehtestatud järgmine suurim toetus ja lõppkasutustagatis:

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 17. juulil 2004.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. juuli 2004

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Franz FISCHLER

----

(1)EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 186/2004 (ELT L 29, 3.2.2004, lk 6).

(2)EÜT L 45, 21.2.1990, lk 8. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 921/2004 (ELT L 163, 30.4.2004, lk 94).

----

----

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1317/2004,

16. juuli 2004,

millega peatatakse või kokkuost teatavates liikmesriikides

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 16. detsembri 1999. aasta määrust (EÜ) nr 2771/1999, millega sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses sekkumisega või- ja kooreturul, (2) eriti selle artiklit 2,

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Või kokkuost määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 6 lõikes 1 sätestatud pakkumiskutse alusel peatatakse Belgias, Taanis, Saksamaal, Kreekas,Prantsusmaal, Iirimaal, Portugalis, Luksemburgis, Soomes, Rootsis ja Ühendkuningriigis.

Artikkel 2

Määrus (EÜ) nr 1269/2004 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub 17. juulil 2004.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. juuli 2004

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Franz FISCHLER

----

(1)EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Μäärust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 186/2004 (ELT L 29, 3.2.2004, lk 6).

(2)EÜT L 333, 24.12.1999, lk 11. Μäärust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1236/2004 (ELT L 235, 6.7.2004, lk 4).

(3)ELT L 240, 10.7.2004, lk 3.

----

----

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1318/2004,

16. juuli 2004,

millega kehtestatakse või madalaim müügihind esimese individuaalse pakkumise kutse puhul, mis on väljastatud määruses (EÜ) nr 2771/1999 osutatud alalise pakkumiskutse alusel

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 10 lõiget c,

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Esimese määruse (EÜ) nr 2771/1999 kohase individuaalse pakkumise kutse puhul, mille alusel tehtavate pakkumiste esitamise tähtaeg oli 13. juuli 2004, kehtestatakse või madalaimaks müügihinnaks 281 EUR/100 kg.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 17. juulil 2004.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

Brüssel, 16. juuli 2004

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Franz FISCHLER

----

(1)EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 186/2004 (ELT L 29, 3.2.2004, lk 6).

(2)EÜT L 333, 24.12.1999, lk 11. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1236/2004 (ELT L 235, 6.7.2004, lk 4).

----

----

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1319/2004,

16. juuli 2004,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 214/2001, mis kehtestab nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 rakenduseeskirjad seoses sekkumismeetmetega väherasvase piimapulbri turul

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Nõukogu määrust (EÜ) nr 1255/1999 17. maist 1999, mis kehtestab turgude ühise korralduse piima ja piimatoodete sektoris (1) ja eelkõige selle artiklit 10,

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 214/2001 muudetakse järgmiselt.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

Brüssel, 16. juuli 2004

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Franz FISCHLER

----

(1)EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 186/2004 (ELT L 29, 3.2.2004, lk 6).

(2)EÜT L 37, 7.2.2001, lk 100. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2131/2003 (ELT L 320, 5.12.2003, lk 3).

----

----

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1320/2004,

16. juuli 2004,

küüslaugu impordilitsentside väljaandmise kohta 1. septembrist30. novembrini 2004 kestval kvartalil

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 28. oktoobri 1996. aasta määrust (EÜ) nr 2200/96 puu- ja köögiviljaturu ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 2. aprilli 2002. aasta määrust (EÜ) nr 565/2002, millega kehtestatakse tariifikvootide haldamise kord ja päritolusertifikaatide süsteem kolmandatest riikidest imporditud küüslaugu puhul, (2) eriti selle artikli 8 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 565/2002 artikli 3 lõike 1 alusel 12. ja 13. juuli 2004 esitatud ja 15. juuli 2004 komisjonile saadetud impordilitsentsitaotlused rahuldatakse taotletud koguste ulatuses, mille suhtes kohaldatakse käesoleva määruse I lisas kehtestatud määra.

Artikkel 2

Asjaomaste importijate ja päritolu kategooriate puhul lükatakse tagasi määruse (EÜ) nr 565/2002 artikli 3 lõikele 1 vastavad impordilitsentsitaotlused, mis on esitatud 1. septembrist30. novembrini 2004 kestvaks kvartaliks pärast 13. juuli 2004, kuid enne käesoleva määruse II lisas nimetatud kuupäeva.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub 17. juulil 2004.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. juuli 2004

Komisjoni nimel

põllumajanduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

----

(1)EÜT L 297, 21.11.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 47/2003 (EÜT L 7, 11.1.2003, lk 64).

(2)EÜT L 86, 3.4.2002, lk 11.

----

I LISA

----

II LISA

----

Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt vastuvõetud aktid

----

NÕUKOGU ÜHISMEEDE 2004/551/ÜVJP,

12. juuli 2004,

Euroopa Kaitseagentuuri loomise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 14,

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ÜHISMEETME:

I PEATÜKK

AGENTUURI LOOMINE, MISSIOON JA ÜLESANDED

Artikkel 1

Loomine

1.   Käesolevaga luuakse kaitsevõime arendamise, teadusuuringute, hangete ja relvastuse alane agentuur (Euroopa Kaitseagentuur), edaspidi “agentuur”.

2.   Agentuur tegutseb nõukogu alluvuses, ÜVJP ja Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika toetamiseks, Euroopa Liidu ühtses institutsioonilises raamistikus, piiramata ELi institutsioonide ja nõukogu organite kohustusi. Agentuuri missioon ei piira Euroopa Ühenduse pädevust, võttes täielikult arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 47.

3.   Agentuur on avatud osalemiseks kõikidele käesoleva ühismeetmega seotud ELi liikmesriikidele. Liikmesriigid, kes soovivad kohe agentuuri töös osaleda, teatavad oma kavatsusest nõukogule ja teavitavad sellest peasekretäri/kõrget esindajat käesoleva ühismeetme vastuvõtmisel.

4.   Liikmesriik, kes soovib osaleda agentuuri töös pärast käesoleva ühismeetme vastuvõtmist või soovib agentuurist välja astuda, teatab oma kavatsusest nõukogule ja teavitab peasekretäri/kõrget esindajat. Selliseks osalemiseks või agentuurist väljaastumiseks vajaliku tehnilise ja rahalise korra määrab kindlaks juhtorgan.

5.   Agentuuri peakorter asub Brüsselis.

Artikkel 2

Missioon

1.   Agentuuri missiooniks on nõukogu ja liikmesriikide toetamine nende püüdlustes parandada ELi kaitsevõimet kriisiohjamise valdkonnas ja toetada Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitikat praegusel kujul ja sellisena, milliseks see kujuneb tulevikus.

2.   Agentuuri missioon ei piira liikmesriikide pädevust kaitseküsimustes.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas ühismeetmes kasutatakse järgmis i mõisteid:

Artikkel 4

Poliitiline järelevalve ja aruandluskord

1.   Agentuur tegutseb nõukogu alluvuses ja poliitilise järelevalve all, esitab talle regulaarselt aruandeid ning saab temalt regulaarselt juhiseid.

2.   Agentuur annab nõukogule regulaarselt aru oma tegevusest ning eelkõige:

Agentuur annab nõukogule aegsasti informatsiooni oluliste küsimuste kohta, mis tuleb esitada otsustamiseks juhtorganile.

3.   Tegutsedes ühehäälselt ja vajadusel poliitika- ja julgeolekukomitee või muu pädeva nõukogu organi nõuande põhjal, annab nõukogu igal aastal välja agentuuri tööalased suunised, eelkõige seoses tööprogrammiga. Agentuuri tööprogramm kehtestatakse nimetatud suuniste raames.

4.   Nõukogu, tegutsedes ühehäälselt, kinnitab iga kolme aasta järel agentuuri finantsraamistiku järgmiseks kolmeks aastaks. Finantsraamistik sätestab kokkulepitud prioriteedid ning kujutab endast õiguslikult siduvat ülemmäära. Esimene finantsraamistik katab ajavahemikku 2006–2008.

5.   Agentuur võib oma missiooni elluviimiseks anda vajadusel nõukogule ja komisjonile soovitusi.

Artikkel 5

Funktsioonid ja ülesanded

1.   Täites oma funktsioone ja ülesandeid, peab agentuur austama Euroopa Ühenduse ja ELi institutsioonide pädevust.

2.   Agentuuri funktsioonide ja ülesannete täitmine ei piira liikmesriikide pädevust kaitseküsimustes.

3.   Agentuur tegutseb järgmistes põhivaldkondades.

Artikkel 6

Juriidiline staatus

Agentuuril on iseseisev õigusvõime, mis on vajalik tema ülesannete täitmiseks ja eesmärkide saavutamiseks. Liikmesriigid tagavad, et agentuuril on kõige laialdasem õigusvõime, mis vastavalt nende riikide õigusaktidele on juriidilistel isikutel. Eelkõige võib agentuur omandada või käsutada vallas- ja kinnisvara ning olla kohtumenetluse osaliseks. Agentuuril on õigus sõlmida lepinguid eraõiguslike või avalik-õiguslike isikute või organisatsioonidega.

II PEATÜKK

AGENTUURI ORGANID JA PERSONAL

Artikkel 7

Agentuuri juht

1.   Agentuuri juhiks on peasekretär/ÜVJP kõrge esindaja.

2.   Agentuuri juht vastutab agentuuri üldise korralduse ja toimimise eest ning tagab, et tegevjuht rakendab nõukogu poolt välja antud suuniseid ja juhtorgani otsuseid ning annab sellest aru agentuuri juhile.

3.   Agentuuri juht esitab agentuuri auranded nõukogule vastavalt artikli 4 lõikele 2.

4.   Agentuuri juht vastutab läbirääkimiste pidamise eest halduskokkulepete sõlmimiseks kolmandate riikide ja muude organisatsioonide, ühenduste või üksustega, vastavalt juhtorgani poolt välja antud juhistele. Selliste juhtorgani poolt heaks kiidetud kokkulepete puhul vastutab agentuuri juht sobivate töösuhete loomise eest.

Artikkel 8

Juhtorgan

1.   Agentuuri otsuseid tegevaks organiks on selle juhtorgan, kuhu kuulub igast osalevast liikmesriigist üks esindaja, kellel on asjaomase liikmesriigi valitsust siduvad volitused, ning komisjoni esindaja. Juhtorgan tegutseb nõukogu poolt välja antud suuniste raames.

2.   Juhtorgan tuleb kokku osalevate liikmesriikide kaitseministrite või nende esindajate tasandil. Üldjuhul peab juhtorgan aastas vähemalt kaks koosolekut kaitseministrite tasandil.

3.   Agentuuri juht kutsub juhtorgani koosoleku kokku ja juhatab seda. Osaleva liikmesriigi taotlusel kutsub agentuuri juht kokku koosoleku hiljemalt ühe kuu jooksul.

4.   Agentuuri juht võib ministrite esindajate tasandil toimuva juhtorgani koosoleku juhtimise volitusi delegeerida.

5.   Juhtorgan võib kokku tulla teatavas kindlas koosseisus (näiteks riikide kaitsealaste teadusuuringute juhid, riikide relvastusjuhid, riikide kaitseplaneerimise ja kaitsepoliitika juhid).

6.   Juhtorgani koosolekutest võtavad osa:

7.   Juhtorgan võib ühist huvi pakkuvates küsimuste käsitlemisel otsustada kutsuda koosolekule:

Artikkel 9

Juhtorgani ülesanded ja volitused

1.   Artikli 4 lõikes 1 osutatud nõukogu suuniste raames, juhtorgan:

2.   Juhtorgan võtab otsuseid vastu kvalifitseeritud häälteenamusega. Osalevate liikmesriikide hääli arvestatakse Euroopa Liidu lepingu artikli 23 lõikes 2 sätestatud viisil. Juhtorgani poolt kvalifitseeritud häälteenamusega vastuvõetavate otsuste puhul peab vähemalt kaks kolmandikku osalevatest liikmesriikidest oma hääle andma. Hääletada saavad ainult osalevate liikmesriikide esindajad.

3.   Kui juhtorganisse kuuluv osaleva liikmesriigi esindaja teatab, et ta kavatseb riikliku poliitikaga seotud tähtsatel ja esitatud põhjustel olla otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega vastuvõtmise vastu, siis küsimust hääletusele ei panda. Kõnealune esindaja võib agentuuri juhi kaudu suunata küsimuse otsustamiseks nõukogule, et vajadusel juhtorganile suunised välja anda. Teise võimalusena võib juhtorgan kvalifitseeritud häälteenamusega otsustada suunata küsimus otsustamiseks nõukogule. Nõukogu teeb otsused ühehäälselt.

4.   Juhtorgan võib tegevjuhi või osaleva liikmesriigi ettepanekul otsustada moodustada:

Selliste komiteede moodustamise otsuses määratakse kindlaks nende volitused ja tegutsemisaeg.

Artikkel 10

Tegevjuht

1.   Tegevjuhi ja tema asetäitja nimetab juhtorgan agentuuri juhi ettepanekul ametisse kolmeks aastaks. Juhtorgan võib ametiaega pikendada kahe aasta võrra. Tegevjuht ja tema asetäitja tegutsevad agentuuri juhi alluvuses ja vastavalt juhtorgani otsustele.

2.   Tegevjuht, keda abistab tema asetäitja, võtab kõik vajalikud meetmed agentuuri tõhusa ja tulemusliku töö tagamiseks. Tegevjuht vastutab funktsionaalsete üksuste järelevalve ja koordineerimise eest, et tagada nende töö ühtsus. Tegevjuht on agentuuri personali eesotsas.

3.   Tegevjuht vastutab järgmiste valdkondade eest:

4.   Tegevjuht on volitatud sõlmima lepinguid ja värbama personali agentuuri tööprogrammi ja üldeelarve piires. Tegevjuht on eelarvevahendite käsutaja, kes vastutab agentuuri hallatava eelarve täitmise eest.

5.   Tegevjuht annab oma tegevusest aru juhtorganile.

6.   Tegevjuht on agentuuri õiguspärane esindaja.

Artikkel 11

Personal

1.   Agentuuri personal, kelle hulka kuulub ka tegevjuht, jaguneb lepinguliseks ja põhikoosseisuliseks personaliks, kes palgatakse võimalikult laia geograafilise baasi alusel kõigist osalevatest liikmesriikidest pärit kandidaatide hulgast ning ELi institutsioonidest. Agentuuri personali valib tegevjuht vastavalt kandidaatide pädevusele ja teadmistele ning ausa ja läbipaistva konkursi tingimustes. Tegevjuht avalikustab eelnevalt üksikasjaliku teabe kõigi vabade ametikohtade ning valikuprotsessi asjaomaste tingimuste kohta. Kõikidel juhtudel lähtutakse töölevõtmisel eesmärgist saada agentuuri teenistusse võimalikult võimekas ja tõhus personal.

2.   Agentuuri juht määrab tegevjuhi ettepanekul ning pärast juhtorganiga konsulteerimist ametisse agentuuri juhtivtöötajad.

3.   Agentuuri personali hulka kuuluvad:

III PEATÜKK

EELARVE JA FINANTSEESKIRJAD

Artikkel 12

Eelarvepõhimõtted

1.   Eurodes koostatud eelarve sätestab ja kinnitab igaks eelarveaastaks kõik agentuuri hallatavad tulud ja kulud.

2.   Eelarvesse kirjendatud assigneeringud kinnitatakse üheks eelarveaastaks, mis algab 1. jaanuaril ja lõpeb sama aasta 31. detsembril.

3.   Iga eelarve tulud ja kulud peavad olema tasakaalus. Kõik tulud ja kulud kirjendatakse asjakohasesse eelarvesse täies mahus neid vastastikku korrigeerimata.

4.   Eelarve sisaldab liigendatud assigneeringuid, mis koosnevad kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutest, ning liigendamata assigneeringuid.

5.   Kulukohustuste assigneeringud hõlmavad jooksval eelarveaastal võetud juriidiliste kohustuste koguväärtust. Kulukohustusi võib siiski teha tervikuna või aastaste osamaksetena. Kulukohustused kirjendatakse kontodele kuni 31. detsembrini võetud juriidiliste kulukohustuste alusel.

6.   Maksete assigneeringud hõlmavad makseid, mis tehakse jooksval eelarveaastal ja/või eelmistel eelarveaastatel võetud juriidiliste kohustuste täitmiseks. Maksed kirjendatakse kontodele kuni 31. detsembrini võetud eelarveliste kohustuste alusel.

7.   Eelarveaasta tulud kirjendatakse vastava eelarveaasta kontodele nimetatud aasta jooksul laekunud summade alusel.

8.   Tulusid tohib näidata ja kulusid teha ainult siis, kui need jaotatakse mõne eelarvejao alla ja selle alla kirjendatud assigneeringute piires.

9.   Assigneeringuid kasutatakse usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete kohaselt, milleks on säästlikkus, tõhusus ja mõjusus.

Artikkel 13

Üldeelarve

1.   Agentuuri juht esitab juhtorganile iga aasta 30. juuniks järgmise aasta üldeelarve projekti üldise kalkulatsiooni, arvestades täielikult finantsraamistikus sätestatud piiranguid.

2.   Agentuuri juht esitab iga aasta 30. septembriks juhtorganile üldeelarve projekti. Projektis esitatakse:

3.   Juhtorgani ülesandeks on tagada, et lõike 2 punkti a alapunktis ii osundatud assigneeringud moodustavad märkimisväärse osa lõikes 2 osundatud assigneeringute kogusummast. Nimetatud assigneeringud peegeldavad tegelikke vajadusi ja võimaldavad agentuuri operatiivfunktsiooni teostamist.

4.   Üldeelarve projektile lisatakse üksikasjalik ametikohtade loetelu ja üksikasjalikud põhjendused.

5.   Juhtorgan võib ühehäälselt otsustada, et üldeelarve projekt hõlmab lisaks ka mõnda konkreetset projekti või programmi, kui see on selgelt kõigi osalevate liikmesriikide ühistes huvides.

6.   Assigneeringud liigitatakse jagudesse ja peatükkidesse, rühmitades kulutused liikide või eesmärkide kaupa, jagades need vajadusel omakorda artikliteks.

7.   Iga jagu võib sisaldada “määratlemata otstarbega assigneeringute” peatükki. Sellised assigneeringud kirjendatakse, kui eksisteerib tõsine alus kahelda vajalike assigneeringute summas või kirjendatud assigneeringute kasutamise ulatuses.

8.   Tulud hõlmavad järgmist:

Üldeelarve projekt sisaldab ridu, millele on kirjendatud sihtotstarbelised tulud ja võimaluse korral märgitud ka ettenähtud summad.

9.   Juhtorgan võtab üldeelarve projekti vastu iga aasta 31. detsembriks agentuuri finantsraamistiku raames. Selle käigus on juhtorgani eesistujaks agentuuri juht või tema poolt määratud esindaja nõukogu peasekretariaadist või temalt selleks kutse saanud juhtorgani liige. Tegevjuht teatab eelarve vastuvõtmisest ja teavitab osalevaid liikmesriike.

10.   Kui eelarveaasta alguses ei ole veel üldeelarve projekti vastu võetud, siis ei või üheski kuus kulutada suuremat summat kui üks kaheteistkümnendik eelneva eelarveaasta eelarveassigneeringutest ükskõik millise eelarvepeatüki või muu alajaotuse osas. See kord ei anna siiski agentuuri käsutusse assigneeringuid üle ühe kaheteistkümnendiku nendest, mis on ette nähtud üldeelarve projekti koostamise käigus. Juhtorgan võib tegevjuhi ettepanekul kvalifitseeritud häälteenamusega heaks kiita ühte kaheteistkümnendikku eelarve osa ületavaid kulukohustusi. Tegevjuht võib nõuda selle sätte alusel lubatud assigneeringute katmiseks vajalikke osamakseid, mis tuleb tasuda 30 päeva jooksul alates osamaksunõude väljasaatmisest.

Artikkel 14

Paranduseelarved

1.   Vältimatute, erandlike või ettenägematute asjaolude korral võib tegevjuht esitada paranduseelarve projekti, pidades kinni finantsraamistikus sätestatud piiridest.

2.   Paranduseelarve projekt koostatakse, esitatakse ja võetakse vastu ning sellest teavitatakse üldeelarvega sarnase korra kohaselt, pidades kinni finantsraamistikus sätestatud piiridest. Juhtorgan võtab tegutsedes arvesse olukorra kiireloomulisust.

3.   Juhtudel, kui finantsraamistikus sätestatud piire loetakse erandlike ja ettenägematute asjaolude tõttu ebapiisavateks, võttes samuti arvesse artikli 13 lõigetes 2 ja 3 sätestatud reegleid, esitab juhtorgan paranduseelarve nõukogule ühehäälseks vastuvõtmiseks.

Artikkel 15

Sihtotstarbeline tulu

1.   Agentuur võib oma üldeelarvesse sihtotstarbelise tuluna vastu võtta rahalist toetust konkreetsel eesmärgil, et katta muid kulusid kui artikli 13 lõike 2 punktis a alapunktis i osutatud kulud:

2.   Sihtotstarbelist tulu võib kasutada üksnes sellel konkreetsel otstarbel, milleks ta on määratud.

Artikkel 16

Osamaksud ja hüvitised

1.   Osamaksete kindlaksmääramine rahvamajanduse kogutulu skaala põhjal.

2.   Osamaksete tegemise ajakava

Artikkel 17

Kulude juhtimine agentuuri poolt liikmesriikide nimel

1.   Juhtorgan võib tegevjuhi või liikmesriigi ettepanekul otsustada, et liikmesriigid võivad agentuurile lepingulisel alusel ülesandeks teha teatavate toimingute haldamise ja finantsjuhtimise agentuuri töövaldkonna piires.

2.   Juhtorgan võib oma otsusega volitada agentuuri sõlmima lepinguid teatavate liikmesriikide nimel. Juhtorgan võib agentuuri volitada nendelt liikmesriikidelt eelnevalt vajalikke rahalisi vahendeid koguma, et sõlmitud lepingutest kinni pidada.

Artikkel 18

Eelarve täitmine

1.   Agentuuri üldeelarvele kohaldatavad finantssätted võtab nõukogu vastu ühehäälselt. Juhtorgan vaatab eeskirjad läbi ja muudab neid vajadusel ühe aasta jooksul peale käesoleva ühismeetme vastuvõtmist.

2.   Juhtorgan võtab tegevjuhi ettepanekul vajadusel vastu üldeelarve täitmise ja kontrollimise rakenduseeskirjad, eelkõige riigihanke osas, ilma et see piiraks ühenduse vastavaid eeskirju. Juhtorgan tagab eelkõige, et varustamiskindlusele ning nii kaitsesaladuse kui intellektuaalomandi õiguste kaitsele kehtestatud nõudeid arvestatakse nõuetekohaselt.

3.   Käesolevas artiklis osutatud finantssätteid ja -eeskirju ei kohaldata artiklites 20 ja 21 osundatud ad hoc projektidele ja programmidele.

Artikkel 19

Esialgne eelarve aastaks 2004 ja eelarve aastaks 2005

1.   2004. eelarveaasta esialgne üldeelarve, mis keskendub stardiabi andmise korrale, on esitatud ühismeetmega koos esitatavas finantsaruandes. Esimene eelarveaasta algab üks päev pärast käesoleva ühismeetme jõustumist.

2.   Esialgne üldeelarve rahastatakse agentuuris osalevate liikmesriikide osamaksudest, mis tuleb tasuda nii kiiresti kui võimalik, kuid mitte hiljem kui 45 päeva jooksul alates agentuuri juhi, Euroopa Liidu Nõukogu peasekretäri poolt osamaksutaotluste väljasaatmisest.

3.   2005. eelarveaasta üldeelarve võtab juhtorgan vastu nõukogu ühehäälsel heakskiidul.

IV PEATÜKK

AD HOC PROJEKTID VÕI PROGRAMMID JA SIHTEELARVED

Artikkel 20

Ad hoc projektide või programmide ja nendega seotud sihteelarvete heakskiitmine (A-kategooria)

1.   Üks või mitu osalevat liikmesriiki või tegevjuht võivad esitada juhtorganile agentuuri töövaldkonda kuuluva ad hoc projekti või programmi, mis eeldab osalevate liikmesriikide üldist osavõttu. Juhtorganit teavitatakse esitatud projekti või programmiga seotud sihteelarvest ning kolmandate isikute tõenäolisest panusest.

2.   Kõik osalevad liikmesriigid annavad üldjuhul oma panuse. Nad teavitavad tegevjuhti oma vastavast kavatsusest.

3.   Juhtorgan kiidab ad hoc projekti või programmi loomise heaks.

4.   Juhtorgan võib tegevjuhi või osaleva liikmesriigi ettepanekul otsustada luua komitee nimetatud ad hoc projekti või programmi haldamise ja täitmise kontrollimiseks. Komitee koosneb iga toetava liikmesriigi delegaatidest ning komisjoni esindajast, juhul kui ühendus annab nimetatud projektile või programmile rahalist toetust. Juhtorgani otsuses täpsustatakse komitee volitused ja kestvus.

5.   Ad hoc projekti või programmi puhul kiidavad juhtorganis kokku tulnud toetavad liikmesriigid heaks:

6.   Kui ühendus annab ad hoc projektile või programmile rahalist toetust, võtab komisjon osa lõikes 5 osutatud otsustest, arvestades täielikult ELi üldeelarvele kohaldatavaid otsustusmenetlusi.

Artikkel 21

Ad hoc projektide või programmide ja nendega seotud sihteelarvete heakskiitmine (B-kategooria)

1.   Üks või mitu osalevat liikmesriiki võib teavitada juhtorganit oma kavatsusest luua agentuuri tegevusvaldkonda kuuluv ad hoc projekt või programm ning vajadusel sellega seotud sihteelarve. Juhtorganit teavitatakse esitatud projekti või programmi sihteelarvest, kui see on olemas, ja vajadusel sellise projekti või programmi inimressurssidest ning ka kolmandate isikute tõenäolisest panusest.

2.   Koostöövõimaluste maksimeerimise huvides teavitatakse ad hoc projektist või programmist aegsasti kõiki osalevaid liikmesriike, sealhulgas osaluse võimaliku suurendamise alusest, et iga osalev liikmesriik saaks soovi korral üles näidata huvi projektiga liitumise vastu. Projekti või programmi algataja(d) püüavad neisse kaasata võimalikult suurel arvul osalejaid. Osaluse üle otsustavad algatajad igal üksikjuhtumil eraldi.

3.   Seejärel käsitletakse ad hoc projekti või programmi kui agentuuri projekti või programmi, kui juhtorgan ei otsusta teisiti ühe kuu jooksul lõikes 1 ette nähtud teabe saamisest.

4.   Osalev liikmesriik, kes soovib ad hoc projekti või programmiga liituda hilisemas etapis, teavitab toetavaid liikmesriike oma kavatsustest. Kahe kuu jooksul sellise teate saamisest otsustavad toetavad liikmesriigid omavahel asjaomase liikmesriigi osaluse üle, võttes asjakohaselt arvesse osalevatele liikmesriikidele nimetatud projektist või programmist teavitamisel esitatud alust.

5.   Toetavad liikmesriigid võtavad omavahel vastu otsused, mis on vajalikud ad hoc projekti või programmi loomiseks ja teostamiseks, ning vajadusel sellega seotud eelarve. Kui ühendus annab sellisele projektile või programmile rahalist toetust, võtab komisjon osa käesolevas lõikes osutatud otsustest, arvestades täielikult ELi üldeelarvele kohaldatavaid otsustusmenetlusi. Toetavad liikmesriigid teavitavad vajadusel juhtorganit pidevalt sellise projekti või programmiga seotud arengutest.

Artikkel 22

Sihteelarvete rahaline toetamine Euroopa Liidu eelarvest

ELi üldeelarvest võib rahalist toetust anda sihteelarvetele, mis on loodud artiklites 20 ja 21 osutatud ad hoc projektide või programmide tarbeks.

Artikkel 23

Kolmandate isikute osalemine

1.   Kolmandad isikud võivad toetada konkreetset vastavalt artiklitele 20 ja 21 loodud ad hoc projekti või programmi ning sellega seotud eelarvet. Vajadusel kiidab juhtorgan kvalifitseeritud häälteenamusega heaks agentuuri ja kolmandate isikute vahelise ajutise korra iga konkreetse projekti või programmi kohta.

2.   Seoses artikli 20 alusel loodud projektidega kiidavad juhtorganis kokku tulnud toetavad liikmesriigid heaks vastavate kolmandate osapoolte toetust käsitleva vajaliku korra.

3.   Seoses artikli 21 alusel loodud projektidega otsustavad toetavad liikmesriigid vastavate kolmandate isikute toetust käsitleva vajaliku korra.

4.   Kui ühendus annab ad hoc projektile või programmile rahalist toetust, võtab komisjon osa lõigetes 2 ja 3 osutatud otsuste tegemisest.

V PEATÜKK

SUHTED KOMISJONIGA

Artikkel 24

Seotus agentuuri tööga

1.   Komisjon on juhtorgani hääleõiguseta liige ning on täiel määral kaasatud agentuuri töösse.

2.   Ühenduse nimel võib komisjon samuti osaleda agentuuri projektides ja programmides.

3.   Agentuur kehtestab komisjoniga vajaliku halduskorralduse ja töösuhted, eelkõige selleks, et vahetada asjatundlikke kogemusi ja soovitusi valdkondades, milles ühenduse tegevus omab tähtsust agentuuri missiooni seisukohalt ning milles agentuuri tegevus on oluline ühenduse tegevuseesmärkide seisukohalt.

4.   Agentuuri ja komisjoni vahel või toetavate liikmesriikide ja komisjoni vahel kehtestatakse vastastikusel kokkuleppel vajalik kord artiklite 15 ja 22 alusel rahalise toetuse andmiseks ELi üldeelarvest iga üksikjuhtumit arvestades.

VI PEATÜKK

SUHTED KOLMANDATE RIIKIDE, ORGANISATSIOONIDE JA ÜKSUSTEGA

Artikkel 25

Suhted kolmandate riikide, organisatsioonide ja üksustega

1.   Oma tegevuseesmärkide täitmiseks võib agentuur sõlmida halduskokkuleppeid kolmandate riikide, organisatsioonide ja üksustega. Sellised halduskokkulepped hõlmavad eelkõige:

Seejuures austab agentuur EL ühtset institutsioonilist raamistikku ja sõltumatust otsuste tegemisel. Iga selline kokkulepe sõlmitakse juhtorgani poolt nõukogu ühehäälsel heakskiidul.

2.   Agentuur loob tihedad töösuhted OCCAR, raamlepingu eellepingu ja WEAG/WEAO vastavate üksustega eesmärgiga vajadusel ning vastastikusel kokkuleppel õigeaegselt kaasata neid üksusi või võtta kasutusele nende põhimõtted ja tavad.

3.   Võimsuse arendamise mehhanismi (CDM) menetluste kohaldamisega tagatakse võimsuse vastastikune läbipaistvus ja ühtne areng. Agentuuri ja NATO asjaomaste organite vahelised muud töösuhted määratletakse lõikes 1 osutatud halduskokkuleppes, võttes täielikult arvesse ELi ja NATO vahel kehtestatud koostöö- ja konsultatsiooniraamistikku.

4.   Eesmärgiga hõlbustada nende võimalikku osalemist projektides ja programmides ning lõikes 1 osutatud kokkulepete raames on agentuuril õigus luua töösuhteid organisatsioonide ja üksustega, mida ei ole nimetatud lõigetes 2 ja 3.

5.   Eesmärgiga hõlbustada nende võimalikku osalemist eriprojektides ja -programmides ning lõikes 1 osutatud kokkulepete raames on agentuuril õigus luua töösuhteid kolmandate riikidega.

6.   Mitte-EL Lääne-Euroopa relvastusgrupi (WEAG) liikmetele tagatakse agentuuri eriprojektide ja -programmide võimalikult suur läbipaistvus, seoses nende võimaliku osalemisega nimetatud projektides ja programmides. Selleks luuakse nõuandekomitee, et anda võimalus seisukohtade ja teabe vahetamiseks agentuuri tegevusvaldkonda kuuluvates ühist huvi pakkuvates küsimustes. Komitee eesistujaks on tegevjuht või tema esindaja. Komiteesse kuuluvad üks esindaja igast osalevast liikmesriigist ja komisjoni esindaja ning mitte-EU Lääne-Euroopa relvastusgrupi (WEAG) liikmete esindajad, nendega kokkulepitava korra kohaselt.

7.   Lõikes 6 osutatud nõuandekomitee tööst võivad taotluse alusel osa võtta ka teised ELi mittekuuluvad NATO liikmed nendega kokkulepitava korra kohaselt.

8.   Lõikes 6 osutatud nõuandekomiteed võib kasutada ka kohana kolmandate isikutega dialoogi pidamiseks agentuuri pädevusse kuuluvates vastastikust huvi pakkuvates eriküsimustes ning tagamaks nende täieliku informeerituse arengutest ühist huvi pakkuvates küsimustes ja tulevase koostöö võimalustest.

VII PEATÜKK

MUUD SÄTTED

Artikkel 26

Privileegid ja immuniteedid

Agentuuri, selle tegevjuhi ja töötajate ülesannete täitmiseks vajalikud privileegid ja immuniteedid nähakse ette osalevate liikmesriikide vahelise kokkuleppega.

Artikkel 27

Läbivaatamisklausel

Agentuuri juht esitab hiljemalt kolm aastat pärast käesoleva ühismeetme või Euroopa põhiseadusliku lepingu jõustumist olenevalt sellest, kumb kuupäev on varasem, juhtorganile käesoleva ühismeetme rakendamise aruande, pidades silmas selle võimalikku esitamist nõukogule läbivaatamiseks.

Artikkel 28

Õiguslik vastutus

1.   Agentuuri lepingulist vastutust reguleerib asjaomase lepingu suhtes kohaldatav õigus.

2.   Töötajate vastutust agentuuri ees reguleerivad agentuuri töötajate suhtes kohaldatavad eeskirjad.

Artikkel 29

Juurdepääs dokumentidele

Tegevjuhi ettepaneku alusel võtab juhtorgan vastu eeskirjad üldsuse juurdepääsu kohta agentuuri dokumentidele, võttes arvesse põhimõtteid ja piiranguid, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määruses (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele. (2)

Artikkel 30

Turvalisus

1.   Agentuur kohaldab nõukogu julgeolekueeskirju, mis on sätestatud otsuses 2001/264/EÜ. (3)

2.   Agentuur tagab oma välissuhtluses teabevahetuse nõuetekohase turvalisuse ja kiiruse.

Artikkel 31

Keelte kasutamise kord

Agentuuri keelte kasutamise korra sätestab nõukogu ühehäälselt.

Artikkel 32

Üleminekumeetmed

Peasekretär/kõrge esindaja võtab vajalikud meetmed agentuuri tegevuse käivitamiseks. Sel eesmärgil võib ta omada kuni tegevjuhi ametisse määramiseni samu volitusi, mis on tegevjuhil käesoleva ühismeetme raames.

Artikkel 33

Käesolev ühismeede jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 34

Käesolev ühismeede avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 12. juuli 2004

Nõukogu nimel

eesistuja

B. BOT

----

(1)EÜT L 253, 7.10.2000, lk 42.

(2)EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43.

(3)EÜT L 101, 11.4.2001, lk 1.

----

----

MÄRKUS LUGEJATELE

Laienemisele järgnenud olukorda arvestades on 30. aprilli 2004. aasta Euroopa Liidu Teataja mõned väljaanded avaldatud lihtsustatud kujul selle kuupäeva 11 ametlikus keeles.Nendes Euroopa Liidu Teatajates ilmunud aktid otsustati parandustena uuesti avaldada Euroopa Liidu Teataja traditsioonilises esitluses.Seda põhjusel, et Euroopa Liidu Teataja, mis sisaldab ainult neid parandusi, on avaldatud 11 laienemiseelses keeles. Aktide tõlked uute liikmesriikide keelde avaldatakse Euroopa Liidu Teataja eriväljaandes, mis sisaldab institutsioonide ja Euroopa Keskpanga enne 1. maid 2004. vastu võetud tekste.Allpool on esitatud 30. aprillil avaldatud Euroopa Liidu Teatajate nimekiri ja neile vastavad parandused.
30. aprilli 2004. aasta ELT

Parandatud ELT

L 139

L 226, 25. juuni

L 144

L 199, 7. juuni

L 146

L 225, 25. juuni

L 149

L 215, 16. juuni

L 150

L 185, 24. mai

L 151

L 208, 10. juuni

L 152

L 216, 16. juuni

L 153

L 231, 30. juuni

L 154

L 189, 27. mai

L 155

L 193, 1. juuni

L 156

L 202, 7. juuni

L 157

L 195, 2. juuni

L 158

L 229, 29. juuni

L 159

L 184, 24. mai

L 160

L 212, 12. juuni

L 161

L 206, 9. juuni

L 164

L 220, 21. juuni

L 165

L 191, 28. mai

L 166

L 200, 7. juuni

L 167

L 201, 7. juuni

----