# Eiropas Savienības L 246/2004

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 246 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 47. sējums2004. gada 20. jūlijs |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 246

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

47. sējums2004. gada 20. jūlijs

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 1321/2004 (2004. gada 12. jūlijs) par Eiropas satelītu radionavigācijas programmu vadības struktūru izveidi | 1 |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 1322/2004 (2004. gada 16. jūlijs), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 2320/97, ar ko ievieš galīgos antidempinga maksājumus atsevišķu dzelzs vai neleģētā tērauda bezšuvju cauruļvadu un cauruļu importam, kuru izcelsme, cita starpā, ir Krievijā un Rumānijā | 10 |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 1323/2004 (2004. gada 19. jūlijs), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1601/1999, ar ko piemēro galīgo kompensācijas maksājumu par Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda stieplēm, kuru diametrs ir mazāk kā 1 mm | 14 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1324/2004 (2004. gada 19. jūlijs), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem | 19 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1325/2004 (2004. gada 19. jūlijs), ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 2921/90 attiecībā uz atbalsta apmēru kazeīna un kazeinātu ražošanai no vājpiena | 21 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1326/2004 (2004. gada 19. jūlijs), ar kuru nosaka galīgo palīdzības summu par žāvētu lopbarību 2003./2004. tirdzniecības gadā | 22 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1327/2004 (2004. gada 19. jūlijs) par atklātu pastāvīgo konkursu 2004./2005. tirdzniecības gadam, lai noteiktu eksporta nodevas un/vai kompensācijas baltajam cukuram | 23 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1328/2004 (2004. gada 19. jūlijs), ar ko nosaka Kopienas ražošanas cenas un Kopienas importa cenas neļķēm un rozēm, lai piemērotu režīmu, kas regulē dažu veidu ziedkopības produktu ievedumus ar izcelsmi Kiprā, Izraēlā, Jordānijā un Marokā, kā arī Rietumkrastā un Gazas sektorā | 28 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

*

Padomes Regula (EK) Nr. 1321/2004 (2004. gada 12. jūlijs) par Eiropas satelītu radionavigācijas programmu vadības struktūru izveidi

1

*

Padomes Regula (EK) Nr. 1322/2004 (2004. gada 16. jūlijs), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 2320/97, ar ko ievieš galīgos antidempinga maksājumus atsevišķu dzelzs vai neleģētā tērauda bezšuvju cauruļvadu un cauruļu importam, kuru izcelsme, cita starpā, ir Krievijā un Rumānijā

10

*

Padomes Regula (EK) Nr. 1323/2004 (2004. gada 19. jūlijs), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1601/1999, ar ko piemēro galīgo kompensācijas maksājumu par Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda stieplēm, kuru diametrs ir mazāk kā 1 mm

14

Komisijas Regula (EK) Nr. 1324/2004 (2004. gada 19. jūlijs), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

19

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1325/2004 (2004. gada 19. jūlijs), ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 2921/90 attiecībā uz atbalsta apmēru kazeīna un kazeinātu ražošanai no vājpiena

21

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1326/2004 (2004. gada 19. jūlijs), ar kuru nosaka galīgo palīdzības summu par žāvētu lopbarību 2003./2004. tirdzniecības gadā

22

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1327/2004 (2004. gada 19. jūlijs) par atklātu pastāvīgo konkursu 2004./2005. tirdzniecības gadam, lai noteiktu eksporta nodevas un/vai kompensācijas baltajam cukuram

23

Komisijas Regula (EK) Nr. 1328/2004 (2004. gada 19. jūlijs), ar ko nosaka Kopienas ražošanas cenas un Kopienas importa cenas neļķēm un rozēm, lai piemērotu režīmu, kas regulē dažu veidu ziedkopības produktu ievedumus ar izcelsmi Kiprā, Izraēlā, Jordānijā un Marokā, kā arī Rietumkrastā un Gazas sektorā

28

| | | Tiesību akti, kas pieņemti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu |
| --- | --- | --- |
| | * | 2004/552/KĀDP:Padomes Vienotā Rīcība 2004/552/KĀDP (2004. gada 12. jūlijs) par Eiropas Pavadoņu radionavigācijas sistēmas darbības aspektiem, kas ietekmē Eiropas Savienības drošību | 30 |
| | * | 2004/553/KĀDP:Padomes Kopējā Nostāja 2004/553/KĀDP (2004. gada 19. jūlijs), ar kuru groza Kopējo nostāju 2003/495/ KĀDP, kas attiecas uz Irāku | 32 |

Tiesību akti, kas pieņemti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu

*

2004/552/KĀDP:Padomes Vienotā Rīcība 2004/552/KĀDP (2004. gada 12. jūlijs) par Eiropas Pavadoņu radionavigācijas sistēmas darbības aspektiem, kas ietekmē Eiropas Savienības drošību

30

*

2004/553/KĀDP:Padomes Kopējā Nostāja 2004/553/KĀDP (2004. gada 19. jūlijs), ar kuru groza Kopējo nostāju 2003/495/ KĀDP, kas attiecas uz Irāku

32

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

| 20.7.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 246/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 246/1

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 1321/2004

(2004. gada 12. jūlijs)

par Eiropas satelītu radionavigācijas programmu vadības struktūru izveidi

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 308. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),

tā kā:

| (1) | Eiropas satelītu radionavigācijas politiku pašlaik īsteno, izmantojot divas programmas – EGNOS un GALILEO. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas satelītu radionavigācijas politiku pašlaik īsteno, izmantojot divas programmas – EGNOS un GALILEO.

| (2) | GALILEO ir pirmā Eiropas kosmosa programma, ko finansē un vada Eiropas Savienība sadarbībā ar Eiropas Kosmosa aģentūru (ESA). Ir paredzēts veicināt attīstību vairākās nozarēs, kas tieši vai netieši ir saistītas ar Kopienas politiku, piemēram, tādās jomās kā transports (kustīgu objektu atrašanās vietas noteikšana un ātruma mērīšana), apdrošināšana, autoceļu nodevas, tiesību aktu īstenošana (aizdomās turamo personu novērošana, pasākumi noziedzības apkarošanai), muitas un akcīzes pasākumi (izmeklēšana uz vietas u. c.), lauksaimniecība (labības vai pesticīdu daudzumu pielāgojumi atkarībā no vietas u. c.), zvejniecība (kuģu pārvietošanās uzraudzība). |
| --- | --- |

(2)

GALILEO ir pirmā Eiropas kosmosa programma, ko finansē un vada Eiropas Savienība sadarbībā ar Eiropas Kosmosa aģentūru (ESA). Ir paredzēts veicināt attīstību vairākās nozarēs, kas tieši vai netieši ir saistītas ar Kopienas politiku, piemēram, tādās jomās kā transports (kustīgu objektu atrašanās vietas noteikšana un ātruma mērīšana), apdrošināšana, autoceļu nodevas, tiesību aktu īstenošana (aizdomās turamo personu novērošana, pasākumi noziedzības apkarošanai), muitas un akcīzes pasākumi (izmeklēšana uz vietas u. c.), lauksaimniecība (labības vai pesticīdu daudzumu pielāgojumi atkarībā no vietas u. c.), zvejniecība (kuģu pārvietošanās uzraudzība).

| (3) | EGNOS ir trīspusēja programma, kurā piedalās Eiropas Kopiena, ESA un Eurocontrol, un tās mērķis ir papildināt Amerikas GPS un Krievijas GLONASS signālus, lai nodrošinātu uzticamību plašā ģeogrāfiskā apvidū. Šī programma ir neatkarīga no GALILEO un papildina to. |
| --- | --- |

(3)

EGNOS ir trīspusēja programma, kurā piedalās Eiropas Kopiena, ESA un Eurocontrol, un tās mērķis ir papildināt Amerikas GPS un Krievijas GLONASS signālus, lai nodrošinātu uzticamību plašā ģeogrāfiskā apvidū. Šī programma ir neatkarīga no GALILEO un papildina to.

| (4) | Secinājumos, kas pieņemti Eiropadomes Ķelnes (1999. gada 3. un 4. jūnijs), Feiras (2000. gada 19. un 20. jūnijs), Nicas (2000. gada 7. līdz 11. decembris), Stokholmas (2001. gada 23. un 24. marts), Lākenas (2001. gada 14. un 15. decembris), Barselonas (2002. gada 15. un 16. marts) un Briseles (2003. gada 20. un 21. marts) sanāksmēs, ir uzsvērta GALILEO stratēģiskā nozīme. |
| --- | --- |

(4)

Secinājumos, kas pieņemti Eiropadomes Ķelnes (1999. gada 3. un 4. jūnijs), Feiras (2000. gada 19. un 20. jūnijs), Nicas (2000. gada 7. līdz 11. decembris), Stokholmas (2001. gada 23. un 24. marts), Lākenas (2001. gada 14. un 15. decembris), Barselonas (2002. gada 15. un 16. marts) un Briseles (2003. gada 20. un 21. marts) sanāksmēs, ir uzsvērta GALILEO stratēģiskā nozīme.

| (5) | Ņemot vērā Eiropas satelītu radionavigācijas programmu stratēģisko nozīmi un vajadzību nodrošināt, ka sabiedrības būtiskas intereses ir atbilstīgi aizsargātas un pārstāvētas, ir absolūti nepieciešams uzraudzīt sistēmas nākamās fāzes un programmām piešķirto Kopienas līdzekļu izmantošanu, ievērojot Padomes attiecīgās politiskās ievirzes un budžeta lēmējiestāžu finanšu lēmumus. Tādēļ ir jāizveido Eiropas Globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) Uzraudzības iestāde (turpmāk – “Iestāde”). |
| --- | --- |

(5)

Ņemot vērā Eiropas satelītu radionavigācijas programmu stratēģisko nozīmi un vajadzību nodrošināt, ka sabiedrības būtiskas intereses ir atbilstīgi aizsargātas un pārstāvētas, ir absolūti nepieciešams uzraudzīt sistēmas nākamās fāzes un programmām piešķirto Kopienas līdzekļu izmantošanu, ievērojot Padomes attiecīgās politiskās ievirzes un budžeta lēmējiestāžu finanšu lēmumus. Tādēļ ir jāizveido Eiropas Globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) Uzraudzības iestāde (turpmāk – “Iestāde”).

| (6) | Vairākos gadījumos, un jo īpaši 2001. gada 5. aprīļa un 2002. gada 26. marta secinājumos, Padome ir uzsvērusi, ka ievērojama privātā sektora dalība ir viens no pamatelementiem, lai nodrošinātu GALILEO izvēršanas un darbības fāzes veiksmīgu norisi. |
| --- | --- |

(6)

Vairākos gadījumos, un jo īpaši 2001. gada 5. aprīļa un 2002. gada 26. marta secinājumos, Padome ir uzsvērusi, ka ievērojama privātā sektora dalība ir viens no pamatelementiem, lai nodrošinātu GALILEO izvēršanas un darbības fāzes veiksmīgu norisi.

| (7) | Šajā sakarā Iestādei būtu jānoslēdz koncesijas līgums ar jebkuru konsorciju, ko izraugās GALILEO izstrādes fāzes noslēgumā, un jāveic pasākumi, lai nodrošinātu, ka attiecīgais konsorcijs izpilda koncesijas līgumā noteiktās saistības, jo īpaši sabiedrisko pakalpojumu saistības. |
| --- | --- |

(7)

Šajā sakarā Iestādei būtu jānoslēdz koncesijas līgums ar jebkuru konsorciju, ko izraugās GALILEO izstrādes fāzes noslēgumā, un jāveic pasākumi, lai nodrošinātu, ka attiecīgais konsorcijs izpilda koncesijas līgumā noteiktās saistības, jo īpaši sabiedrisko pakalpojumu saistības.

| (8) | Iestādei jābūt vienīgajam koncesijas īpašnieka partnerim attiecībā uz frekvencēm. |
| --- | --- |

(8)

Iestādei jābūt vienīgajam koncesijas īpašnieka partnerim attiecībā uz frekvencēm.

| (9) | Vienlaikus dalībvalstīm, kas ir iesniegušas ziņas Starptautiskajai Telekomunikāciju savienībai attiecībā uz frekvenču izmantošanu, kuras ir nepieciešamas sistēmas darbības nodrošināšanai, būtu jāļauj Iestādei arī piešķirt koncesijas īpašniekam tiesības izmantot šīs frekvences koncesijas laikā, lai koncesijas īpašnieks varētu nodrošināt vajadzīgos pakalpojumus, kas noteikti specifikācijās. |
| --- | --- |

(9)

Vienlaikus dalībvalstīm, kas ir iesniegušas ziņas Starptautiskajai Telekomunikāciju savienībai attiecībā uz frekvenču izmantošanu, kuras ir nepieciešamas sistēmas darbības nodrošināšanai, būtu jāļauj Iestādei arī piešķirt koncesijas īpašniekam tiesības izmantot šīs frekvences koncesijas laikā, lai koncesijas īpašnieks varētu nodrošināt vajadzīgos pakalpojumus, kas noteikti specifikācijās.

| (10) | Iestādei vajadzētu būt atbildīgai par to līdzekļu pārvaldību un kontroli, kas tai īpaši piešķirti programmu vajadzībām. |
| --- | --- |

(10)

Iestādei vajadzētu būt atbildīgai par to līdzekļu pārvaldību un kontroli, kas tai īpaši piešķirti programmu vajadzībām.

| (11) | Iestādei būtu jāsniedz palīdzība Komisijai jautājumos, kas saistīti ar satelītu radionavigāciju, jo īpaši gadījumos, kad ir jāveic likumdošanas un regulatīvie pasākumi. |
| --- | --- |

(11)

Iestādei būtu jāsniedz palīdzība Komisijai jautājumos, kas saistīti ar satelītu radionavigāciju, jo īpaši gadījumos, kad ir jāveic likumdošanas un regulatīvie pasākumi.

| (12) | Iestādei ir jāizmanto jau iesākti pētniecības, attīstības un tehnoloģiskā izvērtējuma pasākumi, jo īpaši tie, kurus veic ESA. Ņemot vērā Padomes 2000. gada 16. novembra Rezolūciju par Eiropas kosmosa stratēģiju (2), sadarbībā ar ESA atbilstīgos gadījumos ir pilnībā jāizmanto iespējas, ko piedāvā Pamatnolīgums starp Eiropas Kopienu un Eiropas Kosmosa aģentūru. |
| --- | --- |

(12)

Iestādei ir jāizmanto jau iesākti pētniecības, attīstības un tehnoloģiskā izvērtējuma pasākumi, jo īpaši tie, kurus veic ESA. Ņemot vērā Padomes 2000. gada 16. novembra Rezolūciju par Eiropas kosmosa stratēģiju (2), sadarbībā ar ESA atbilstīgos gadījumos ir pilnībā jāizmanto iespējas, ko piedāvā Pamatnolīgums starp Eiropas Kopienu un Eiropas Kosmosa aģentūru.

| (13) | Iestādei vajadzētu aizstāvēt un attīstīt Kopienas ieguldījumu, kas jau īstenots kosmosa tehnoloģijā un infrastruktūrā. |
| --- | --- |

(13)

Iestādei vajadzētu aizstāvēt un attīstīt Kopienas ieguldījumu, kas jau īstenots kosmosa tehnoloģijā un infrastruktūrā.

| (14) | Pēc GALILEO kopuzņēmuma likvidēšanas saskaņā ar attiecīgiem Statūtu noteikumiem tam būtu jānodod viss iegūtais īpašums Iestādei. Viss īpašums, ko koncesijas īpašnieks ir radījis izvietošanas fāzes laikā, ir jānodod Iestādei, ja vien iepriekš nav panākta cita vienošanās, jo programmas definēšanas, izstrādes un izvērtēšanas fāzes ir gandrīz pilnībā finansētas no publiskiem līdzekļiem, un tāpēc visi šādi izstrādātie elementi būtu jānodod koncesijas īpašnieka rīcībā. |
| --- | --- |

(14)

Pēc GALILEO kopuzņēmuma likvidēšanas saskaņā ar attiecīgiem Statūtu noteikumiem tam būtu jānodod viss iegūtais īpašums Iestādei. Viss īpašums, ko koncesijas īpašnieks ir radījis izvietošanas fāzes laikā, ir jānodod Iestādei, ja vien iepriekš nav panākta cita vienošanās, jo programmas definēšanas, izstrādes un izvērtēšanas fāzes ir gandrīz pilnībā finansētas no publiskiem līdzekļiem, un tāpēc visi šādi izstrādātie elementi būtu jānodod koncesijas īpašnieka rīcībā.

| (15) | Iestādes juridiskajam statusam jābūt tādam, lai dotu tai iespēju rīkoties kā juridiskai personai, pildot savus pienākumus. |
| --- | --- |

(15)

Iestādes juridiskajam statusam jābūt tādam, lai dotu tai iespēju rīkoties kā juridiskai personai, pildot savus pienākumus.

| (16) | Lai faktiski nodrošinātu Iestādes pienākumu izpildi, dalībvalstīm un Komisijai vajadzētu būt pārstāvētām Administratīvajā padomē, kam ir nepieciešamās pilnvaras, lai izstrādātu budžetu, veiktu tā izpildes pārbaudi, pieņemtu attiecīgus finanšu noteikumus, izstrādātu pārredzamu procedūru Iestādes lēmumu pieņemšanai, apstiprinātu tās darba programmu un ieceltu izpilddirektoru. |
| --- | --- |

(16)

Lai faktiski nodrošinātu Iestādes pienākumu izpildi, dalībvalstīm un Komisijai vajadzētu būt pārstāvētām Administratīvajā padomē, kam ir nepieciešamās pilnvaras, lai izstrādātu budžetu, veiktu tā izpildes pārbaudi, pieņemtu attiecīgus finanšu noteikumus, izstrādātu pārredzamu procedūru Iestādes lēmumu pieņemšanai, apstiprinātu tās darba programmu un ieceltu izpilddirektoru.

| (17) | Iestādes sekmīgai darbībai ir vajadzīgs, lai izpilddirektors tiktu iecelts, pamatojoties uz viņa nopelniem, dokumentāri apstiprinātām administratīvām un vadītāja spējām, kā arī atbilstīgām zināšanām un pieredzi, un lai viņš pildītu savus pienākumus pilnīgi neatkarīgi un elastīgi attiecībā uz Iestādes iekšējās darbības organizēšanu. Izpilddirektoram ir jāsagatavo un jāīsteno visi nepieciešamie pasākumi, lai nodrošinātu Iestādes darba programmas pareizu izpildi, katru gadu jāsagatavo vispārējā ziņojuma projekts, kas jāiesniedz Administratīvajai padomei, jāsastāda Iestādes ieņēmumu un izdevumu tāmes projekts un jāīsteno budžets. |
| --- | --- |

(17)

Iestādes sekmīgai darbībai ir vajadzīgs, lai izpilddirektors tiktu iecelts, pamatojoties uz viņa nopelniem, dokumentāri apstiprinātām administratīvām un vadītāja spējām, kā arī atbilstīgām zināšanām un pieredzi, un lai viņš pildītu savus pienākumus pilnīgi neatkarīgi un elastīgi attiecībā uz Iestādes iekšējās darbības organizēšanu. Izpilddirektoram ir jāsagatavo un jāīsteno visi nepieciešamie pasākumi, lai nodrošinātu Iestādes darba programmas pareizu izpildi, katru gadu jāsagatavo vispārējā ziņojuma projekts, kas jāiesniedz Administratīvajai padomei, jāsastāda Iestādes ieņēmumu un izdevumu tāmes projekts un jāīsteno budžets.

| (18) | Procedūrām, saskaņā ar kurām ieceļ amatpersonas, ir jābūt pārskatāmām. |
| --- | --- |

(18)

Procedūrām, saskaņā ar kurām ieceļ amatpersonas, ir jābūt pārskatāmām.

| (19) | Administratīvajai padomei jādod iespēja izveidot Zinātnes un tehnikas komiteju, kas palīdz Iestādei tehniskos jautājumos un sistēmas modernizācijas jomā. |
| --- | --- |

(19)

Administratīvajai padomei jādod iespēja izveidot Zinātnes un tehnikas komiteju, kas palīdz Iestādei tehniskos jautājumos un sistēmas modernizācijas jomā.

| (20) | Jāizveido Sistēmas drošības un aizsardzības komiteja, kas palīdz Iestādei visos jautājumos, kas saistīti ar sistēmas drošību un aizsardzību. |
| --- | --- |

(20)

Jāizveido Sistēmas drošības un aizsardzības komiteja, kas palīdz Iestādei visos jautājumos, kas saistīti ar sistēmas drošību un aizsardzību.

| (21) | Lai nodrošinātu Iestādes pilnīgu autonomiju un neatkarību, tiek uzskatīts par nepieciešamu tai piešķirt autonomu budžetu, kura ieņēmumus galvenokārt veidotu Kopienas ieguldījums. Kopienas budžeta procedūru turpina piemērot tiktāl, ciktāl tas attiecas uz subsīdijām no Eiropas Savienības vispārējā budžeta. Turklāt Revīzijas palātai ir jāveic pārskatu revīzija. |
| --- | --- |

(21)

Lai nodrošinātu Iestādes pilnīgu autonomiju un neatkarību, tiek uzskatīts par nepieciešamu tai piešķirt autonomu budžetu, kura ieņēmumus galvenokārt veidotu Kopienas ieguldījums. Kopienas budžeta procedūru turpina piemērot tiktāl, ciktāl tas attiecas uz subsīdijām no Eiropas Savienības vispārējā budžeta. Turklāt Revīzijas palātai ir jāveic pārskatu revīzija.

| (22) | Saistībā ar darbības jomu, mērķiem un pienākumu izpildi Iestādei ir jo īpaši jāievēro noteikumi, ko piemēro Kopienas iestādēm. |
| --- | --- |

(22)

Saistībā ar darbības jomu, mērķiem un pienākumu izpildi Iestādei ir jo īpaši jāievēro noteikumi, ko piemēro Kopienas iestādēm.

| (23) | Iestādei jāpiemēro attiecīgi Kopienas tiesību akti par publisku piekļuvi dokumentiem un personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi, un tāpat tai ir jāievēro drošības principi, ko piemēro Padomes un Komisijas dienestiem. |
| --- | --- |

(23)

Iestādei jāpiemēro attiecīgi Kopienas tiesību akti par publisku piekļuvi dokumentiem un personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi, un tāpat tai ir jāievēro drošības principi, ko piemēro Padomes un Komisijas dienestiem.

| (24) | Trešām valstīm būtu jādod iespēja līdzdarboties Iestādē, ja tās ir iepriekš ar Kopienu noslēgušas nolīgumu šajā sakarā, jo īpaši gadījumos, kad šīs valstis ir bijušas iesaistītas programmas iepriekšējās fāzēs, līdzdarbojoties ESA GALILEOSAT programmā. |
| --- | --- |

(24)

Trešām valstīm būtu jādod iespēja līdzdarboties Iestādē, ja tās ir iepriekš ar Kopienu noslēgušas nolīgumu šajā sakarā, jo īpaši gadījumos, kad šīs valstis ir bijušas iesaistītas programmas iepriekšējās fāzēs, līdzdarbojoties ESA GALILEOSAT programmā.

| (25) | Eiropas GNSS ir uzskatāma par jutīgu infrastruktūru, ciktāl tas attiecas uz drošību un uzticamību. |
| --- | --- |

(25)

Eiropas GNSS ir uzskatāma par jutīgu infrastruktūru, ciktāl tas attiecas uz drošību un uzticamību.

| (26) | Ir jāveic pasākumi, lai nodrošinātu sistēmas drošību un uzticamību attiecībā pret uzbrukumiem (ļaunprātīgiem vai citādiem) un lai novērstu tās izmantošanu mērķiem, kas varētu apdraudēt Eiropas Savienības vai tās dalībvalstu drošību. |
| --- | --- |

(26)

Ir jāveic pasākumi, lai nodrošinātu sistēmas drošību un uzticamību attiecībā pret uzbrukumiem (ļaunprātīgiem vai citādiem) un lai novērstu tās izmantošanu mērķiem, kas varētu apdraudēt Eiropas Savienības vai tās dalībvalstu drošību.

| (27) | Procedūra, kas izklāstīta Padomes 2004. gada 12. jūlija Vienotajā rīcībā 2004/552/KĀDP par Eiropas satelītu radionavigācijas sistēmas darbības aspektiem, kas iespaido Eiropas Savienības drošību (3), ir jāpiemēro gadījumos, kad kāda dalībvalsts uzskata, ka pastāv draudi tās nacionālajai drošībai. |
| --- | --- |

(27)

Procedūra, kas izklāstīta Padomes 2004. gada 12. jūlija Vienotajā rīcībā 2004/552/KĀDP par Eiropas satelītu radionavigācijas sistēmas darbības aspektiem, kas iespaido Eiropas Savienības drošību (3), ir jāpiemēro gadījumos, kad kāda dalībvalsts uzskata, ka pastāv draudi tās nacionālajai drošībai.

| (28) | Šīs regulas pieņemšanai Līgums paredz vienīgi pilnvaras, kas noteiktas tā 308. pantā, |
| --- | --- |

(28)

Šīs regulas pieņemšanai Līgums paredz vienīgi pilnvaras, kas noteiktas tā 308. pantā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Mērķis un uzdevums

Ar šo regulu izveido Kopienas aģentūru, kuras nosaukums ir Eiropas GNSS Uzraudzības iestāde (turpmāk – “Iestāde”), lai nodrošinātu sabiedrības intereses saistībā ar Eiropas GNSS programmām un īstenotu Eiropas satelītu GNSS programmu vadību.

2. pants

Pienākumi

1.   Iestāde pilda šādus pienākumus:

| a) | Iestāde ir struktūra, kas izsniedz licenci privātajam koncesijas īpašniekam, kurš ir atbildīgs par GALILEO izvēršanas un darbības fāzes īstenošanu un vadību (turpmāk – “koncesijas īpašnieks”); saskaņā ar šo uzdevumu tā noslēdz koncesijas līgumu ar koncesijas īpašnieku; Iestāde nodrošina, ka koncesijas īpašnieks pilda koncesijas līguma noteikumus un ievēro tam pievienotās specifikācijas, kā arī veic visus atbilstīgos pasākumus, lai nodrošinātu pakalpojumu nepārtrauktību gadījumā, ja koncesijas īpašnieks nepilda savas saistības; Iestāde uz koncesijas laiku piešķir koncesijas īpašniekam tiesības izmantot materiālos un nemateriālos aktīvus, kas minēti 3. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

a)

Iestāde ir struktūra, kas izsniedz licenci privātajam koncesijas īpašniekam, kurš ir atbildīgs par GALILEO izvēršanas un darbības fāzes īstenošanu un vadību (turpmāk – “koncesijas īpašnieks”); saskaņā ar šo uzdevumu tā noslēdz koncesijas līgumu ar koncesijas īpašnieku; Iestāde nodrošina, ka koncesijas īpašnieks pilda koncesijas līguma noteikumus un ievēro tam pievienotās specifikācijas, kā arī veic visus atbilstīgos pasākumus, lai nodrošinātu pakalpojumu nepārtrauktību gadījumā, ja koncesijas īpašnieks nepilda savas saistības; Iestāde uz koncesijas laiku piešķir koncesijas īpašniekam tiesības izmantot materiālos un nemateriālos aktīvus, kas minēti 3. panta 1. punktā;

| b) | Iestāde pārvalda līdzekļus, kas tai īpaši piešķirti Eiropas GNSS programmām un uzrauga to vispārējo finanšu pārvaldību, lai sniegtu ierosinājumus attiecībā uz publiskā sektora ieguldījumiem; |
| --- | --- |

b)

Iestāde pārvalda līdzekļus, kas tai īpaši piešķirti Eiropas GNSS programmām un uzrauga to vispārējo finanšu pārvaldību, lai sniegtu ierosinājumus attiecībā uz publiskā sektora ieguldījumiem;

| c) | Iestādei nodod atbildību – pārņemot to no GALILEO kopuzņēmuma – pārvaldīt nolīgumu, kas noslēgts ar EGNOS ekonomisko operatoru, un izstrādāt pamatnostādnes attiecībā uz turpmāko politiku saistībā ar EGNOS, atbilstīgi ņemot vērā to personu viedokļus, kas devušas ieguldījumu EGNOS izstrādes un izvēršanas fāzes finansēšanā; |
| --- | --- |

c)

Iestādei nodod atbildību – pārņemot to no GALILEO kopuzņēmuma – pārvaldīt nolīgumu, kas noslēgts ar EGNOS ekonomisko operatoru, un izstrādāt pamatnostādnes attiecībā uz turpmāko politiku saistībā ar EGNOS, atbilstīgi ņemot vērā to personu viedokļus, kas devušas ieguldījumu EGNOS izstrādes un izvēršanas fāzes finansēšanā;

| d) | Iestāde koordinē dalībvalstu darbības attiecībā uz frekvencēm, kas vajadzīgas, lai nodrošinātu sistēmas darbību; tai ir tiesības izmantot visas šīs frekvences neatkarīgi no sistēmas atrašanās vietas; jautājumos, kas saistīti ar šo frekvenču izmantošanu, Iestāde tieši kontaktējas ar koncesijas īpašnieku; |
| --- | --- |

d)

Iestāde koordinē dalībvalstu darbības attiecībā uz frekvencēm, kas vajadzīgas, lai nodrošinātu sistēmas darbību; tai ir tiesības izmantot visas šīs frekvences neatkarīgi no sistēmas atrašanās vietas; jautājumos, kas saistīti ar šo frekvenču izmantošanu, Iestāde tieši kontaktējas ar koncesijas īpašnieku;

| e) | lai palīdzētu Komisijai sagatavot priekšlikumus par Eiropas GNSS programmām, kurus iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei, un pieņemt īstenošanas noteikumus, Iestāde sagatavo šo priekšlikumu un noteikumu projektus; |
| --- | --- |

e)

lai palīdzētu Komisijai sagatavot priekšlikumus par Eiropas GNSS programmām, kurus iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei, un pieņemt īstenošanas noteikumus, Iestāde sagatavo šo priekšlikumu un noteikumu projektus;

| f) | Iestāde ir atbildīga par sistēmas modernizāciju un tās jauno paaudžu izstrādi; |
| --- | --- |

f)

Iestāde ir atbildīga par sistēmas modernizāciju un tās jauno paaudžu izstrādi;

| g) | Iestāde var veikt budžeta izpildes uzdevumus, ko tai uzticējusi Komisija un kas ir saistīti ar Eiropas GNSS programmām, kā noteikts 54. panta 2. punkta b) apakšpunktā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (4); |
| --- | --- |

g)

Iestāde var veikt budžeta izpildes uzdevumus, ko tai uzticējusi Komisija un kas ir saistīti ar Eiropas GNSS programmām, kā noteikts 54. panta 2. punkta b) apakšpunktā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (4);

| h) | Iestāde nodrošina, ka sistēmas sastāvdaļas ir atbilstīgi sertificētas; tā dod attiecīgām atzītām sertifikācijas struktūrām tiesības izsniegt attiecīgos sertifikātus un uzraudzīt, ka tiek ievēroti attiecīgie standarti un tehniskās specifikācijas; |
| --- | --- |

h)

Iestāde nodrošina, ka sistēmas sastāvdaļas ir atbilstīgi sertificētas; tā dod attiecīgām atzītām sertifikācijas struktūrām tiesības izsniegt attiecīgos sertifikātus un uzraudzīt, ka tiek ievēroti attiecīgie standarti un tehniskās specifikācijas;

| i) | Iestāde nodrošina, ka koncesijas īpašnieks ievēro norādījumus, kuri izdoti saskaņā ar Vienoto rīcību 2004/552/KĀDP, un tā veic pārbaudes šajā sakarā; |
| --- | --- |

i)

Iestāde nodrošina, ka koncesijas īpašnieks ievēro norādījumus, kuri izdoti saskaņā ar Vienoto rīcību 2004/552/KĀDP, un tā veic pārbaudes šajā sakarā;

| j) | neskarot šīs regulas 22. pantu, Iestādes pārziņā ir visi aspekti, kas saistīti ar sistēmas drošību un aizsardzību. Tā jo īpaši:






  i) | apstiprina rūpniecisko līgumu pielikumus, kas attiecas uz aizsardzību; |
| --- | --- | --- |

j)

neskarot šīs regulas 22. pantu, Iestādes pārziņā ir visi aspekti, kas saistīti ar sistēmas drošību un aizsardzību. Tā jo īpaši:

i)

apstiprina rūpniecisko līgumu pielikumus, kas attiecas uz aizsardzību;

| ii) | nosaka sistēmas un tās sastāvdaļu aizsardzības specifikācijas, kā arī informācijas aprites tehnisko paņēmienu aizsardzības standartus; |
| --- | --- |

ii)

nosaka sistēmas un tās sastāvdaļu aizsardzības specifikācijas, kā arī informācijas aprites tehnisko paņēmienu aizsardzības standartus;

| iii) | nosaka kriptogrāfiju, kurai vajadzīgs valdības apstiprinājums; |
| --- | --- |

iii)

nosaka kriptogrāfiju, kurai vajadzīgs valdības apstiprinājums;

| iv) | nodrošina to, ka Eiropas GNSS signālus/pakalpojumus kontrolē saskaņā ar aizsardzības kritērijiem, kas paredzēti šā apakšpunkta i) un ii) punktā; |
| --- | --- |

iv)

nodrošina to, ka Eiropas GNSS signālus/pakalpojumus kontrolē saskaņā ar aizsardzības kritērijiem, kas paredzēti šā apakšpunkta i) un ii) punktā;

| v) | ir Eiropas GNSS aizsardzības akreditācijas iestāde, ierosina un uzrauga aizsardzības procedūru īstenošanu un veic sistēmas aizsardzības pārbaudes; |
| --- | --- |

v)

ir Eiropas GNSS aizsardzības akreditācijas iestāde, ierosina un uzrauga aizsardzības procedūru īstenošanu un veic sistēmas aizsardzības pārbaudes;

| vi) | attiecībā uz Regulētajiem publiskajiem pakalpojumiem (PRS):






  — | tā nosaka PRS uztvērēju ražošanas specifikācijas un instrukcijas saskaņā ar Padomes noteikto politiku attiecībā uz piekļuvi PRS, |
| --- | --- | --- |

vi)

attiecībā uz Regulētajiem publiskajiem pakalpojumiem (PRS):

—

tā nosaka PRS uztvērēju ražošanas specifikācijas un instrukcijas saskaņā ar Padomes noteikto politiku attiecībā uz piekļuvi PRS,

| — | sniedz norādes PRS pārvaldības noteikumu piemērošanai dalībvalstīs; |
| --- | --- |

—

sniedz norādes PRS pārvaldības noteikumu piemērošanai dalībvalstīs;

| vii) | nodrošina, ka koncesijas īpašnieks ievēro starptautiskos noteikumus un nolīgumus (Wassenaar, raķešu tehnoloģiju kontroles režīmu, starptautiskos nolīgumus u. c.) un veic pārbaudes šajā sakarā; |
| --- | --- |

vii)

nodrošina, ka koncesijas īpašnieks ievēro starptautiskos noteikumus un nolīgumus (Wassenaar, raķešu tehnoloģiju kontroles režīmu, starptautiskos nolīgumus u. c.) un veic pārbaudes šajā sakarā;

| viii) | īsteno attiecīgos noteikumus par klasificētās informācijas apriti, rīkošanos ar to un tās glabāšanu; |
| --- | --- |

viii)

īsteno attiecīgos noteikumus par klasificētās informācijas apriti, rīkošanos ar to un tās glabāšanu;

| ix) | izstrādā procedūras, lai aizsardzības jautājumu sakarā sadarbotos un apspriestos ar Eiropas Savienības Padomes ģenerālsekretāru, Augsto Pārstāvi Kopīgās ārpolitikas un drošības politikas lietās (ĢS/AP); |
| --- | --- |

ix)

izstrādā procedūras, lai aizsardzības jautājumu sakarā sadarbotos un apspriestos ar Eiropas Savienības Padomes ģenerālsekretāru, Augsto Pārstāvi Kopīgās ārpolitikas un drošības politikas lietās (ĢS/AP);

| x) | identificē iespējamos pasākumus, ko Padome varētu veikt gadījumā, ja Eiropas Savienības vai kādas dalībvalsts drošībai rastos draudi, kurus izraisījusi sistēmas darbība vai lietošana, vai gadījumā, ja tiktu apdraudēta sistēmas darbība, jo īpaši starptautiskas krīzes dēļ, un informē par šiem pasākumiem Padomi; |
| --- | --- |

x)

identificē iespējamos pasākumus, ko Padome varētu veikt gadījumā, ja Eiropas Savienības vai kādas dalībvalsts drošībai rastos draudi, kurus izraisījusi sistēmas darbība vai lietošana, vai gadījumā, ja tiktu apdraudēta sistēmas darbība, jo īpaši starptautiskas krīzes dēļ, un informē par šiem pasākumiem Padomi;

| xi) | sniedz ieteikumus Padomei, ja tai ir izteikts šāds lūgums saskaņā ar Vienoto rīcību 2004/552/KĀDP; |
| --- | --- |

xi)

sniedz ieteikumus Padomei, ja tai ir izteikts šāds lūgums saskaņā ar Vienoto rīcību 2004/552/KĀDP;

| xii) | sniedz ieteikumus par drošības politikas jautājumiem starptautiskos nolīgumos, kas saistīti ar Eiropas GNSS programmām. |
| --- | --- |

xii)

sniedz ieteikumus par drošības politikas jautājumiem starptautiskos nolīgumos, kas saistīti ar Eiropas GNSS programmām.

2.   ESA tiek lūgta sniegt Iestādei tehnisko un zinātnisko atbalstu.

3. pants

Īpašuma tiesības

1.   Iestādei pieder visi materiālie un nemateriālie aktīvi, ko tai pēc attīstības fāzes pabeigšanas nodod GALILEO kopuzņēmums un ko koncesijas īpašnieks varētu radīt vai izstrādāt izvēršanas un darbības fāzes laikā.

2.   Procedūras, kas reglamentē īpašuma turpmāku nodošanu, nosaka – attiecībā uz GALILEO kopuzņēmumu – likvidācijas procedūras gaitā, kā noteikts GALILEO kopuzņēmuma statūtu 21. pantā, kuri ir pievienoti Regulai (EK) Nr. 876/2002 (5), un – attiecībā uz koncesijas īpašnieku – koncesijas līgumā.

3.   Iestādei pieder visi materiālie un nemateriālie EGNOS aktīvi saskaņā ar vienošanos, ko ar EGNOS investoriem noslēdz par noteikumiem un nosacījumiem, atbilstīgi kuriem ESA nodod īpašuma tiesības uz visām EGNOS iekārtām un aprīkojumu vai kādu to daļu.

4. pants

Tiesiskais statuss, vietējie biroji

1.   Iestāde ir Kopienas organizācija. Tā ir tiesību subjekts.

2.   Visās dalībvalstīs Iestādei ir visplašākā tiesībspēja, ko šo valstu tiesību akti paredz juridiskām personām. Tā jo īpaši var iegādāties vai atsavināt kustamu un nekustamu īpašumu, kā arī būt par pusi tiesas procesā.

3.   Iestāde var nolemt izveidot vietējos birojus dalībvalstīs, ja tās devušas savu piekrišanu, vai citās valstīs, kas piedalās programmā saskaņā ar 21. pantu.

4.   Iestādi pārstāv tās izpilddirektors.

5. pants

Administratīvā padome

1.   Ar šo izveido Administratīvo padomi, kas pilda 6. punktā uzskaitītos uzdevumus.

2.   Administratīvajā padomē ir pa vienam pārstāvim, ko ieceļ katra dalībvalsts, un viens Komisijas iecelts pārstāvis. Padomes locekļu amata pilnvaru laiks ir pieci gadi. Šo amata pilnvaru laiku var pagarināt vienu reizi.

3.   Vajadzības gadījumā trešo valstu pārstāvju dalību un tās nosacījumus paredz noteikumos, kas minēti 21. pantā.

4.   Administratīvā padome no savu locekļu vidus ievēl priekšsēdētāju un priekšsēdētāja vietnieku. Priekšsēdētāja vietnieks automātiski ieņem priekšsēdētāja vietu, ja priekšsēdētājs nevar pildīt savus pienākumus. Priekšsēdētāja un priekšsēdētāja vietnieka amata pilnvaru laiks ir divi ar pusi gadi, un tas beidzas, kad priekšsēdētājs un priekšsēdētāja vietnieks pārstāj būt Administratīvās padomes loceklis. Šo amata pilnvaru laiku var pagarināt vienu reizi.

5.   Administratīvās padomes sanāksmes sasauc tās priekšsēdētājs.

Apspriedēs piedalās Iestādes izpilddirektors.

Administratīvā padome sanāk uz tās parasto sanāksmi divreiz gadā. Administratīvā padome sanāk arī tad, ja to ierosina priekšsēdētājs vai ja to lūdz vismaz viena trešdaļa padomes locekļu.

Administratīvā padome var aicināt piedalīties savās sanāksmēs novērotāja statusā jebkuru personu, kuras viedoklis var to interesēt. Ja tiek apspriesti aizsardzības jautājumi, sanāksmēs novērotāja statusā piedalās ĢS/AP pārstāvis un Sistēmas drošības un aizsardzības komitejas priekšsēdētājs. Administratīvās padomes locekļiem saskaņā ar tās reglamentu var palīdzēt padomdevēji vai eksperti.

Administratīvās padomes sekretariāta funkcijas nodrošina Iestāde.

6.   Ja šajā regulā nav paredzēts citādi, Administratīvā padome pieņem lēmumus ar divu trešdaļu tās locekļu balsu vairākumu.

7.   Katram tās loceklim ir viena balss. Iestādes izpilddirektors balsošanā nepiedalās.

Reglamentā paredz sīkāk izstrādātus balsošanas noteikumus, jo īpaši nosacījumus, atbilstīgi kuriem viens loceklis var pārstāvēt kādu citu locekli.

6. pants

Administratīvās padomes uzdevumi

Administratīvā padome:

| a) | ieceļ izpilddirektoru, kā paredzēts 7. panta 2. punktā; |
| --- | --- |

a)

ieceļ izpilddirektoru, kā paredzēts 7. panta 2. punktā;

| b) | līdz katra gada 30. novembrim pēc Komisijas atzinuma saņemšanas pieņem Iestādes darba programmu nākošajam gadam un nosūta to dalībvalstīm, Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai. Šo darba programmu pieņem, neskarot Kopienas ikgadējo budžeta procedūru; |
| --- | --- |

b)

līdz katra gada 30. novembrim pēc Komisijas atzinuma saņemšanas pieņem Iestādes darba programmu nākošajam gadam un nosūta to dalībvalstīm, Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai. Šo darba programmu pieņem, neskarot Kopienas ikgadējo budžeta procedūru;

| c) | pilda savus uzdevumus saistībā ar Iestādes budžetu, kā paredzēts 11. un 12. pantā; |
| --- | --- |

c)

pilda savus uzdevumus saistībā ar Iestādes budžetu, kā paredzēts 11. un 12. pantā;

| d) | ir atbildīga par lēmumiem, kuri attiecas uz 2. panta j) punktā paredzētajiem uzdevumiem un kurus vienmēr pieņem, iepriekš apspriežoties ar Sistēmas drošības un aizsardzības komiteju vai pēc tās priekšlikuma; |
| --- | --- |

d)

ir atbildīga par lēmumiem, kuri attiecas uz 2. panta j) punktā paredzētajiem uzdevumiem un kurus vienmēr pieņem, iepriekš apspriežoties ar Sistēmas drošības un aizsardzības komiteju vai pēc tās priekšlikuma;

| e) | īsteno disciplināro uzraudzību attiecībā uz izpilddirektora darbību; |
| --- | --- |

e)

īsteno disciplināro uzraudzību attiecībā uz izpilddirektora darbību;

| f) | pieņem īpašus noteikumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu tiesības piekļūt Iestādes dokumentiem, kā paredzēts 19. pantā; |
| --- | --- |

f)

pieņem īpašus noteikumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu tiesības piekļūt Iestādes dokumentiem, kā paredzēts 19. pantā;

| g) | pieņem gada ziņojumu par Iestādes darbību un plāniem un līdz katra gada 15. jūnijam nosūta to dalībvalstīm, Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Revīzijas palātai. Iestāde nosūta budžeta lēmējiestādei visu informāciju, kas attiecas uz novērtēšanas procedūru iznākumu; |
| --- | --- |

g)

pieņem gada ziņojumu par Iestādes darbību un plāniem un līdz katra gada 15. jūnijam nosūta to dalībvalstīm, Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Revīzijas palātai. Iestāde nosūta budžeta lēmējiestādei visu informāciju, kas attiecas uz novērtēšanas procedūru iznākumu;

| h) | pieņem savu reglamentu. |
| --- | --- |

h)

pieņem savu reglamentu.

7. pants

Izpilddirektors

1.   Iestādi vada tās izpilddirektors, kurš savu pienākumu izpildē ir pilnīgi neatkarīgs, neskarot Komisijas un Administratīvās padomes attiecīgās pilnvaras.

2.   Izpilddirektoru ieceļ Administratīvā padome, pamatojoties uz amata kandidāta nopelniem, dokumentāri apstiprinātām administratīvām un vadītāja spējām, kā arī atbilstīgām zināšanām un pieredzi un izvēloties no Komisijas piedāvātā saraksta, kurā ir vismaz trīs kandidāti. Administratīvā padome pieņem lēmumu ar trīs ceturtdaļu tās locekļu balsu vairākumu.

Administratīvā padome ir tiesīga atlaist izpilddirektoru, ievērojot šo pašu procedūrai.

Izpilddirektora amata pilnvaru laiks ir pieci gadi. Šo amata pilnvaru laiku var pagarināt vienu reizi.

3.   Eiropas Parlaments un Padome var prasīt, lai izpilddirektors iesniedz ziņojumu par savu pienākumu izpildi.

8. pants

Izpilddirektora pienākumi

Izpilddirektors:

| a) | ir atbildīgs par Iestādes pārstāvēšanu un tās vadību; |
| --- | --- |

a)

ir atbildīgs par Iestādes pārstāvēšanu un tās vadību;

| b) | sagatavo Administratīvās padomes darbu. Viņš piedalās padomes darbā bez balsstiesībām; |
| --- | --- |

b)

sagatavo Administratīvās padomes darbu. Viņš piedalās padomes darbā bez balsstiesībām;

| c) | Administratīvās padomes uzraudzībā atbild par Iestādes gada darba programmas īstenošanu; |
| --- | --- |

c)

Administratīvās padomes uzraudzībā atbild par Iestādes gada darba programmas īstenošanu;

| d) | veic visus nepieciešamos pasākumus, tostarp pieņem iekšējās administratīvās instrukcijas un sniedz paziņojumus, lai nodrošinātu Iestādes darbību saskaņā ar šo regulu; |
| --- | --- |

d)

veic visus nepieciešamos pasākumus, tostarp pieņem iekšējās administratīvās instrukcijas un sniedz paziņojumus, lai nodrošinātu Iestādes darbību saskaņā ar šo regulu;

| e) | sastāda Iestādes ieņēmumu un izdevumu tāmes saskaņā ar 11. pantu un nodrošina budžeta izpildi saskaņā ar 12. pantu; |
| --- | --- |

e)

sastāda Iestādes ieņēmumu un izdevumu tāmes saskaņā ar 11. pantu un nodrošina budžeta izpildi saskaņā ar 12. pantu;

| f) | katru gadu sagatavo vispārējā ziņojuma projektu un iesniedz to Administratīvajai padomei; |
| --- | --- |

f)

katru gadu sagatavo vispārējā ziņojuma projektu un iesniedz to Administratīvajai padomei;

| g) | nosaka Iestādes organizatorisko struktūru un iesniedz to Administratīvajai padomei apstiprināšanai. Izpilddirektors izveido atbilstīgu pastāvīgu struktūru, lai īstenotu ar aizsardzību saistītos lēmumus un nodrošinātu ar aizsardzību saistīto saziņu darbības gaitā; |
| --- | --- |

g)

nosaka Iestādes organizatorisko struktūru un iesniedz to Administratīvajai padomei apstiprināšanai. Izpilddirektors izveido atbilstīgu pastāvīgu struktūru, lai īstenotu ar aizsardzību saistītos lēmumus un nodrošinātu ar aizsardzību saistīto saziņu darbības gaitā;

| h) | attiecībā uz darbiniekiem īsteno pilnvaras, kas noteiktas 16. pantā; |
| --- | --- |

h)

attiecībā uz darbiniekiem īsteno pilnvaras, kas noteiktas 16. pantā;

| i) | iepriekš saņemot Administratīvās padomes apstiprinājumu, var paredzēt pasākumus, kas vajadzīgi vietējo biroju izveidei dalībvalstīs, kā noteikts 4. pantā. |
| --- | --- |

i)

iepriekš saņemot Administratīvās padomes apstiprinājumu, var paredzēt pasākumus, kas vajadzīgi vietējo biroju izveidei dalībvalstīs, kā noteikts 4. pantā.

9. pants

Zinātnes un tehnikas komiteja

1.   Neskarot 2. punktu, Administratīvā padome var izveidot Zinātnes un tehnikas komiteju, kā arī iecelt tās locekļus un priekšsēdētāju no atzītu ekspertu vidus, kuri ir no dalībvalstīm un Komisijas. Dalībvalstis un Komisija šim nolūkam piedāvā kandidātus. Vajadzības gadījumā trešo valstu pārstāvju dalību Komitejā un tās nosacījumus paredz noteikumos, kas minēti 21. pantā.

2.   Zinātnes un tehnikas komitejai var nodot atbildību:

| a) | sniegt atzinumus par tehniskiem jautājumiem vai priekšlikumiem, kas paredz būtiskas izmaiņas Eiropas GNSS sistēmas uzbūvē; |
| --- | --- |

a)

sniegt atzinumus par tehniskiem jautājumiem vai priekšlikumiem, kas paredz būtiskas izmaiņas Eiropas GNSS sistēmas uzbūvē;

| b) | sniegt ieteikumus attiecībā uz sistēmas modernizāciju; |
| --- | --- |

b)

sniegt ieteikumus attiecībā uz sistēmas modernizāciju;

| c) | veikt jebkādus citus uzdevumus, kas vajadzīgi zināšanu attīstīšanai satelītu radionavigācijas jomā. |
| --- | --- |

c)

veikt jebkādus citus uzdevumus, kas vajadzīgi zināšanu attīstīšanai satelītu radionavigācijas jomā.

3.   Zinātnes un tehnikas komiteja izstrādā savu reglamentu, un to apstiprina Administratīvā padome.

10. pants

Sistēmas drošības un aizsardzības komiteja

1.   Administratīvā padome izveido Sistēmas drošības un aizsardzības komiteju. Tajā ir pa vienam pārstāvim no katras dalībvalsts un viens pārstāvis no Komisijas, un viņus izraugās no atzītu drošības ekspertu vidus. ĢS/AP pārstāvis var piedalīties Komitejas sanāksmēs kā novērotājs.

2.   Ar Komiteju apspriežas par drošības un aizsardzības jautājumiem, kas minēti 2. panta j) apakšpunktā, un tā sniedz atzinumus par šiem jautājumiem.

3.   Komiteja no savu locekļu vidus ievēl priekšsēdētāju un priekšsēdētāja vietnieku un izstrādā savu reglamentu.

11. pants

Budžets

1.   Neskarot citus resursus un vēl nedefinētus maksājumus, Iestādes ieņēmumi ietver Kopienas subsīdiju, kas ir iekļauta Eiropas Savienības vispārējā budžetā, lai nodrošinātu līdzsvaru starp ieņēmumiem un izdevumiem.

2.   Iestādes izdevumi ietver personāla, administratīvos un infrastruktūras izdevumus, darbības izmaksas un izdevumus, kas saistīti ar Zinātnes un tehnikas komitejas un Komitejas darbību, kā arī ar līgumiem un nolīgumiem, ko Iestāde noslēdz ar mērķi īstenot Eiropas GNSS programmas.

3.   Izpilddirektors sagatavo Iestādes ieņēmumu un izdevumu tāmes projektu nākamajam gadam, un to nosūta Administratīvajai padomei kopā ar štatu saraksta projektu.

4.   Ieņēmumi un izdevumi ir līdzsvarā.

5.   Ņemot par pamatu ieņēmumu un izdevumu tāmes projektu, Administratīvā padome katru gadu sagatavo Iestādes ieņēmumu un izdevumu tāmes projektu nākamajam saimnieciskajam gadam.

6.   Administratīvā padome šo tāmi, kas ietver štatu saraksta projektu un provizorisko darba programmu, līdz 31. martam nosūta Komisijai un valstīm, ar kurām Kopiena ir noslēgusi nolīgumus saskaņā ar 21. pantu.

7.   Komisija tāmi nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei (abi kopā turpmāk – “budžeta lēmējiestāde”) kopā ar Eiropas Savienības vispārējā budžeta provizorisko projektu.

8.   Ņemot par pamatu tāmi, Komisija Eiropas Savienības vispārējā budžeta provizoriskajā projektā iekļauj tos tāmes aprēķinus, kurus tā uzskata par vajadzīgiem saistībā ar štatu sarakstu, un subsīdijas apjomu, kas maksājams no vispārējā budžeta, un iesniedz to budžeta lēmējiestādei saskaņā ar Līguma 272. pantu.

9.   Budžeta lēmējiestāde piešķir apropriācijas Iestādes subsidēšanai un pieņem Iestādes štatu sarakstu.

10.   Administratīvā padome pieņem budžetu. Tas kļūst par budžeta galīgo variantu pēc Eiropas Savienības vispārējā budžeta pieņemšanas galīgajā variantā. Vajadzības gadījumā to atbilstīgi pielāgo.

11.   Administratīvā padome iespējami ātri paziņo budžeta lēmējiestādei par tās nodomu īstenot ikvienu projektu, kas var nozīmīgi finansiāli ietekmēt budžeta finansēšanu, jo īpaši par visiem projektiem, kas saistīti ar īpašuma jautājumiem, piemēram, ēku nomu vai pirkšanu. Administratīvā padome par to informē Komisiju.

12.   Ja kāda no budžeta lēmējiestādēm ir paziņojusi par tās nodomu iesniegt atzinumu, tā savu atzinumu nosūta Administratīvajai padomei sešās nedēļās no attiecīgā projekta paziņošanas dienas.

12. pants

Budžeta izpilde un kontrole

1.   Iestādes budžetu izpilda izpilddirektors.

2.   Pēc katra finanšu gada beigām Iestādes grāmatvedis līdz 1. martam iesniedz Komisijas grāmatvedim provizoriskus pārskatus kopā ar ziņojumu par budžeta un finanšu pārvaldību attiecīgajā finanšu gadā. Komisijas grāmatvedis konsolidē iestāžu un decentralizēto organizāciju provizoriskos pārskatus saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 128. pantu.

3.   Pēc katra finanšu gada beigām Komisijas grāmatvedis līdz 31. martam nosūta Iestādes provizoriskos pārskatus Revīzijas palātai kopā ar ziņojumu par budžeta un finanšu pārvaldību attiecīgajā finanšu gadā. Ziņojumu nosūta arī Eiropas Parlamentam un Padomei.

4.   Pēc tam, kad ir saņemti Revīzijas palātas apsvērumi par Iestādes provizoriskajiem pārskatiem saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 129. pantu, izpilddirektors sagatavo Iestādes gala pārskatus, par to uzņemoties personisku atbildību, un iesniedz tos Administratīvajai padomei atzinuma sniegšanai.

5.   Administratīvā padome sniedz atzinumu par Iestādes gala pārskatu.

6.   Pēc katra finanšu gada beigām izpilddirektors līdz 1. jūlijam nosūta gala pārskatus Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai kopā ar Administratīvās padomes atzinumu.

7.   Gala pārskatus publicē.

8.   Līdz 30. septembrim izpilddirektors nosūta Revīzijas palātai atbildi uz tās apsvērumiem. Viņš nosūta šo atbildi arī Administratīvajai padomei.

9.   Izpilddirektors iesniedz Eiropas Parlamentam pēc tā pieprasījuma visu vajadzīgo informāciju, lai veiksmīgi īstenotu procedūru atbrīvošanai no atbildības par budžeta izpildi attiecīgajā finanšu gadā, kā paredzēts Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 146. panta 3. punktā.

10.   Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma, ko tā pieņēmusi ar kvalificētu balsu vairākumu, pirms n+2. gada 30. aprīļa Iestādes izpilddirektoru atbrīvo no atbildības par budžeta izpildi n. gadā.

13. pants

Finanšu noteikumi

Iepriekš apspriežoties ar Komisiju, Administratīvā padome pieņem finanšu noteikumus, ko piemēro Iestādei. Šie noteikumi nevar atkāpties no Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulas (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (6), izņemot gadījumus, ja šāda atkāpe ir noteikti vajadzīga Iestādes darbībai un ja Komisija ir devusi iepriekšēju piekrišanu.

14. pants

Krāpšanas apkarošanas pasākumi

1.   Lai apkarotu krāpšanu, korupciju un citas nelikumīgas darbības, Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 25. maija Regula (EK) Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (7), piemēro bez ierobežojumiem.

2.   Iestāde pievienojas Eiropas Parlamenta, Eiropas Savienības Padomes un Eiropas Kopienu Komisijas Iestāžu 1999. gada 25. maija nolīgumam par iekšējo izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), (8) un nekavējoties pieņem atbilstīgus noteikumus, kas attiecas uz visiem Iestādes darbiniekiem.

3.   Lēmumos par finansēšanu un no tiem izrietošajos īstenošanas nolīgumos un instrumentos skaidri nosaka, ka Revīzijas palāta un OLAF vajadzības gadījumā var uz vietas pārbaudīt Iestādes finansējuma saņēmējus un pārstāvjus, kas ir atbildīgi par tā izmaksu.

15. pants

Privilēģijas un imunitāte

Uz Iestādi attiecas Protokols par privilēģijām un imunitāti Eiropas Kopienās.

16. pants

Personāls

1.   Uz Iestādes darbiniekiem attiecas Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumi, Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtība un noteikumi, ko Eiropas Kopienas iestādes kopīgi pieņēmušas Civildienesta noteikumu un Nodarbināšanas kārtības piemērošanai. Administratīvā padome ar Komisijas piekrišanu pieņem sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus, kas ir vajadzīgi.

2.   Neskarot 8. pantu, pilnvaras, ko iecēlējiestādei paredz Civildienesta noteikumi un Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtība, Iestāde īsteno attiecībā uz savu personālu.

3.   Iestādes personāls ir darbinieki, ko Iestāde pieņēmusi darbā, lai pildītu tās uzdevumus, bet personāls var ietvert arī ierēdņus, ko Komisija vai dalībvalstis īslaicīgi norīko vai nosūta.

17. pants

Atbildība

1.   Iestādes līgumisko atbildību reglamentē tiesību akti, ko piemēro attiecīgajam līgumam. Tiesas piekritībā ir pieņemt spriedumu atbilstīgi šķīrējtiesas klauzulām, kas ietvertas Iestādes noslēgtajos līgumos.

2.   Saistībā ar atbildību, kas nav līgumiskā atbildība, Iestāde – saskaņā ar vispārējiem principiem, kas ir kopīgi dalībvalstu tiesību aktiem, – kompensē jebkādu kaitējumu, ko tās struktūrvienības vai darbinieki radījuši, pildot savus pienākumus.

3.   Tiesas piekritībā ir jebkurš strīds, kas attiecas uz kompensāciju par 2. punktā minēto kaitējumu.

4.   Iestādes darbinieku personisko atbildību pret Iestādi reglamentē Civildienesta noteikumi vai Nodarbināšanas kārtība, kas uz viņiem attiecas.

18. pants

Valodas

1.   Uz Iestādi attiecas noteikumi, kas ietverti Padomes 1958. gada 15. aprīļa Regulā Nr. 1, ar ko nosaka Eiropas Ekonomikas kopienā lietojamās valodas (9).

2.   Iestādes darbībai vajadzīgos tulkošanas pakalpojumus nodrošina Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centrs.

19. pants

Piekļuve dokumentiem un personisku datu aizsardzība

1.   Uz Iestādes rīcībā esošajiem dokumentiem attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 30. maija Regula (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (10).

2.   Administratīvā padome sešos mēnešos no šīs regulas stāšanās spēkā pieņem noteikumus Regulas (EK) Nr. 1049/2001 īstenošanai.

3.   Par lēmumiem, ko Iestāde pieņem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1049/2001 8. pantu, var iesniegt sūdzību ombudam vai prasību Eiropas Kopienu Tiesā saskaņā ar attiecīgi EK Līguma 195. un 230. pantu.

4.   Apstrādājot datus, kas attiecas uz personām, uz Iestādi attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (11).

20. pants

Drošības noteikumi

Iestāde piemēro drošības principus, kas ietverti Komisijas 2001. gada 29. novembra Lēmumā 2001/844/EK, EOTK, Euratom, ar ko groza tās iekšējo reglamentu (12). Tas, cita starpā, attiecas uz noteikumiem par klasificētās informācijas apriti, rīkošanos ar to un tās glabāšanu.

21. pants

Trešo valstu dalība

1.   Iestāde ir atvērta to trešo valstu dalībai, kuras šim nolūkam ir noslēgušas nolīgumus ar Eiropas Kopienu.

2.   Saskaņā ar šo nolīgumu attiecīgajiem noteikumiem tiek izstrādāti noteikumi, ar ko jo īpaši nosaka to, kādās jomās, kādā apjomā un kādā veidā šīs valstis piedalās Iestādes darbā, tostarp noteikumus par šo valstu dalību Iestādes iniciatīvās, finanšu iemaksām un personālu.

3.   Par jebkuras trešās valsts dalību Iestādē paziņo Padomei, lai saņemtu tās apstiprinājumu.

22. pants

Aspekti, kas saistīti ar Eiropas Savienības vai tās dalībvalstu drošību

Gadījumos, kad sistēmas darbība iespaido Savienības vai tās dalībvalstu drošību, tostarp īpašos gadījumos, kad stāvokļa steidzamības dēļ ir nepieciešama tūlītēja rīcība, Eiropas Savienības atbildība un pilnvaras ir izklāstītas Padomes Vienotajā rīcībā 2004/552/KĀDP.

23. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā desmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2004. gada 12. jūlijā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

B. BOT

---

(1)  Atzinums sniegts 2004. gada 31. martā (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  OV C 371, 23.12.2000., 2. lpp.

2

(3)  Sk. šā Oficiālā Vēstneša 30 lpp.

3

Oficiālā Vēstneša

(4)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

4

(5)  OV L 138, 28.5.2002., 1. lpp.

5

(6)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

6

(7)  OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp.

7

(8)  OV L 136, 31.5.1999., 15. lpp.

8

(9)  OV 17, 6.10.1958., 385./58. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu.

9

(10)  OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.

10

(11)  OV L 8, 21.1.2001., 1. lpp.

11

(12)  OV L 317, 3.12.2001., 1. lpp.

12

---

| 20.7.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 246/10 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 246/10

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 1322/2004

(2004. gada 16. jūlijs),

ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 2320/97, ar ko ievieš galīgos antidempinga maksājumus atsevišķu dzelzs vai neleģētā tērauda bezšuvju cauruļvadu un cauruļu importam, kuru izcelsme, cita starpā, ir Krievijā un Rumānijā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 384/96 (1995. gada 22. decembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, (“pamatregula”) (1) un jo īpaši tās 9. pantu, 11. panta 2. un 3. punktu,

ņemot vērā priekšlikumu, ko Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju, kā paredzēts pamatregulā,

tā kā:

A.   PROCEDŪRA

1.   Spēkā esošie pasākumi

| (1) | Padome ar Regulu (EK) Nr. 2320/97 (2) ir piemērojusi galīgos antidempinga maksājumus dažu to dzelzs vai neleģētā tērauda bezšuvju cauruļvadu un cauruļu importam, kuru izcelsme ir Ungārijā, Polijā, Krievijā, Čehijas Republikā, Rumānijā un Slovākijas Republikā. Ungārijas, Polijas, Čehijas Republikas, Rumānijas un Slovākijas Republikas ražotāju eksportētāju piedāvātās saistības tika pieņemtas ar Lēmumu 97/790/EK (3), un Krievijas ražotāju eksportētāju piedāvātās saistības tika pieņemtas ar Komisijas Lēmumu 2000/70/EK (4). |
| --- | --- |

(1)

Padome ar Regulu (EK) Nr. 2320/97 (2) ir piemērojusi galīgos antidempinga maksājumus dažu to dzelzs vai neleģētā tērauda bezšuvju cauruļvadu un cauruļu importam, kuru izcelsme ir Ungārijā, Polijā, Krievijā, Čehijas Republikā, Rumānijā un Slovākijas Republikā. Ungārijas, Polijas, Čehijas Republikas, Rumānijas un Slovākijas Republikas ražotāju eksportētāju piedāvātās saistības tika pieņemtas ar Lēmumu 97/790/EK (3), un Krievijas ražotāju eksportētāju piedāvātās saistības tika pieņemtas ar Komisijas Lēmumu 2000/70/EK (4).

| (2) | 2004. gada 1. maijā Eiropas Savienība paplašinājās, iekļaujot desmit jaunas dalībvalstis. No minētās dienas antidempinga pasākumi, kas bijuši spēkā 15 dalībvalstu Kopienā, tika automātiski paplašināti, lai trešo valstu importam tos piemērotu arī jaunās dalībvalstis. Šajā dienā automātiski tika izbeigti pasākumi pret jaunām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(2)

2004. gada 1. maijā Eiropas Savienība paplašinājās, iekļaujot desmit jaunas dalībvalstis. No minētās dienas antidempinga pasākumi, kas bijuši spēkā 15 dalībvalstu Kopienā, tika automātiski paplašināti, lai trešo valstu importam tos piemērotu arī jaunās dalībvalstis. Šajā dienā automātiski tika izbeigti pasākumi pret jaunām dalībvalstīm.

| (3) | Patlaban spēkā esošie pasākumi attiecas uz Krievijas izcelsmes importu (antidempinga maksājums 26,8 % apmērā un trīs cenu saistības) un Rumānijas izcelsmes importu (antidempinga maksājumi 9,8 līdz 38,2 % apmērā un četras cenu saistības). |
| --- | --- |

(3)

Patlaban spēkā esošie pasākumi attiecas uz Krievijas izcelsmes importu (antidempinga maksājums 26,8 % apmērā un trīs cenu saistības) un Rumānijas izcelsmes importu (antidempinga maksājumi 9,8 līdz 38,2 % apmērā un četras cenu saistības).

2.   Starpposma pārskatīšana un pārskatīšana sakarā ar pasākumu termiņa izbeigšanos

| (4) | 2002. gada 23. novembrī Komisija publicēja paziņojumu par to, ka tā uzsāk starpposma pārskatīšanu un pārskatīšanu sakarā ar termiņa izbeigšanos attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kas piemērojami dažu Polijas, Krievijas, Čehijas Republikas, Rumānijas un Slovākijas Republikas izcelsmes dzelzs vai neleģētā tērauda bezšuvju cauruļvadu un cauruļu importam (5). |
| --- | --- |

(4)

2002. gada 23. novembrī Komisija publicēja paziņojumu par to, ka tā uzsāk starpposma pārskatīšanu un pārskatīšanu sakarā ar termiņa izbeigšanos attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kas piemērojami dažu Polijas, Krievijas, Čehijas Republikas, Rumānijas un Slovākijas Republikas izcelsmes dzelzs vai neleģētā tērauda bezšuvju cauruļvadu un cauruļu importam (5).

| (5) | Pārskatīšanu pieprasīja Eiropas Savienības Dzelzs bezšuvju tērauda cauruļu ražošanas nozares aizsardzības komiteja to ražotāju vārdā, kas pārstāv lielāko daļu Kopienas dzelzs vai neleģētā tērauda bezšuvju cauruļvadu un cauruļu produkcijas. |
| --- | --- |

(5)

Pārskatīšanu pieprasīja Eiropas Savienības Dzelzs bezšuvju tērauda cauruļu ražošanas nozares aizsardzības komiteja to ražotāju vārdā, kas pārstāv lielāko daļu Kopienas dzelzs vai neleģētā tērauda bezšuvju cauruļvadu un cauruļu produkcijas.

| (6) | Pieprasījumā par pārskatīšanu sakarā ar pasākumu termiņa izbeigšanos tika apgalvots, ka dempings un kaitējums Kopienas ražošanas nozarei visdrīzāk turpinātos vai atsāktos. Pieprasījums par starpposma pārskatīšanu ir pamatots ar to, ka pasākumu veids un līmenis nav atbilstīgs, lai neitralizētu dempingu, kas rada kaitējumu. |
| --- | --- |

(6)

Pieprasījumā par pārskatīšanu sakarā ar pasākumu termiņa izbeigšanos tika apgalvots, ka dempings un kaitējums Kopienas ražošanas nozarei visdrīzāk turpinātos vai atsāktos. Pieprasījums par starpposma pārskatīšanu ir pamatots ar to, ka pasākumu veids un līmenis nav atbilstīgs, lai neitralizētu dempingu, kas rada kaitējumu.

| (7) | Joprojām turpinās pārskata izmeklēšana attiecībā uz Krieviju un Rumāniju. |
| --- | --- |

(7)

Joprojām turpinās pārskata izmeklēšana attiecībā uz Krieviju un Rumāniju.

3.   Attiecīgais ražojums

| (8) | To ražojumu kategorijas (“attiecīgais ražojums”), uz kuriem attiecas starpposma pārskatīšana un pārskatīšana sakarā ar pasākumu termiņa izbeigšanos (pamatregulas 11. panta 2. un 3. punkts), ir tādas pašas kā Regulā (EK) Nr. 2320/97 minētās, proti:






  a) | dzelzs vai neleģētā tērauda bezšuvju cauruļvadi, kādus lieto naftas vai gāzes cauruļvados un kuru ārējais diametrs nepārsniedz 406,4 mm; |
| --- | --- | --- |

(8)

To ražojumu kategorijas (“attiecīgais ražojums”), uz kuriem attiecas starpposma pārskatīšana un pārskatīšana sakarā ar pasākumu termiņa izbeigšanos (pamatregulas 11. panta 2. un 3. punkts), ir tādas pašas kā Regulā (EK) Nr. 2320/97 minētās, proti:

a)

dzelzs vai neleģētā tērauda bezšuvju cauruļvadi, kādus lieto naftas vai gāzes cauruļvados un kuru ārējais diametrs nepārsniedz 406,4 mm;

| b) | dzelzs vai neleģētā tērauda, auksti stieptas vai auksti velmētas bezšuvju caurules ar apaļu šķērsgriezumu, kas nav precīzijas caurules; |
| --- | --- |

b)

dzelzs vai neleģētā tērauda, auksti stieptas vai auksti velmētas bezšuvju caurules ar apaļu šķērsgriezumu, kas nav precīzijas caurules;

| c) | citas dzelzs vai neleģētā tērauda caurules ar apaļu šķērsgriezumu, kas nav caurules ar uzgrieztu vai uzgriežamu vītni, ar ārējo diametru ne lielāku par 406,4 mm, |
| --- | --- |

c)

citas dzelzs vai neleģētā tērauda caurules ar apaļu šķērsgriezumu, kas nav caurules ar uzgrieztu vai uzgriežamu vītni, ar ārējo diametru ne lielāku par 406,4 mm,

kuras pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 7304 10 10, ex 7304 10 30, 7304 31 99, 7304 39 91 un 7304 39 93. Šie KN kodi sniegti vienīgi informācijai.

B.   LĒMUMA 2003/382/EK UN REGULAS (EK) Nr. 2320/97 SAIKNES NOVĒRTĒJUMS

1.   Procedūra attiecībā uz pret konkurenci vērstu rīcību saskaņā ar EK līguma 81. pantu

| (9) | Komisijas Lēmumā 2003/382/EK (“Konkurences lēmums”) (6) vairāki Kopienas ražotāji tika sodīti par iesaistīšanos divos gadījumos, kad tika pārkāpts EK līguma 81. panta 1. punkts. |
| --- | --- |

(9)

Komisijas Lēmumā 2003/382/EK (“Konkurences lēmums”) (6) vairāki Kopienas ražotāji tika sodīti par iesaistīšanos divos gadījumos, kad tika pārkāpts EK līguma 81. panta 1. punkts.

| (10) | Pēc Konkurences lēmuma pieņemšanas sākotnēji tika uzskatīts, ka saikne ar Regulu (EK) Nr. 2320/97, ja vien tāda ir, neparedzēja minētās regulas atzinumu atkārtotu izskatīšanu. Taču pēc Konkurences lēmuma publicēšanas viena no ieinteresētajām pusēm ir uzdevusi jautājumu par to, kā pret konkurenci vērstā rīcība var ietekmēt spēkā esošos antidempinga pasākumus, un ir sniegusi papildinformāciju saistībā ar Regulas (EK) Nr. 2320/97 atzinumiem par kaitējumu un cēloņsakarību. Šīs regulas mērķis ir pārbaudīt, vai Konkurences lēmums jelkādi ietekmē patlaban spēkā esošos antidempinga pasākumus. |
| --- | --- |

(10)

Pēc Konkurences lēmuma pieņemšanas sākotnēji tika uzskatīts, ka saikne ar Regulu (EK) Nr. 2320/97, ja vien tāda ir, neparedzēja minētās regulas atzinumu atkārtotu izskatīšanu. Taču pēc Konkurences lēmuma publicēšanas viena no ieinteresētajām pusēm ir uzdevusi jautājumu par to, kā pret konkurenci vērstā rīcība var ietekmēt spēkā esošos antidempinga pasākumus, un ir sniegusi papildinformāciju saistībā ar Regulas (EK) Nr. 2320/97 atzinumiem par kaitējumu un cēloņsakarību. Šīs regulas mērķis ir pārbaudīt, vai Konkurences lēmums jelkādi ietekmē patlaban spēkā esošos antidempinga pasākumus.

2.   Ražojums, uz kuru attiecas Konkurences lēmums

| (11) | Bezšuvju oglekļa tērauda cauruļvadi un caurules, jo īpaši cauruļvadi un caurules, ko izmanto naftas un gāzes rūpniecībā, ir ražojumi, uz kuriem attiecas Konkurences lēmums. Tiem pieskaitāmas divas galvenās kategorijas, proti, pēc pasūtījuma izgatavoti cauruļvadi naftas un gāzes pārsūknēšanai vidējos un nelielos attālumos (“LP”), no vienas puses, un urbumiem paredzētie cauruļvadi un caurules, ko parasti dēvē par cauruļveida izstrādājumiem izmantošanai naftas valstīs (“OCTG cauruļvadi un caurules”), no otras puses. Ja LP ir klasificējami ar KN kodu ex 7304 10, tad OCTG cauruļvadi un caurules ir klasificējamas ar KN kodu 7304 21. |
| --- | --- |

(11)

Bezšuvju oglekļa tērauda cauruļvadi un caurules, jo īpaši cauruļvadi un caurules, ko izmanto naftas un gāzes rūpniecībā, ir ražojumi, uz kuriem attiecas Konkurences lēmums. Tiem pieskaitāmas divas galvenās kategorijas, proti, pēc pasūtījuma izgatavoti cauruļvadi naftas un gāzes pārsūknēšanai vidējos un nelielos attālumos (“LP”), no vienas puses, un urbumiem paredzētie cauruļvadi un caurules, ko parasti dēvē par cauruļveida izstrādājumiem izmantošanai naftas valstīs (“OCTG cauruļvadi un caurules”), no otras puses. Ja LP ir klasificējami ar KN kodu ex 7304 10, tad OCTG cauruļvadi un caurules ir klasificējamas ar KN kodu 7304 21.

| (12) | To ražojumu klāsts, uz kuriem attiecas antidempinga izmeklēšana, ir plašāks par to, uz ko attiecas Konkurences lēmums. Tomēr salīdzinot tika konstatēts, ka ražojumu kategorijas, uz kurām attiecas KN kods ex 7304 10 10 un KN kods ex 7304 10 30, proti, tāda veida cauruļvadi, kurus izmanto naftas vai gāzes cauruļvados un kuru ārējais diametrs nepārsniedz 406,4 mm, ietekmē gan antidempinga izmeklēšana, gan konkurences pārkāpumi pat tad, ja tas attiecas tikai uz ierobežotu attiecīgā ražojuma Kopienas tirgus daļu. |
| --- | --- |

(12)

To ražojumu klāsts, uz kuriem attiecas antidempinga izmeklēšana, ir plašāks par to, uz ko attiecas Konkurences lēmums. Tomēr salīdzinot tika konstatēts, ka ražojumu kategorijas, uz kurām attiecas KN kods ex 7304 10 10 un KN kods ex 7304 10 30, proti, tāda veida cauruļvadi, kurus izmanto naftas vai gāzes cauruļvados un kuru ārējais diametrs nepārsniedz 406,4 mm, ietekmē gan antidempinga izmeklēšana, gan konkurences pārkāpumi pat tad, ja tas attiecas tikai uz ierobežotu attiecīgā ražojuma Kopienas tirgus daļu.

3.   Attiecīgie ražotāji

| (13) | Antidempinga izmeklēšanā sadarbojās desmit Kopienas ražotāji, kas pārstāvēja vairāk nekā 90 % no Kopienas izmeklēšanai pakļautā ražojuma kopējā ražošanas apjoma. Turklāt trīs no šiem desmit uzņēmumiem bija iesaistīti EK līguma 81. panta 1. punkta pārkāpumos. |
| --- | --- |

(13)

Antidempinga izmeklēšanā sadarbojās desmit Kopienas ražotāji, kas pārstāvēja vairāk nekā 90 % no Kopienas izmeklēšanai pakļautā ražojuma kopējā ražošanas apjoma. Turklāt trīs no šiem desmit uzņēmumiem bija iesaistīti EK līguma 81. panta 1. punkta pārkāpumos.

4.   Pārkāpums izmeklēšanas laikposmā un apskatāmajā laikposmā

| (14) | Dempinga un kaitējuma pārbaude turpinājās no 1995. gada 1. septembra līdz 1996. gada 31. augustam (“izmeklēšanas laikposms”), savukārt tendenču izskatīšana saistībā ar kaitējuma novērtēšanu antidempinga izmeklēšanā aptvēra laikposmu no 1992. gada janvāra līdz izmeklēšanas laikposma beigām (“apskatāmais laikposms”). |
| --- | --- |

(14)

Dempinga un kaitējuma pārbaude turpinājās no 1995. gada 1. septembra līdz 1996. gada 31. augustam (“izmeklēšanas laikposms”), savukārt tendenču izskatīšana saistībā ar kaitējuma novērtēšanu antidempinga izmeklēšanā aptvēra laikposmu no 1992. gada janvāra līdz izmeklēšanas laikposma beigām (“apskatāmais laikposms”).

| (15) | Izmeklēšanas laikposmā un apskatāmajā laikposmā ir notikuši divi pārkāpumi:






  a) | ES un Japānas kartelī attiecīgie ražotāji ir pārkāpuši EK līguma 81. panta 1. punktu, kopā ar citiem ražotājiem piedaloties nolīgumā, kas, cita starpā, paredz ievērot sadalījumu attiecīgos ar uzgrieztām vītnēm esošu standarta bezšuvju OCTG cauruļvadu un cauruļu un LP iekšējos tirgos. Pārkāpums turpinājās no 1990. līdz 1995. gadam, lai gan bija neiespējami skaidri pierādīt, kad tieši 1995. gadā šīs darbības faktiski tika izbeigtas. |
| --- | --- | --- |

(15)

Izmeklēšanas laikposmā un apskatāmajā laikposmā ir notikuši divi pārkāpumi:

a)

ES un Japānas kartelī attiecīgie ražotāji ir pārkāpuši EK līguma 81. panta 1. punktu, kopā ar citiem ražotājiem piedaloties nolīgumā, kas, cita starpā, paredz ievērot sadalījumu attiecīgos ar uzgrieztām vītnēm esošu standarta bezšuvju OCTG cauruļvadu un cauruļu un LP iekšējos tirgos. Pārkāpums turpinājās no 1990. līdz 1995. gadam, lai gan bija neiespējami skaidri pierādīt, kad tieši 1995. gadā šīs darbības faktiski tika izbeigtas.

| b) | Citā līdzīgā Eiropas kartelī ražotāji pārkāpa EK līguma 81. panta 1. punktu, a) apakšpunktā minētās pret konkurenci vērstās rīcības kontekstā noslēdzot līgumus, kā rezultātā notika gludo OCTG cauruļvadu un cauruļu piegāžu sadale. Pārkāpums turpinājās no 1991. līdz 1999. gadam un no 1993. līdz 1997. gadam - attiecībā uz vienu no ražotājiem, kurš bija iesaistīts antidempinga izmeklēšanā. |
| --- | --- |

b)

Citā līdzīgā Eiropas kartelī ražotāji pārkāpa EK līguma 81. panta 1. punktu, a) apakšpunktā minētās pret konkurenci vērstās rīcības kontekstā noslēdzot līgumus, kā rezultātā notika gludo OCTG cauruļvadu un cauruļu piegāžu sadale. Pārkāpums turpinājās no 1991. līdz 1999. gadam un no 1993. līdz 1997. gadam - attiecībā uz vienu no ražotājiem, kurš bija iesaistīts antidempinga izmeklēšanā.

| (16) | Pārkāpums, kas minēts 15. apsvēruma b) apakšpunktā, tieši neietekmē antidempinga izmeklēšanu, jo attiecīgais ražojums klasificējams ar KN kodu 7304 21, proti, uz to neattiecas antidempinga izmeklēšana. |
| --- | --- |

(16)

Pārkāpums, kas minēts 15. apsvēruma b) apakšpunktā, tieši neietekmē antidempinga izmeklēšanu, jo attiecīgais ražojums klasificējams ar KN kodu 7304 21, proti, uz to neattiecas antidempinga izmeklēšana.

| (17) | Attiecībā uz 15. apsvēruma a) apakšpunktā minēto pārkāpumu laikā no 1995. gada 1. septembra līdz 31. decembrim antidempinga procedūras izmeklēšanas laikposms pārklājas ar ES un Japānas karteļa darbības laikposmu. Attiecībā uz apskatāmo laikposmu pārklāšanās vērojama no 1992. gada janvāra līdz 1995. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(17)

Attiecībā uz 15. apsvēruma a) apakšpunktā minēto pārkāpumu laikā no 1995. gada 1. septembra līdz 31. decembrim antidempinga procedūras izmeklēšanas laikposms pārklājas ar ES un Japānas karteļa darbības laikposmu. Attiecībā uz apskatāmo laikposmu pārklāšanās vērojama no 1992. gada janvāra līdz 1995. gada 31. decembrim.

5.   Analīze

| (18) | Kā minēts iepriekš, antidempinga procedūras norises laiks un pret konkurenci vērstās rīcības laiks daļēji pārklājas. Ražojums, uz kuru attiecas pret konkurenci vērstā rīcība, ir daļēji pieskaitāms to ražojumu klāstam, uz kuriem attiecas antidempinga izmeklēšana (12. apsvērums). Antidempinga procedūras izmeklēšanas laikposms un apskatāmais laikposms daļēji pārklājas ar laikposmu, kurā tika konstatēta konkurences noteikumu pārkāpšana (17. apsvērums). Visbeidzot, daļa Kopienas ražotāju, kas iesaistīti pret konkurenci vērstajā rīcībā, ietilpa arī antidempinga procedūrā definētajā Kopienas ražošanas nozarē (13. apsvērums). |
| --- | --- |

(18)

Kā minēts iepriekš, antidempinga procedūras norises laiks un pret konkurenci vērstās rīcības laiks daļēji pārklājas. Ražojums, uz kuru attiecas pret konkurenci vērstā rīcība, ir daļēji pieskaitāms to ražojumu klāstam, uz kuriem attiecas antidempinga izmeklēšana (12. apsvērums). Antidempinga procedūras izmeklēšanas laikposms un apskatāmais laikposms daļēji pārklājas ar laikposmu, kurā tika konstatēta konkurences noteikumu pārkāpšana (17. apsvērums). Visbeidzot, daļa Kopienas ražotāju, kas iesaistīti pret konkurenci vērstajā rīcībā, ietilpa arī antidempinga procedūrā definētajā Kopienas ražošanas nozarē (13. apsvērums).

| (19) | Ņemot vērā to, ka ražojumu klāsta, iesaistīto uzņēmumu un šo divu procedūru laikposmu pārklāšanās ir tikai daļēja, ir konstatēts, ka ietekme, ko izraisa pret konkurenci vērstā rīcība, zināmā mērā ir skārusi antidempinga izmeklēšanu, uz kuras pamata 1997. gadā tika noteikti galīgie maksājumi. Turklāt, izslēdzot ziņas par uzņēmumiem, attiecībā uz kuriem konstatēti EK līguma 81. panta 1. punkta pārkāpumi, izrādās, ka rezultāti joprojām ir salīdzināmi ar rezultātiem, kas iegūti, izmantojot ziņas par desmit Kopienas ražotājiem, kuri sadarbojas, tostarp tiem, kuri ir iesaistīti iepriekšminētajā pret konkurenci vērstajā rīcībā, proti, joprojām pastāvētu dempings, kas radītu kaitējumu. Tādējādi ir maz ticams, ka Kopienas ražotāju pret konkurenci vērstā rīcība būtu varējusi būtiski ietekmēt antidempinga izmeklēšanas sākotnējos atzinumus. Tomēr nav iespējams arī drošticami apgalvot, ka tad, ja šīs pret konkurenci vērstās rīcības nebūtu, tirgus apstākļi kopumā būtu bijuši tādi paši. |
| --- | --- |

(19)

Ņemot vērā to, ka ražojumu klāsta, iesaistīto uzņēmumu un šo divu procedūru laikposmu pārklāšanās ir tikai daļēja, ir konstatēts, ka ietekme, ko izraisa pret konkurenci vērstā rīcība, zināmā mērā ir skārusi antidempinga izmeklēšanu, uz kuras pamata 1997. gadā tika noteikti galīgie maksājumi. Turklāt, izslēdzot ziņas par uzņēmumiem, attiecībā uz kuriem konstatēti EK līguma 81. panta 1. punkta pārkāpumi, izrādās, ka rezultāti joprojām ir salīdzināmi ar rezultātiem, kas iegūti, izmantojot ziņas par desmit Kopienas ražotājiem, kuri sadarbojas, tostarp tiem, kuri ir iesaistīti iepriekšminētajā pret konkurenci vērstajā rīcībā, proti, joprojām pastāvētu dempings, kas radītu kaitējumu. Tādējādi ir maz ticams, ka Kopienas ražotāju pret konkurenci vērstā rīcība būtu varējusi būtiski ietekmēt antidempinga izmeklēšanas sākotnējos atzinumus. Tomēr nav iespējams arī drošticami apgalvot, ka tad, ja šīs pret konkurenci vērstās rīcības nebūtu, tirgus apstākļi kopumā būtu bijuši tādi paši.

6.   Secinājums

| (20) | Ievērojot iepriekšminēto, tiek uzskatīts, ka to pasākumu piemērošana, kas noteikti ar Regulu (EK) Nr. 2320/97, būtu jāpārtrauc. Tas atbilst labas pārvaldes un labas administratīvās prakses principiem. Turklāt jāatzīmē, ka starpposma pārskatīšana un pārskatīšana sakarā ar pasākumu termiņa izbeigšanos vēl notiek un drīz būs pieejami jauni atzinumi, un tad, ņemot par pamatu ziņas, kuras noteikti nav skārusi pret konkurenci vērstā rīcība, būs iespējams veikt turpmāku novērtēšanu. Līdz brīdim, iekams nav pabeigta iesāktā pārskatīšana, maksājumi nav jāiekasē. No iepriekšminētā arī izriet, ka patlaban spēkā esošās saistības vairs netiek piemērotas tikmēr, kamēr nebūs pabeigtas iesāktās pārskatīšanas. |
| --- | --- |

(20)

Ievērojot iepriekšminēto, tiek uzskatīts, ka to pasākumu piemērošana, kas noteikti ar Regulu (EK) Nr. 2320/97, būtu jāpārtrauc. Tas atbilst labas pārvaldes un labas administratīvās prakses principiem. Turklāt jāatzīmē, ka starpposma pārskatīšana un pārskatīšana sakarā ar pasākumu termiņa izbeigšanos vēl notiek un drīz būs pieejami jauni atzinumi, un tad, ņemot par pamatu ziņas, kuras noteikti nav skārusi pret konkurenci vērstā rīcība, būs iespējams veikt turpmāku novērtēšanu. Līdz brīdim, iekams nav pabeigta iesāktā pārskatīšana, maksājumi nav jāiekasē. No iepriekšminētā arī izriet, ka patlaban spēkā esošās saistības vairs netiek piemērotas tikmēr, kamēr nebūs pabeigtas iesāktās pārskatīšanas.

| (21) | Ieinteresētās puses ir informētas par nodomu vairs nepiemērot ar Regulu (EK) Nr. 2320/97 noteiktos pasākumus. Tām arī bija dots laiks, kurā tās pēc minētās informācijas saņemšanas varēja iesniegt savus apsvērumus. |
| --- | --- |

(21)

Ieinteresētās puses ir informētas par nodomu vairs nepiemērot ar Regulu (EK) Nr. 2320/97 noteiktos pasākumus. Tām arī bija dots laiks, kurā tās pēc minētās informācijas saņemšanas varēja iesniegt savus apsvērumus.

| (22) | Pušu iesniegtie mutiskie un rakstiskie argumenti tika izskatīti, un attiecīgā gadījumā tie tika ņemti vērā, |
| --- | --- |

(22)

Pušu iesniegtie mutiskie un rakstiskie argumenti tika izskatīti, un attiecīgā gadījumā tie tika ņemti vērā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Padomes Regulu (EK) Nr. 2320/97 papildina ar šādu pantu:

“8. pants

Šīs regulas 1. līdz 3. pantu vairs nepiemēro no 2004. gada 21. jūlija.”

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2004. gada 16. jūlijā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

A. NICOLAÏ

---

(1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 461/2004 (OV L 77, 13.3.2004., 12. lpp.).

1

(2)  OV L 322, 25.11.1997., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 235/2004 (OV L 40, 12.2.2004., 11. lpp.)

2

(3)  OV L 322, 25.11.1997., 63. lpp.

3

(4)  OV L 23, 28.1.2000., 78. lpp.

4

(5)  OV C 288, 23.11.2002., 2. lpp.

5

(6)  OV L 140, 6.6.2003., 1. lpp.

6

---

| 20.7.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 246/14 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 246/14

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 1323/2004

(2004. gada 19. jūlijs),

ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1601/1999, ar ko piemēro galīgo kompensācijas maksājumu par Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda stieplēm, kuru diametrs ir mazāk kā 1 mm

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1997. gada 6. oktobra Regulu (EK) Nr. 2026/97 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”) un jo īpaši tās 20. pantu,

ņemot vērā priekšlikumu, ko Komisija ir iesniegusi pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju,

tā kā:

A.   IEPRIEKŠĒJĀ PROCEDŪRA

| (1) | Padome ar Regulu (EK) Nr. 1601/1999 (2) uzlika galīgu kompensācijas maksājumu par Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda stiepļu ar diametru mazāk kā 1 mm (attiecīgais produkts) ar CN kod ex 7223 00 19 importu. Pasākumu veids bija procentuālais nodoklis 0 % līdz 42,9 % apmērā atsevišķiem eksportētājiem un 44,4 % eksportētājiem, kas nesadarbojas. |
| --- | --- |

(1)

Padome ar Regulu (EK) Nr. 1601/1999 (2) uzlika galīgu kompensācijas maksājumu par Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda stiepļu ar diametru mazāk kā 1 mm (attiecīgais produkts) ar CN kod ex 7223 00 19 importu. Pasākumu veids bija procentuālais nodoklis 0 % līdz 42,9 % apmērā atsevišķiem eksportētājiem un 44,4 % eksportētājiem, kas nesadarbojas.

B.   PAŠREIZĒJĀ PROCEDŪRA

1.   Pārskatīšanas pieprasījums

| (2) | Pēc galīgo pasākumu piemērošanas Komisija no Indijas ražotāja “VSL Wires Limited” (“pieteikuma iesniedzējs”) saņēma pieprasījumu Regulas (EK) Nr. 1601/1999 pārskatīšanai saskaņā ar pamatregulas 20. pantu. Pieteikuma iesniedzējs apgalvoja, ka nav saistīts ne ar vienu citu attiecīgā produkta eksportētāju Indijā. Turklāt tas paziņoja, ka sākotnējā izmeklēšanas laika posmā (t.i., no 1997. gada 1. aprīļa līdz 1998. gada 31. martam) nav eksportējis attiecīgo produktu, taču pēc šā perioda tas ir eksportējis attiecīgo produktu uz Kopienu. Pamatojoties uz iepriekš teikto, tas pieprasīja, lai tam tiktu noteikta individuāla nodokļa likme. |
| --- | --- |

(2)

Pēc galīgo pasākumu piemērošanas Komisija no Indijas ražotāja “VSL Wires Limited” (“pieteikuma iesniedzējs”) saņēma pieprasījumu Regulas (EK) Nr. 1601/1999 pārskatīšanai saskaņā ar pamatregulas 20. pantu. Pieteikuma iesniedzējs apgalvoja, ka nav saistīts ne ar vienu citu attiecīgā produkta eksportētāju Indijā. Turklāt tas paziņoja, ka sākotnējā izmeklēšanas laika posmā (t.i., no 1997. gada 1. aprīļa līdz 1998. gada 31. martam) nav eksportējis attiecīgo produktu, taču pēc šā perioda tas ir eksportējis attiecīgo produktu uz Kopienu. Pamatojoties uz iepriekš teikto, tas pieprasīja, lai tam tiktu noteikta individuāla nodokļa likme.

2.   Paātrinātas pārskatīšanas uzsākšana

| (3) | Komisija izskatīja pieteikuma iesniedzēja pierādījumus un uzskatīja tos par pietiekamu pamatu pārskatīšanas uzsākšanai saskaņā ar pamatregulas 20. panta noteikumiem. Pēc apspriedes ar Padomdevēju komiteju un pēc tam, kad attiecīgajai Kopienas ražošanas nozarei tika sniegta iespēja izteikt komentārus, Komisija ar paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3) uzsāka Regulas (EK) Nr. 1601/1999 paātrinātu pārskatīšanu saistībā ar attiecīgo uzņēmumu un lietas izpēti. |
| --- | --- |

(3)

Komisija izskatīja pieteikuma iesniedzēja pierādījumus un uzskatīja tos par pietiekamu pamatu pārskatīšanas uzsākšanai saskaņā ar pamatregulas 20. panta noteikumiem. Pēc apspriedes ar Padomdevēju komiteju un pēc tam, kad attiecīgajai Kopienas ražošanas nozarei tika sniegta iespēja izteikt komentārus, Komisija ar paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3) uzsāka Regulas (EK) Nr. 1601/1999 paātrinātu pārskatīšanu saistībā ar attiecīgo uzņēmumu un lietas izpēti.

3.   Attiecīgais produkts

| (4) | Produkts, uz ko attiecas šī pārskatīšana, ir tas pats, kas apskatīts Regulā (EK) Nr. 1601/1999, proti, nerūsējošā tērauda stieple ar mazāk kā 1 mm diametru, kas satur niķeli 2,5 % apmērā no tās svara vai vairāk, izņemot stiepli, kas satur niķeli 28 % apmērā no tās svara vai vairāk, bet ne vairāk kā 31 %, un kas satur hromu 20 % apmērā no tās svara, bet ne vairāk kā 22 %. |
| --- | --- |

(4)

Produkts, uz ko attiecas šī pārskatīšana, ir tas pats, kas apskatīts Regulā (EK) Nr. 1601/1999, proti, nerūsējošā tērauda stieple ar mazāk kā 1 mm diametru, kas satur niķeli 2,5 % apmērā no tās svara vai vairāk, izņemot stiepli, kas satur niķeli 28 % apmērā no tās svara vai vairāk, bet ne vairāk kā 31 %, un kas satur hromu 20 % apmērā no tās svara, bet ne vairāk kā 22 %.

4.   Izmeklēšanas laika posms

| (5) | Subsidēšanas izmeklēšana notika laika posmā no 2002. gada 1. aprīļa līdz 2003. gada 31. martam (“pārskata izmeklēšanas laika posms”). |
| --- | --- |

(5)

Subsidēšanas izmeklēšana notika laika posmā no 2002. gada 1. aprīļa līdz 2003. gada 31. martam (“pārskata izmeklēšanas laika posms”).

5.   Iesaistītās personas

| (6) | Komisija oficiāli paziņoja pieteikuma iesniedzējam un Indijas valdībai (IV) par procedūras uzsākšanu. Turklāt tā deva iespēju citām tieši iesaistītām pusēm rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt noklausīšanos. Tomēr nekādi viedokļi vai noklausīšanās pieprasījumi Komisijā netika saņemti. |
| --- | --- |

(6)

Komisija oficiāli paziņoja pieteikuma iesniedzējam un Indijas valdībai (IV) par procedūras uzsākšanu. Turklāt tā deva iespēju citām tieši iesaistītām pusēm rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt noklausīšanos. Tomēr nekādi viedokļi vai noklausīšanās pieprasījumi Komisijā netika saņemti.

| (7) | Komisija pieteikuma iesniedzējam nosūtīja anketu un noteiktajā termiņā saņēma pilnu atbildi. Komisija ievāca un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par izmeklēšanai vajadzīgu, un klātienē veica pārbaudi pieteikuma iesniedzēja telpās. |
| --- | --- |

(7)

Komisija pieteikuma iesniedzējam nosūtīja anketu un noteiktajā termiņā saņēma pilnu atbildi. Komisija ievāca un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par izmeklēšanai vajadzīgu, un klātienē veica pārbaudi pieteikuma iesniedzēja telpās.

C.   PĀRSKATĪŠANAS APJOMS

| (8) | Tā kā pieteikuma iesniedzējs nepieprasīja vēlreiz izskatīt secinājumus par nodarītajiem zaudējumiem, tika noteikts, ka pārskatīšana attiecas tikai uz subsidēšanu. |
| --- | --- |

(8)

Tā kā pieteikuma iesniedzējs nepieprasīja vēlreiz izskatīt secinājumus par nodarītajiem zaudējumiem, tika noteikts, ka pārskatīšana attiecas tikai uz subsidēšanu.

| (9) | Komisija pārbaudīja tās pašas subsidēšanas shēmas, kas tika analizētas sākotnējā izmeklēšanā. Tā arī pārbaudīja, vai pieteikuma iesniedzējs ir izmantojis subsidēšanas shēmas, par kurām bija aizdomas sākotnējā sūdzībā, bet sākotnējā pārbaudē to izmantošana netika apstiprināta. Beigās tika pārbaudīts, vai pieteikuma iesniedzējs ir izmantojis subsidēšanas shēmas, kuras izveidotas pēc sākotnējā izmeklēšanas laika posma, un vai tas ir saņēmis ad hoc subsīdijas pēc šā datuma. |
| --- | --- |

(9)

Komisija pārbaudīja tās pašas subsidēšanas shēmas, kas tika analizētas sākotnējā izmeklēšanā. Tā arī pārbaudīja, vai pieteikuma iesniedzējs ir izmantojis subsidēšanas shēmas, par kurām bija aizdomas sākotnējā sūdzībā, bet sākotnējā pārbaudē to izmantošana netika apstiprināta. Beigās tika pārbaudīts, vai pieteikuma iesniedzējs ir izmantojis subsidēšanas shēmas, kuras izveidotas pēc sākotnējā izmeklēšanas laika posma, un vai tas ir saņēmis ad hoc subsīdijas pēc šā datuma.

D.   IZMEKLĒŠANAS REZULTĀTI

1.   Jauna eksportētāja kvalifikācija

| (10) | Pieteikuma iesniedzējs spēja pierādīt, ka tas nav tieši vai netieši saistīts ar nevienu Indijas ražotāju eksportētāju, uz kuru attiecas spēkā esošie kompensācijas pasākumi saistībā ar attiecīgo produktu. |
| --- | --- |

(10)

Pieteikuma iesniedzējs spēja pierādīt, ka tas nav tieši vai netieši saistīts ar nevienu Indijas ražotāju eksportētāju, uz kuru attiecas spēkā esošie kompensācijas pasākumi saistībā ar attiecīgo produktu.

| (11) | Izmeklēšana apstiprināja, ka sākotnējā izmeklēšanas laika posmā, t.i., no 1997. gada 1. aprīļa līdz 1998. gada 31. martam, pieteikuma iesniedzējs nav eksportējis attiecīgo produktu. |
| --- | --- |

(11)

Izmeklēšana apstiprināja, ka sākotnējā izmeklēšanas laika posmā, t.i., no 1997. gada 1. aprīļa līdz 1998. gada 31. martam, pieteikuma iesniedzējs nav eksportējis attiecīgo produktu.

| (12) | Tika konstatēts, ka pieteikuma iesniedzējs veicis tikai vienu tirdzniecības darījumu uz Kopienu, kurš faktiski notika 2001. gada augustā, t.i., pēc sākotnējā izmeklēšanas laika posma, taču krietni pirms pārskata izmeklēšanas laika posma. |
| --- | --- |

(12)

Tika konstatēts, ka pieteikuma iesniedzējs veicis tikai vienu tirdzniecības darījumu uz Kopienu, kurš faktiski notika 2001. gada augustā, t.i., pēc sākotnējā izmeklēšanas laika posma, taču krietni pirms pārskata izmeklēšanas laika posma.

| (13) | Atbildot uz anketas jautājumiem, pieteikuma iesniedzējs norādīja vienu pārskata izmeklēšanas laika posmā parakstītu līgumu, bet pārbaude uz vietas pierādīja, ka tirdzniecības darījums nav noticis. No tā izriet, ka pieteikuma iesniedzējs nav uzņēmies neatceļamas līgumsaistības, kas paredz preču eksportu uz Kopienu. |
| --- | --- |

(13)

Atbildot uz anketas jautājumiem, pieteikuma iesniedzējs norādīja vienu pārskata izmeklēšanas laika posmā parakstītu līgumu, bet pārbaude uz vietas pierādīja, ka tirdzniecības darījums nav noticis. No tā izriet, ka pieteikuma iesniedzējs nav uzņēmies neatceļamas līgumsaistības, kas paredz preču eksportu uz Kopienu.

| (14) | Taču jāpiezīmē, ka pārskata izmeklēšanas laika posmā uzņēmums veica ievērojamus eksporta tirdzniecības darījumus uz citām valstīm, kas ļāva aprēķināt eksporta tirdzniecības subsīdiju ieguvumu, jo šādi atvieglojumi nav atkarīgi no eksporta tirdzniecības mērķvalsts.
  Šajā sakarā Komisija nolēma pārbaudīt visu informāciju, ko tā uzskatīja par paātrinātās pārskatīšanas izmeklēšanai vajadzīgu, lai aprēķinātu kompensējamās subsīdijas apjomu, kā pamatu izmantojot pieteikuma iesniedzēja kopējo atbilstīgo apgrozījuma līmeni pārskata izmeklēšanas laika posmā. |
| --- | --- |

(14)

Taču jāpiezīmē, ka pārskata izmeklēšanas laika posmā uzņēmums veica ievērojamus eksporta tirdzniecības darījumus uz citām valstīm, kas ļāva aprēķināt eksporta tirdzniecības subsīdiju ieguvumu, jo šādi atvieglojumi nav atkarīgi no eksporta tirdzniecības mērķvalsts.

Šajā sakarā Komisija nolēma pārbaudīt visu informāciju, ko tā uzskatīja par paātrinātās pārskatīšanas izmeklēšanai vajadzīgu, lai aprēķinātu kompensējamās subsīdijas apjomu, kā pamatu izmantojot pieteikuma iesniedzēja kopējo atbilstīgo apgrozījuma līmeni pārskata izmeklēšanas laika posmā.

2.   Subsidēšana

| (15) | Pamatojoties uz informāciju, kura ietverta pieteikuma iesniedzēja atsūtītajā atbildē uz Komisijas anketas jautājumiem, tika izpētītas šādas shēmas:






  — | nodokļu tiesību reģistra grāmatas (Duty Entitlement Passbook) shēma, |
| --- | --- | --- |

(15)

Pamatojoties uz informāciju, kura ietverta pieteikuma iesniedzēja atsūtītajā atbildē uz Komisijas anketas jautājumiem, tika izpētītas šādas shēmas:

—

nodokļu tiesību reģistra grāmatas (Duty Entitlement Passbook) shēma,

| — | ienākumu nodokļa atbrīvojuma sistēma, |
| --- | --- |

—

ienākumu nodokļa atbrīvojuma sistēma,

| — | ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma, |
| --- | --- |

—

ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma,

| — | eksportam atbrīvotas rūpniecības zonas/uz eksportu orientētas struktūras. |
| --- | --- |

—

eksportam atbrīvotas rūpniecības zonas/uz eksportu orientētas struktūras.

3.   Nodokļu tiesību reģistra grāmatas shēma (DEPB)

| (16) | Tika konstatēts, ka pieteikuma iesniedzējs pārskata izmeklēšanas laika posmā saņēma ieguvumus no šīs shēmas. Tas izmantoja DEBP pēc eksporta. Sīks shēmas apraksts atrodams Eksporta un importa politikas 4.3. punktā (Indijas valdības Tirdzniecības un Rūpniecības ministrijas 2002. gada 31. marta paziņojums Nr. 1/2002–07).
  Saskaņā ar šo shēmu visiem tiesīgiem eksportētājiem jāiesniedz pieteikums kredītu saņemšanai, kurus aprēķina kā procentuālu daļu no eksportēto galaproduktu vērtības. Pamatojoties uz standarta ieguldīto resursu/saražotās produkcijas normām, Indijas varas iestādes ir noteikušas šādas DEPB likmes lielākajai daļai produktu, tostarp attiecīgajam produktam. Automātiski tiek izdota licence, kurā norādīts piešķirtā kredīta apjoms.
  DEBP pēc eksporta ļauj šādus kredītus izmantot turpmākam importam (piemēram, izejmateriāliem vai kapitāla precēm), izņemot tādu preču importam, kuru ievešana ir ierobežota vai aizliegta. Šādas importētas preces var pārdot vietējā tirgū (maksājot tirdzniecības nodokli) vai izmantot citādi.
  DEBP kredīti ir brīvi nododami. DEPB licence ir derīga 12 mēnešus no licences izsniegšanas dienas. |
| --- | --- |

(16)

Tika konstatēts, ka pieteikuma iesniedzējs pārskata izmeklēšanas laika posmā saņēma ieguvumus no šīs shēmas. Tas izmantoja DEBP pēc eksporta. Sīks shēmas apraksts atrodams Eksporta un importa politikas 4.3. punktā (Indijas valdības Tirdzniecības un Rūpniecības ministrijas 2002. gada 31. marta paziņojums Nr. 1/2002–07).

Saskaņā ar šo shēmu visiem tiesīgiem eksportētājiem jāiesniedz pieteikums kredītu saņemšanai, kurus aprēķina kā procentuālu daļu no eksportēto galaproduktu vērtības. Pamatojoties uz standarta ieguldīto resursu/saražotās produkcijas normām, Indijas varas iestādes ir noteikušas šādas DEPB likmes lielākajai daļai produktu, tostarp attiecīgajam produktam. Automātiski tiek izdota licence, kurā norādīts piešķirtā kredīta apjoms.

DEBP pēc eksporta ļauj šādus kredītus izmantot turpmākam importam (piemēram, izejmateriāliem vai kapitāla precēm), izņemot tādu preču importam, kuru ievešana ir ierobežota vai aizliegta. Šādas importētas preces var pārdot vietējā tirgū (maksājot tirdzniecības nodokli) vai izmantot citādi.

DEBP kredīti ir brīvi nododami. DEPB licence ir derīga 12 mēnešus no licences izsniegšanas dienas.

| (17) | DEBP raksturojums kopš sākotnējās izmeklēšanas nav mainījies. Shēma ir tiesību aktos paredzēta subsīdija, ko maksā par eksportu, tādēļ sākotnējās pārbaudes laikā tika noteikts, ka tā ir konkrēta un kompensējama saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(17)

DEBP raksturojums kopš sākotnējās izmeklēšanas nav mainījies. Shēma ir tiesību aktos paredzēta subsīdija, ko maksā par eksportu, tādēļ sākotnējās pārbaudes laikā tika noteikts, ka tā ir konkrēta un kompensējama saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunktu.

| (18) | Tika konstatēts, ka pieteikuma iesniedzējs visus DEPB kredītus nodeva ar to saistītajam uzņēmumam “Viraj Alloys Ltd”. Tas pats tika novērots arī saistībā ar trīs citiem uzņēmumiem, kas saistīti ar pieteikuma iesniedzēju, t.i., “Viraj Forgings Ltd”, “Viraj Impoexpo Ltd” un “Viraj Profiles Ltd”. Izmeklēšana apstiprināja, ka “Viraj Alloys Ltd” ir visu iepriekš minēto uzņēmumu izejmateriālu piegādātājs un nodotos DEPB kredītus izmanto, lai veiktu importu, nemaksājot nodokļus.
  Turklāt tika konstatēts, ka attiecīgā produkta eksports veikts, izmantojot vairākus saistītus uzņēmumus. Ņemot vērā, ka pieteikuma iesniedzēja īpašnieki kontrolē visus šos saistītos uzņēmumus, izmantojot plašu akciju daļu sistēmu, un ka saistītie uzņēmumi ir iesaistīti noteiktos attiecīgā produkta izgatavošanas un izplatīšanas aspektos, tika uzskatīts par vajadzīgu visus šos uzņēmumus uzskatīt par vienu ieguvumu saņēmēju.
  Tātad saskaņā ar DEPB shēmu saņemto subsīdiju lieluma pamatā ir gan pieteikuma iesniedzējam, gan ar to saistītajiem uzņēmumiem piešķirto licenču kopējais kredīta apjoms. Tā kā subsīdiju nepiešķīra, atsaucoties uz eksportēto daudzumu, subsīdiju aprēķina pamatā ir pieteikuma iesniedzēja un ar to saistīto uzņēmumu kopējais eksporta apgrozījums saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu.
  Secinot, “VSL Wires Limited” saņēmis ieguvumus no šīs shēmas pārskata izmeklēšanas laika posmā, iegūstot subsīdijas 12,7 % apmērā. |
| --- | --- |

(18)

Tika konstatēts, ka pieteikuma iesniedzējs visus DEPB kredītus nodeva ar to saistītajam uzņēmumam “Viraj Alloys Ltd”. Tas pats tika novērots arī saistībā ar trīs citiem uzņēmumiem, kas saistīti ar pieteikuma iesniedzēju, t.i., “Viraj Forgings Ltd”, “Viraj Impoexpo Ltd” un “Viraj Profiles Ltd”. Izmeklēšana apstiprināja, ka “Viraj Alloys Ltd” ir visu iepriekš minēto uzņēmumu izejmateriālu piegādātājs un nodotos DEPB kredītus izmanto, lai veiktu importu, nemaksājot nodokļus.

Turklāt tika konstatēts, ka attiecīgā produkta eksports veikts, izmantojot vairākus saistītus uzņēmumus. Ņemot vērā, ka pieteikuma iesniedzēja īpašnieki kontrolē visus šos saistītos uzņēmumus, izmantojot plašu akciju daļu sistēmu, un ka saistītie uzņēmumi ir iesaistīti noteiktos attiecīgā produkta izgatavošanas un izplatīšanas aspektos, tika uzskatīts par vajadzīgu visus šos uzņēmumus uzskatīt par vienu ieguvumu saņēmēju.

Tātad saskaņā ar DEPB shēmu saņemto subsīdiju lieluma pamatā ir gan pieteikuma iesniedzējam, gan ar to saistītajiem uzņēmumiem piešķirto licenču kopējais kredīta apjoms. Tā kā subsīdiju nepiešķīra, atsaucoties uz eksportēto daudzumu, subsīdiju aprēķina pamatā ir pieteikuma iesniedzēja un ar to saistīto uzņēmumu kopējais eksporta apgrozījums saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu.

Secinot, “VSL Wires Limited” saņēmis ieguvumus no šīs shēmas pārskata izmeklēšanas laika posmā, iegūstot subsīdijas 12,7 % apmērā.

4.   Ienākumu nodokļa atbrīvojuma sistēma (ITES)

| (19) | Tika konstatēts, ka pieteikuma iesniedzējs ir saņēmis ieguvumus saskaņā ar šo shēmu un jo īpaši saskaņā ar Indijas ienākumu likuma 80.HHC pantu.
  1961. gada Indijas ienākumu nodokļa likums paredz pamatojumu atbrīvojumiem, uz ko var pieteikties uzņēmumi, maksājot nodokļus. Starp atbrīvojumiem, uz kuriem var pieteikties, ir likuma 10.A sadaļā paredzētie (attiecas uz uzņēmumiem, kas atrodas brīvās tirdzniecības zonās), 10.B sadaļā paredzētie (attiecas uz uzņēmumiem, kas ir uz eksportu orientētas struktūras) un 80.HHC sadaļā paredzētie (attiecas uz uzņēmumiem, kas eksportē preces). Lai saņemtu ITES ieguvumus, uzņēmumam jāizdara attiecīgs pieprasījums, nodokļu administrācijā iesniedzot nodokļu deklarāciju. Nodokļu gads ilgst no 1. aprīļa līdz 31. martam, un nodokļa deklarācija jāiesniedz līdz nākamā gada 30. novembrim. Šajā gadījumā pārskata izmeklēšanas laika posms sakrīt ar nodokļu un finanšu gadu no 2002. gada 1. aprīlim līdz 2003. gada 31. martam. |
| --- | --- |

(19)

Tika konstatēts, ka pieteikuma iesniedzējs ir saņēmis ieguvumus saskaņā ar šo shēmu un jo īpaši saskaņā ar Indijas ienākumu likuma 80.HHC pantu.

1961. gada Indijas ienākumu nodokļa likums paredz pamatojumu atbrīvojumiem, uz ko var pieteikties uzņēmumi, maksājot nodokļus. Starp atbrīvojumiem, uz kuriem var pieteikties, ir likuma 10.A sadaļā paredzētie (attiecas uz uzņēmumiem, kas atrodas brīvās tirdzniecības zonās), 10.B sadaļā paredzētie (attiecas uz uzņēmumiem, kas ir uz eksportu orientētas struktūras) un 80.HHC sadaļā paredzētie (attiecas uz uzņēmumiem, kas eksportē preces). Lai saņemtu ITES ieguvumus, uzņēmumam jāizdara attiecīgs pieprasījums, nodokļu administrācijā iesniedzot nodokļu deklarāciju. Nodokļu gads ilgst no 1. aprīļa līdz 31. martam, un nodokļa deklarācija jāiesniedz līdz nākamā gada 30. novembrim. Šajā gadījumā pārskata izmeklēšanas laika posms sakrīt ar nodokļu un finanšu gadu no 2002. gada 1. aprīlim līdz 2003. gada 31. martam.

| (20) | ITES raksturojums kopš sākotnējās izmeklēšanas nav mainījies. Sākotnējās izmeklēšanas laikā tika konstatēts, ka ITES ir kompensējama subsīdija, jo Indijas valdība uzņēmumam piešķir finansiālu palīdzību, samazinot valdības ieņēmumus, tiešo nodokļu veidā par eksporta ienākumiem, ko citādi, ja uzņēmums nepieprasītu nodokļu atvieglojumus, tam vajadzētu maksāt. Tomēr tika arī konstatēts, ka ITES saskaņā ar 80.HHC pantu kopš 2000.–2001. finanšu gada pakāpeniski tiek samazināts, līdz 2004.–2005. finanšu gadā eksporta ienākumi no ienākumu nodokļa vairs nebūs atbrīvoti. Pārskata izmeklēšanas laika posmā no ienākuma nodokļa bija atbrīvoti tikai 50 % eksporta ienākumu. |
| --- | --- |

(20)

ITES raksturojums kopš sākotnējās izmeklēšanas nav mainījies. Sākotnējās izmeklēšanas laikā tika konstatēts, ka ITES ir kompensējama subsīdija, jo Indijas valdība uzņēmumam piešķir finansiālu palīdzību, samazinot valdības ieņēmumus, tiešo nodokļu veidā par eksporta ienākumiem, ko citādi, ja uzņēmums nepieprasītu nodokļu atvieglojumus, tam vajadzētu maksāt. Tomēr tika arī konstatēts, ka ITES saskaņā ar 80.HHC pantu kopš 2000.–2001. finanšu gada pakāpeniski tiek samazināts, līdz 2004.–2005. finanšu gadā eksporta ienākumi no ienākumu nodokļa vairs nebūs atbrīvoti. Pārskata izmeklēšanas laika posmā no ienākuma nodokļa bija atbrīvoti tikai 50 % eksporta ienākumu.

| (21) | Subsīdijas piešķiramas pēc likuma atkarīgas no eksporta rezultātiem pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunkta nozīmē, jo tās atbrīvo no nodokļa tikai eksporta tirdzniecības ienākumus un tādējādi uzskatāmas par specifiskām. |
| --- | --- |

(21)

Subsīdijas piešķiramas pēc likuma atkarīgas no eksporta rezultātiem pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunkta nozīmē, jo tās atbrīvo no nodokļa tikai eksporta tirdzniecības ienākumus un tādējādi uzskatāmas par specifiskām.

| (22) | Pieteikuma iesniedzēja ieguvumu aprēķina, pamatojoties uz starpību starp parastā kārtībā maksājamo nodokļu apjomu un saņemto nodokļu atlaidi pārskata izmeklēšanas laika posmā. Ienākumu nodokļa likme, ieskaitot uzņēmuma ienākumu nodokli un pieskaitot papildu atskaitījumus, šajā periodā bija 36,75 %. Lai noteiktu pieteikuma iesniedzēja saņemto ieguvumu summu un ņemot vērā, ka arī trīs ar pieteikuma iesniedzēju saistītie uzņēmumi pārskata izmeklēšanas laika posmā ir eksportējuši attiecīgo produktu (skatīt iepriekš 18. apsvērumu), subsīdijas apmērs ir noteikts, ņemot vērā pieteikuma iesniedzējam – “Viraj Forgings Ltd”, “Viraj Impoexpo Ltd” un “Viraj Profiles Ltd” – saskaņā ar 80.HHC pantu noteiktos nodokļu atvieglojumus. Tā kā subsīdiju nepiešķīra, atsaucoties uz eksportēto daudzumu, subsīdiju aprēķina pamatā ir pieteikuma iesniedzēja un ar to saistīto uzņēmumu kopējais eksporta apgrozījums saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu. Tādēļ tika secināts, ka “VSL Wires Limited” saskaņā ar šo shēmu saņēma subsīdijas 1,4 % apmērā. |
| --- | --- |

(22)

Pieteikuma iesniedzēja ieguvumu aprēķina, pamatojoties uz starpību starp parastā kārtībā maksājamo nodokļu apjomu un saņemto nodokļu atlaidi pārskata izmeklēšanas laika posmā. Ienākumu nodokļa likme, ieskaitot uzņēmuma ienākumu nodokli un pieskaitot papildu atskaitījumus, šajā periodā bija 36,75 %. Lai noteiktu pieteikuma iesniedzēja saņemto ieguvumu summu un ņemot vērā, ka arī trīs ar pieteikuma iesniedzēju saistītie uzņēmumi pārskata izmeklēšanas laika posmā ir eksportējuši attiecīgo produktu (skatīt iepriekš 18. apsvērumu), subsīdijas apmērs ir noteikts, ņemot vērā pieteikuma iesniedzējam – “Viraj Forgings Ltd”, “Viraj Impoexpo Ltd” un “Viraj Profiles Ltd” – saskaņā ar 80.HHC pantu noteiktos nodokļu atvieglojumus. Tā kā subsīdiju nepiešķīra, atsaucoties uz eksportēto daudzumu, subsīdiju aprēķina pamatā ir pieteikuma iesniedzēja un ar to saistīto uzņēmumu kopējais eksporta apgrozījums saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu. Tādēļ tika secināts, ka “VSL Wires Limited” saskaņā ar šo shēmu saņēma subsīdijas 1,4 % apmērā.

5.   Ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma (EPCGS)

| (23) | Tika konstatēts, ka pieteikuma iesniedzējs nav izmantojis EPCGS līdzekļus. |
| --- | --- |

(23)

Tika konstatēts, ka pieteikuma iesniedzējs nav izmantojis EPCGS līdzekļus.

6.   Eksportam atbrīvotas rūpniecības zonas (EPZ)/uz eksportu orientētas struktūras (EOU)

| (24) | Tika konstatēts, ka pieteikuma iesniedzējs neatradās EPZ un nebija EOU, tāpēc šo shēmu nav izmantojis. |
| --- | --- |

(24)

Tika konstatēts, ka pieteikuma iesniedzējs neatradās EPZ un nebija EOU, tāpēc šo shēmu nav izmantojis.

7.   Citas shēmas

| (25) | Tika konstatēts, ka pieteikuma iesniedzējs nav izmantojis ne jaunas subsīdiju shēmas, kas izveidotas pēc sākotnējā izmeklēšanas laika posma, ne arī saņēmis ad hoc subsīdijas. |
| --- | --- |

(25)

Tika konstatēts, ka pieteikuma iesniedzējs nav izmantojis ne jaunas subsīdiju shēmas, kas izveidotas pēc sākotnējā izmeklēšanas laika posma, ne arī saņēmis ad hoc subsīdijas.

8.   Kompensējamo subsīdiju apjoms

| (26) | Ņemot vērā iepriekš izklāstītos galīgos secinājumus par dažādu shēmu izmantošanu, pieteikuma iesniedzēja saņemto kompensējamo subsīdiju apjoms ir šāds. | DEPB | ITES | Kopā |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| VSL Wires Limited | 12,7 % | 1,4 % | 14,1 % |

(26)

Ņemot vērā iepriekš izklāstītos galīgos secinājumus par dažādu shēmu izmantošanu, pieteikuma iesniedzēja saņemto kompensējamo subsīdiju apjoms ir šāds.

DEPB

ITES

Kopā

VSL Wires Limited

12,7 %

1,4 %

14,1 %

E.   PĀRSKATĪTO PASĀKUMU GROZĪJUMI

| (27) | Pamatojoties uz izmeklēšanas konstatējumiem, tiek uzskatīts, ka “VSL Wires Limited” ražoto un eksportēto nerūsējošā tērauda stiepļu ar mazāk kā 1 mm diametru ievedumi Kopienā jāapliek ar kompensācijas maksājumu, kas atbilst atsevišķām uzņēmuma saņemtām subsīdiju summām, kas konstatētas pārskata izmeklēšanas laika posmā. |
| --- | --- |

(27)

Pamatojoties uz izmeklēšanas konstatējumiem, tiek uzskatīts, ka “VSL Wires Limited” ražoto un eksportēto nerūsējošā tērauda stiepļu ar mazāk kā 1 mm diametru ievedumi Kopienā jāapliek ar kompensācijas maksājumu, kas atbilst atsevišķām uzņēmuma saņemtām subsīdiju summām, kas konstatētas pārskata izmeklēšanas laika posmā.

| (28) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1601/1999. |
| --- | --- |

(28)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1601/1999.

F.   INFORMĒŠANA PAR PASĀKUMIEM UN PASĀKUMU ILGUMS

| (29) | Komisija pieteikuma iesniedzēju un IV informēja par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata bija paredzēts ieteikt Regulas (EK) Nr. 1601/1999 grozījumus. Tiem tika dots pietiekams laiks komentāru sniegšanai. |
| --- | --- |

(29)

Komisija pieteikuma iesniedzēju un IV informēja par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata bija paredzēts ieteikt Regulas (EK) Nr. 1601/1999 grozījumus. Tiem tika dots pietiekams laiks komentāru sniegšanai.

| (30) | Atbildot uz saņemto informāciju, pieteikuma iesniedzējs apgalvoja, ka DEPB pēc eksporta ir nodokļu atmaksas sistēma/aizvietojoša nodokļu atmaksas sistēma, ko Komisija nepareizi novērtējusi subsīdiju apjoma un kompensējamo ieguvumu ziņā. Pieteikuma iesniedzējs iebilda, ka Komisijas vērtējums par ieguvumu no šīs shēmas nebija pareizs, jo par subsīdijām var uzskatīt tikai papildus saņemto nodokļu atmaksu, un Komisija nav izpētījusi praktisko sistēmas darbību.
  Komisija atkārtoti konstatēja (piemēram, skatīt Padomes Regulu (EK) Nr. 1338/2002 (4), un jo īpaši 14. līdz 20. punktu), ka DEPB pēc eksporta nav nodokļu atmaksas sistēma/aizvietojoša nodokļu atmaksas sistēma, jo tā neatbilst nevienam no nosacījumiem, kas izklāstīti pamatregulas I līdz III pielikumā, kuri saistīti ar tās 2. panta 2. punkta ii) apakšpunktu. Shēmā nav iekļauta prasība importēt tikai preces, kas tiek patērētas eksporta preču ražošanā (pamatregulas II pielikums), kas nodrošinātu, ka tiek ievērotas I pielikuma i) punktā noteiktās prasības. Turklāt trūkst salīdzināšanas sistēmas, kas ļautu pārbaudīt, vai importētie produkti patiešām tiek patērēti ražošanas procesā. Tā nav arī aizvietojoša nodokļu atmaksas sistēma, jo importētajām precēm nav jābūt tādā pašā daudzumā un tāda paša veida kā pašmāju ražošanas līdzekļiem, ko izmanto eksporta preču ražošanā (pamatregulas pielikums III). Visbeidzot, eksporta ražotājiem ir tiesības uz DEPB maksājumiem neatkarīgi no tā, vai viņi vispār importē ražošanas līdzekļus.
  Pieteikuma iesniedzēja gadījumā izmeklēšana apstiprināja, ka izejmateriālus bez muitas nodokļa importēja viens no saistītajiem uzņēmumiem, izmantojot visu saistīto uzņēmumu nodotos DEPB kredītus, kas iegūti, eksportējot dažādus produktus. Taču netika konstatēta saikne starp katra uzņēmuma kredītiem un faktiski importētajām precēm no viena saistītā uzņēmuma, kura uzdevums ir importēt izejmateriālus. Turklāt nepastāvēja Indijas valdības izveidota salīdzināšanas sistēma, kas kontrolētu, kādi ievedumi kura produkta ražošanai tika iztērēti, un kurš uzņēmums to darīja. Tā kā iepriekš minētais subsīdiju definīcijas izņēmums uz šo gadījumu neattiecas, kompensējamais ieguvums ir saskaņā ar shēmu piešķirto kredītu kopējā summa. Šo iemeslu dēļ prasību pieņemt nevar.
  Pieteikuma iesniedzējs apgalvoja, ka “Komisijas dienesti nenoteica ievedmuitas nodokļus, pamatojoties uz izmaksām, tādēļ subsīdiju aprēķini ir nepareizi un pārspīlēti”. Šajā sakarā jāpiezīmē, ka pieteikuma iesniedzējam iepriekš, pamatojoties uz 18. apsvērumā aprakstīto situāciju, tika lūgts iesniegt sarakstu ar kredītiem, kas izsniegti saskaņā ar DEPB pēc eksporta, par visu tā veikto eksportu pārskata izmeklēšanas laika posmā. Pieteikuma iesniedzējam tika lūgts šādu informāciju par eksportu šajā periodā iesniegt arī par visiem saistītajiem uzņēmumiem, pievienojot ziņas par visām nodevām, kas saistītas ar pieteikšanos, vai citām izmaksām, kuras radušās, lai iegūtu kredītus. Tomēr pieteikuma iesniedzējs neziņoja par šiem datiem, ka arī nevarēja sniegt šādu informāciju pārbaudē uz vietas. Tā kā nav attiecīgās informācijas, iepriekš 18. apsvērumā noteikto subsīdiju lielumu nevar mainīt. |
| --- | --- |

(30)

Atbildot uz saņemto informāciju, pieteikuma iesniedzējs apgalvoja, ka DEPB pēc eksporta ir nodokļu atmaksas sistēma/aizvietojoša nodokļu atmaksas sistēma, ko Komisija nepareizi novērtējusi subsīdiju apjoma un kompensējamo ieguvumu ziņā. Pieteikuma iesniedzējs iebilda, ka Komisijas vērtējums par ieguvumu no šīs shēmas nebija pareizs, jo par subsīdijām var uzskatīt tikai papildus saņemto nodokļu atmaksu, un Komisija nav izpētījusi praktisko sistēmas darbību.

Komisija atkārtoti konstatēja (piemēram, skatīt Padomes Regulu (EK) Nr. 1338/2002 (4), un jo īpaši 14. līdz 20. punktu), ka DEPB pēc eksporta nav nodokļu atmaksas sistēma/aizvietojoša nodokļu atmaksas sistēma, jo tā neatbilst nevienam no nosacījumiem, kas izklāstīti pamatregulas I līdz III pielikumā, kuri saistīti ar tās 2. panta 2. punkta ii) apakšpunktu. Shēmā nav iekļauta prasība importēt tikai preces, kas tiek patērētas eksporta preču ražošanā (pamatregulas II pielikums), kas nodrošinātu, ka tiek ievērotas I pielikuma i) punktā noteiktās prasības. Turklāt trūkst salīdzināšanas sistēmas, kas ļautu pārbaudīt, vai importētie produkti patiešām tiek patērēti ražošanas procesā. Tā nav arī aizvietojoša nodokļu atmaksas sistēma, jo importētajām precēm nav jābūt tādā pašā daudzumā un tāda paša veida kā pašmāju ražošanas līdzekļiem, ko izmanto eksporta preču ražošanā (pamatregulas pielikums III). Visbeidzot, eksporta ražotājiem ir tiesības uz DEPB maksājumiem neatkarīgi no tā, vai viņi vispār importē ražošanas līdzekļus.

Pieteikuma iesniedzēja gadījumā izmeklēšana apstiprināja, ka izejmateriālus bez muitas nodokļa importēja viens no saistītajiem uzņēmumiem, izmantojot visu saistīto uzņēmumu nodotos DEPB kredītus, kas iegūti, eksportējot dažādus produktus. Taču netika konstatēta saikne starp katra uzņēmuma kredītiem un faktiski importētajām precēm no viena saistītā uzņēmuma, kura uzdevums ir importēt izejmateriālus. Turklāt nepastāvēja Indijas valdības izveidota salīdzināšanas sistēma, kas kontrolētu, kādi ievedumi kura produkta ražošanai tika iztērēti, un kurš uzņēmums to darīja. Tā kā iepriekš minētais subsīdiju definīcijas izņēmums uz šo gadījumu neattiecas, kompensējamais ieguvums ir saskaņā ar shēmu piešķirto kredītu kopējā summa. Šo iemeslu dēļ prasību pieņemt nevar.

Pieteikuma iesniedzējs apgalvoja, ka “Komisijas dienesti nenoteica ievedmuitas nodokļus, pamatojoties uz izmaksām, tādēļ subsīdiju aprēķini ir nepareizi un pārspīlēti”. Šajā sakarā jāpiezīmē, ka pieteikuma iesniedzējam iepriekš, pamatojoties uz 18. apsvērumā aprakstīto situāciju, tika lūgts iesniegt sarakstu ar kredītiem, kas izsniegti saskaņā ar DEPB pēc eksporta, par visu tā veikto eksportu pārskata izmeklēšanas laika posmā. Pieteikuma iesniedzējam tika lūgts šādu informāciju par eksportu šajā periodā iesniegt arī par visiem saistītajiem uzņēmumiem, pievienojot ziņas par visām nodevām, kas saistītas ar pieteikšanos, vai citām izmaksām, kuras radušās, lai iegūtu kredītus. Tomēr pieteikuma iesniedzējs neziņoja par šiem datiem, ka arī nevarēja sniegt šādu informāciju pārbaudē uz vietas. Tā kā nav attiecīgās informācijas, iepriekš 18. apsvērumā noteikto subsīdiju lielumu nevar mainīt.

| (31) | Šī pārskatīšana neietekmē datumu, kurā saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu beigsies Padomes Regulas (EK) Nr. 1601/1999 darbība, |
| --- | --- |

(31)

Šī pārskatīšana neietekmē datumu, kurā saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu beigsies Padomes Regulas (EK) Nr. 1601/1999 darbība,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1601/1999 1. panta 2. punkta tabulu, papildinot to šādi.

| VSL Wires Limited, G-1/3 MIDC, Tarapur Industrial Area, Boisar District, Thane, Maharashtra, India | 14,1 | A444 |
| --- | --- | --- |

VSL Wires Limited, G-1/3 MIDC, Tarapur Industrial Area, Boisar District, Thane, Maharashtra, India

14,1

A444

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2004. gada 19. jūlijā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

C. VEERMAN

---

(1)  OV L 288, 21.10.1997., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 461/2004 (OV L 77, 13.3.2004., 12. lpp.).

1

(2)  OV L 189, 22.7.1999., 26. lpp.

2

(3)  OV C 161, 10.7.2003., 3. lpp.

3

(4)  OV L 196, 25.7.2002., 1. lpp.

4

---

| 20.7.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 246/19 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 246/19

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1324/2004

(2004. gada 19. jūlijs),

ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1994. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 3223/94 par sīki izstrādātiem augļu un dārzeņu ievešanas režīma izpildes noteikumiem (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem.

| (2) | Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā, |
| --- | --- |

(2)

Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta ievešanas vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 3223/94 4. pantā, ir tādas, kā norādīts tabulā, kas pievienota pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2004. gada 20. jūlijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2004. gada 19. jūlijā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības ģenerāldirektors

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 337, 24.12.1994., 66. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1947/2002 (OV L 299, 1.11.2002., 17. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

Komisijas 2004. gada 19. jūlijā Regulai, ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | 052 | 39,9 |
| 999 | 39,9 |
| 0707 00 05 | 052 | 61,4 |
| 999 | 61,4 |
| 0709 90 70 | 052 | 77,9 |
| 999 | 77,9 |
| 0805 50 10 | 052 | 65,1 |
| 388 | 62,8 |
| 524 | 57,1 |
| 528 | 49,8 |
| 999 | 58,7 |
| 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 | 388 | 81,5 |
| 400 | 110,2 |
| 404 | 86,6 |
| 508 | 78,3 |
| 512 | 91,6 |
| 524 | 83,4 |
| 528 | 79,7 |
| 720 | 71,5 |
| 804 | 92,2 |
| 999 | 86,1 |
| 0808 20 50 | 052 | 120,3 |
| 388 | 88,2 |
| 512 | 87,2 |
| 528 | 80,3 |
| 999 | 94,0 |
| 0809 10 00 | 052 | 187,8 |
| 094 | 69,5 |
| 999 | 128,7 |
| 0809 20 95 | 052 | 287,4 |
| 400 | 299,0 |
| 404 | 303,6 |
| 999 | 296,7 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | 052 | 161,0 |
| 999 | 161,0 |
| 0809 40 05 | 512 | 91,6 |
| 624 | 171,0 |
| 999 | 131,3 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

052

39,9

999

39,9

0707 00 05

052

61,4

999

61,4

0709 90 70

052

77,9

999

77,9

0805 50 10

052

65,1

388

62,8

524

57,1

528

49,8

999

58,7

0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90

388

81,5

400

110,2

404

86,6

508

78,3

512

91,6

524

83,4

528

79,7

720

71,5

804

92,2

999

86,1

0808 20 50

052

120,3

388

88,2

512

87,2

528

80,3

999

94,0

0809 10 00

052

187,8

094

69,5

999

128,7

0809 20 95

052

287,4

400

299,0

404

303,6

999

296,7

0809 30 10, 0809 30 90

052

161,0

999

161,0

0809 40 05

512

91,6

624

171,0

999

131,3

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.). Kods “999” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 20.7.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 246/21 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 246/21

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1325/2004

(2004. gada 19. jūlijs),

ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 2921/90 attiecībā uz atbalsta apmēru kazeīna un kazeinātu ražošanai no vājpiena

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1255/1999 par piena un piena produktu tirgus kopīgo organizāciju (1) un jo īpaši tās 15. panta b) punktu,

tā kā:

| (1) | 2. panta 1. punkts Komisijas 1990. gada 10. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2921/90 par atbalstu kazeīna un kazeinātu ražošanai no vājpiena (2) nosaka atbalsta apmēru kazeīna un kazeināta ražošanai no vājpiena. Ņemot vērā kazeīna un kazeinātu cenu attīstību Kopienā un pasaules tirgū, atbalsta apmērs jāsamazina. |
| --- | --- |

(1)

2. panta 1. punkts Komisijas 1990. gada 10. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2921/90 par atbalstu kazeīna un kazeinātu ražošanai no vājpiena (2) nosaka atbalsta apmēru kazeīna un kazeināta ražošanai no vājpiena. Ņemot vērā kazeīna un kazeinātu cenu attīstību Kopienā un pasaules tirgū, atbalsta apmērs jāsamazina.

| (2) | Regula (EEK) Nr. 2921/90 ir attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(2)

Regula (EEK) Nr. 2921/90 ir attiecīgi jāgroza.

| (3) | Piena un piena produktu pārvaldības komiteja tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā nav sniegusi atzinumu, |
| --- | --- |

(3)

Piena un piena produktu pārvaldības komiteja tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā nav sniegusi atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EEK) Nr. 2921/90 2. panta 1. punktā “EUR 6,00” aizstāj ar “EUR 4,80”.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2004 gada 19. jūlijā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Franz FISCHLER

---

(1)  OV L 160, 26.6.1999., 48. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 186/2004 (OV L 29, 3.2.2004., 6. lpp.).

1

(2)  OV L 279, 11.10.1990., 22. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 590/2004 (OV L 94, 31.3.2004., 5. lpp.).

2

---

| 20.7.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 246/22 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 246/22

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1326/2004

(2004. gada 19. jūlijs),

ar kuru nosaka galīgo palīdzības summu par žāvētu lopbarību 2003./2004. tirdzniecības gadā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1995. gada 21. februāra regulu (EK) Nr. 603/95 par žāvētas lopbarības tirgus kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 18. pantu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 603/95 3. panta 2. un 3. punktā noteiktas pārstrādes uzņēmumiem izmaksājamās palīdzības summas attiecīgi par dehidrētu lopbarību un saulē žāvētu lopbarību, kas saražota 2003./2004. tirdzniecības gada laikā, minētās regulas 4. panta 1. un 3. punktā norādīto maksimālo garantēto apjomu ietvaros. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 603/95 3. panta 2. un 3. punktā noteiktas pārstrādes uzņēmumiem izmaksājamās palīdzības summas attiecīgi par dehidrētu lopbarību un saulē žāvētu lopbarību, kas saražota 2003./2004. tirdzniecības gada laikā, minētās regulas 4. panta 1. un 3. punktā norādīto maksimālo garantēto apjomu ietvaros.

| (2) | Dalībvalstu ziņojumi Komisijai saskaņā ar Komisijas 1995. gada 6. aprīļa Regulas (EK) Nr. 785/95, kas nosaka Padomes Regulas (EK) Nr. 603/95 par žāvētas lopbarības tirgus kopīgo organizāciju piemērošanas noteikumus (2), 15. panta a) apakšpunkta otro daļu liecina, ka maksimālais garantētais apjoms dehidrētai lopbarībai ir pārsniegts, bet maksimālais garantētais apjoms saulē žāvētai lopbarībai nav pārsniegts. |
| --- | --- |

(2)

Dalībvalstu ziņojumi Komisijai saskaņā ar Komisijas 1995. gada 6. aprīļa Regulas (EK) Nr. 785/95, kas nosaka Padomes Regulas (EK) Nr. 603/95 par žāvētas lopbarības tirgus kopīgo organizāciju piemērošanas noteikumus (2), 15. panta a) apakšpunkta otro daļu liecina, ka maksimālais garantētais apjoms dehidrētai lopbarībai ir pārsniegts, bet maksimālais garantētais apjoms saulē žāvētai lopbarībai nav pārsniegts.

| (3) | Līdz ar to ir nepieciešams norādīt, ka Regulā (EK) Nr. 603/95 paredzētā palīdzības summa par dehidrētu lopbarību jāsamazina saskaņā ar minētās regulas 5. pantu; ka palīdzības summa par saulē žāvētu lopbarību izmaksājama tās saņēmējiem pilnā apjomā. |
| --- | --- |

(3)

Līdz ar to ir nepieciešams norādīt, ka Regulā (EK) Nr. 603/95 paredzētā palīdzības summa par dehidrētu lopbarību jāsamazina saskaņā ar minētās regulas 5. pantu; ka palīdzības summa par saulē žāvētu lopbarību izmaksājama tās saņēmējiem pilnā apjomā.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Žāvētas lopbarības vadības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Žāvētas lopbarības vadības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Padomes Regulā (EK) Nr. 603/95 paredzētā palīdzība par žāvētu lopbarību, kuras summa attiecīgi norādīta minētās regulas 3. panta 2. punktā dehidrētai lopbarībai un 3. panta 3. punktā saulē žāvētai lopbarībai, par 2003./2004. tirdzniecības gadu tiek izmaksāta sekojošā veidā:

| a) | palīdzības lielums par dehidrētu lopbarību visās dalībvalstīs tiek samazināts līdz 66,45 eiro par tonnu; |
| --- | --- |

a)

palīdzības lielums par dehidrētu lopbarību visās dalībvalstīs tiek samazināts līdz 66,45 eiro par tonnu;

| b) | palīdzības summa par saulē žāvētu lopbarību tiek izmaksāta pilnā apjomā. |
| --- | --- |

b)

palīdzības summa par saulē žāvētu lopbarību tiek izmaksāta pilnā apjomā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2004. gada 19. jūlijā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Franz FISCHLER

---

(1)  OV L 63, 21.3.1995., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 806/2003 (OV L 122, 16.5.2003., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 79, 7.4.1995., 5. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1413/2001 (OV L 191, 13.7.2001., 8. lpp.).

2

---

| 20.7.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 246/23 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 246/23

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1327/2004

(2004. gada 19. jūlijs)

par atklātu pastāvīgo konkursu 2004./2005. tirdzniecības gadam, lai noteiktu eksporta nodevas un/vai kompensācijas baltajam cukuram

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2001. gada 19. jūnija Regulu (EK) Nr. 1260/2001 par cukura nozares tirgu kopēju organizāciju (1), un jo īpaši tās 22. panta 2. punktu, 27. panta 5. un 15. punktu un 33. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Ievērojot situāciju Kopienas cukura tirgū un pasaules tirgū, šķiet lietderīgi iespējami drīzāk izsludināt atklātu pastāvīgo konkursu baltā cukura eksportam 2004./2005. tirdzniecības gadam, kas, ņemot vērā iespējamās pasaules cenu svārstības, dod iespēju noteikt eksporta nodevas un/vai eksporta kompensācijas. |
| --- | --- |

(1)

Ievērojot situāciju Kopienas cukura tirgū un pasaules tirgū, šķiet lietderīgi iespējami drīzāk izsludināt atklātu pastāvīgo konkursu baltā cukura eksportam 2004./2005. tirdzniecības gadam, kas, ņemot vērā iespējamās pasaules cenu svārstības, dod iespēju noteikt eksporta nodevas un/vai eksporta kompensācijas.

| (2) | Nepieciešams piemērot atklāta konkursa vispārīgos noteikumus, lai noteiktu kompensācijas cukura eksportam saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1260/2001 28. pantu. |
| --- | --- |

(2)

Nepieciešams piemērot atklāta konkursa vispārīgos noteikumus, lai noteiktu kompensācijas cukura eksportam saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1260/2001 28. pantu.

| (3) | Ievērojot operācijas specifisko raksturu, šķiet nepieciešams pieņemt atbilstošus noteikumus attiecībā uz eksporta licencēm, kas izsniegtas saskaņā ar atklātu pastāvīgo konkursu, un līdz ar to atkāpties no Komisijas 1995. gada 27. jūnija Regulas (EK) Nr. 1464/95 par īpašajiem noteikumiem importa un eksporta licenču sistēmas piemērošanai cukura nozarē (2). Tomēr jāsaglabā piemērošana Komisijas 2000. gada 9. jūnija Regulai (EK) Nr. 1291/2000 par kopējiem noteikumiem, kas jāievēro, piemērojot importa un eksporta licenču un iepriekš noteiktas kompensācijas sertifikātu sistēmu lauksaimniecības produktiem (3), kā arī Komisijas 1989. gada 19. janvāra Regulai (EEK) Nr. 120/89, ar ko nosaka vispārējus noteikumus eksporta nodevu un maksājumu piemērošanai attiecībā uz lauksaimniecības produktiem (4). |
| --- | --- |

(3)

Ievērojot operācijas specifisko raksturu, šķiet nepieciešams pieņemt atbilstošus noteikumus attiecībā uz eksporta licencēm, kas izsniegtas saskaņā ar atklātu pastāvīgo konkursu, un līdz ar to atkāpties no Komisijas 1995. gada 27. jūnija Regulas (EK) Nr. 1464/95 par īpašajiem noteikumiem importa un eksporta licenču sistēmas piemērošanai cukura nozarē (2). Tomēr jāsaglabā piemērošana Komisijas 2000. gada 9. jūnija Regulai (EK) Nr. 1291/2000 par kopējiem noteikumiem, kas jāievēro, piemērojot importa un eksporta licenču un iepriekš noteiktas kompensācijas sertifikātu sistēmu lauksaimniecības produktiem (3), kā arī Komisijas 1989. gada 19. janvāra Regulai (EEK) Nr. 120/89, ar ko nosaka vispārējus noteikumus eksporta nodevu un maksājumu piemērošanai attiecībā uz lauksaimniecības produktiem (4).

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura vadības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura vadības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Tiek uzsākts atklāts pastāvīgais konkurss, lai noteiktu eksporta nodevas un/vai eksporta kompensācijas baltajam cukuram, kas attiecas uz kodu KN 1701 99 10, visiem virzieniem, izņemot Albāniju, Horvātiju, Bosniju un Hercegovinu, Serbiju un Melnkalni (5) un Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku. Atklāta pastāvīgā konkursa laikā tiek uzsākti daļējie konkursi.

2.   Pastāvīgais konkurss ir atvērts līdz 2005. gada 28. jūlijam.

2. pants

Pastāvīgais konkurss un daļējie konkursi notiek atbilstoši Regulas (EK) Nr. 1260/2001 28. pantam un šai regulai.

3. pants

1.   Dalībvalstis sastāda paziņojumu par konkursu. Paziņojums par konkursu tiek publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Bez tam dalībvalstis paziņojumu par konkursu var publicēt vai likt publicēt citur.

2.   Paziņojumā par konkursu norādīti konkursa noteikumi.

3.   Atklāta pastāvīgā konkursa laikā paziņojumā par konkursu var tikt izdarīti grozījumi. Grozījumi tiek izdarīti, ja šajā laikā notiek izmaiņas konkursa noteikumos.

4. pants

1.   Piedāvājumu iesniegšanas termiņš pirmajam daļējam konkursam:

| a) | sākas 2004. gada 23. jūlijā; |
| --- | --- |

a)

sākas 2004. gada 23. jūlijā;

| b) | beidzas ceturtdien, 2004. gada 29. jūlijā, pulksten 10.00 pēc Briseles laika. |
| --- | --- |

b)

beidzas ceturtdien, 2004. gada 29. jūlijā, pulksten 10.00 pēc Briseles laika.

2.   Katram nākamajam daļējam konkursam piedāvājumu iesniegšanas termiņš:

| a) | sākas pirmajā darba dienā pēc iepriekšējā daļējā konkursa termiņa izbeigšanās; |
| --- | --- |

a)

sākas pirmajā darba dienā pēc iepriekšējā daļējā konkursa termiņa izbeigšanās;

| b) | beidzas pulksten 10.00 pēc Briseles laika sekojošos datumos:






  — | 2004. gada 12. un 26. augustā, |
| --- | --- | --- |

b)

beidzas pulksten 10.00 pēc Briseles laika sekojošos datumos:

—

2004. gada 12. un 26. augustā,

| — | 2004. gada 9., 16., 23. un 30. septembrī, |
| --- | --- |

—

2004. gada 9., 16., 23. un 30. septembrī,

| — | 2004. gada 7., 14., 21. un 28. oktobrī, |
| --- | --- |

—

2004. gada 7., 14., 21. un 28. oktobrī,

| — | 2004. gada 4., 11. un 25. novembrī, |
| --- | --- |

—

2004. gada 4., 11. un 25. novembrī,

| — | 2004. gada 9. un 23. decembrī, |
| --- | --- |

—

2004. gada 9. un 23. decembrī,

| — | 2005. gada 6. un 20. janvārī, |
| --- | --- |

—

2005. gada 6. un 20. janvārī,

| — | 2005. gada 3. un 17. februārī, |
| --- | --- |

—

2005. gada 3. un 17. februārī,

| — | 2005. gada 3., 17. un 31. martā, |
| --- | --- |

—

2005. gada 3., 17. un 31. martā,

| — | 2005. gada 14. un 28. aprīlī, |
| --- | --- |

—

2005. gada 14. un 28. aprīlī,

| — | 2005. gada 12. un 26. maijā, |
| --- | --- |

—

2005. gada 12. un 26. maijā,

| — | 2005. gada 2., 9., 16., 23. un 30. jūnijā, |
| --- | --- |

—

2005. gada 2., 9., 16., 23. un 30. jūnijā,

| — | 2005. gada 14. un 28. jūlijā. |
| --- | --- |

—

2005. gada 14. un 28. jūlijā.

5. pants

1.   Interesenti piedalās konkursā saskaņā ar vienu no sekojošiem nosacījumiem:

| a) | iesniedzot rakstisko piedāvājumu kādas dalībvalsts kompetentajā institūcijā un saņemot pretī paziņojumu par saņemšanu; |
| --- | --- |

a)

iesniedzot rakstisko piedāvājumu kādas dalībvalsts kompetentajā institūcijā un saņemot pretī paziņojumu par saņemšanu;

| b) | nosūtot minētajai institūcijai ierakstītu vēstuli vai telegrammu; |
| --- | --- |

b)

nosūtot minētajai institūcijai ierakstītu vēstuli vai telegrammu;

| c) | nosūtot minētajai institūcijai teleksu, faksu vai elektronisku paziņojumu, ja vien šī institūcija akceptē minētās saziņas formas. |
| --- | --- |

c)

nosūtot minētajai institūcijai teleksu, faksu vai elektronisku paziņojumu, ja vien šī institūcija akceptē minētās saziņas formas.

2.   Piedāvājums ir spēkā tikai tad, ja izpildīti sekojoši nosacījumi:

| a) | piedāvājumā norādīts:






  i) | atsauce uz konkursu, |
| --- | --- | --- |

a)

piedāvājumā norādīts:

i)

atsauce uz konkursu,

| ii) | pretendenta vārds un adrese, |
| --- | --- |

ii)

pretendenta vārds un adrese,

| iii) | eksportējamā baltā cukura daudzums, |
| --- | --- |

iii)

eksportējamā baltā cukura daudzums,

| iv) | eksporta nodevas summa vai nepieciešamības gadījumā eksporta kompensācijas summa uz 100 kilogramiem baltā cukura, izteikta eiro ar precizitāti līdz trim decimālskaitļiem, |
| --- | --- |

iv)

eksporta nodevas summa vai nepieciešamības gadījumā eksporta kompensācijas summa uz 100 kilogramiem baltā cukura, izteikta eiro ar precizitāti līdz trim decimālskaitļiem,

| v) | iii) daļā minētajam cukura daudzumam izveidojamā nodrošinājuma summa, kas izteikta tās dalībvalsts valūtā, kurā tiek izdarīts piedāvājums; |
| --- | --- |

v)

iii) daļā minētajam cukura daudzumam izveidojamā nodrošinājuma summa, kas izteikta tās dalībvalsts valūtā, kurā tiek izdarīts piedāvājums;

| b) | eksportējamā baltā cukura daudzums ir vismaz 250 tonnas; |
| --- | --- |

b)

eksportējamā baltā cukura daudzums ir vismaz 250 tonnas;

| c) | pirms piedāvājumu iesniegšanas termiņa izbeigšanās tiek dots pierādījums, ka pretendents ir izveidojis piedāvājumā norādīto nodrošinājumu; |
| --- | --- |

c)

pirms piedāvājumu iesniegšanas termiņa izbeigšanās tiek dots pierādījums, ka pretendents ir izveidojis piedāvājumā norādīto nodrošinājumu;

| d) | piedāvājums satur pretendenta paziņojumu, ar kuru viņš apņemas gadījumā, ja kļūs par konkursa uzvarētāju, 12. panta 2. punkta otrajā daļā minētajā termiņā pieprasīt eksporta licenci vai licences eksportējamā baltā cukura daudzumam; |
| --- | --- |

d)

piedāvājums satur pretendenta paziņojumu, ar kuru viņš apņemas gadījumā, ja kļūs par konkursa uzvarētāju, 12. panta 2. punkta otrajā daļā minētajā termiņā pieprasīt eksporta licenci vai licences eksportējamā baltā cukura daudzumam;

| e) | piedāvājums satur pretendenta paziņojumu, ar kuru viņš apņemas gadījumā, ja kļūs par konkursa uzvarētāju:






  i) | papildināt nodrošinājumu, iemaksājot summu, kas minēta 13. panta 4. punktā, ja nav izpildīts pienākums eksportēt, kas izriet no 12. panta 2. punktā minētās eksporta licences, |
| --- | --- | --- |

e)

piedāvājums satur pretendenta paziņojumu, ar kuru viņš apņemas gadījumā, ja kļūs par konkursa uzvarētāju:

i)

papildināt nodrošinājumu, iemaksājot summu, kas minēta 13. panta 4. punktā, ja nav izpildīts pienākums eksportēt, kas izriet no 12. panta 2. punktā minētās eksporta licences,

| ii) | trīsdesmit dienu laikā pēc licences derīguma termiņa izbeigšanās informēt institūciju, kas izsniegusi attiecīgo eksporta licenci, par daudzumu vai daudzumiem, kuriem eksporta licence nav tikusi izmantota. |
| --- | --- |

ii)

trīsdesmit dienu laikā pēc licences derīguma termiņa izbeigšanās informēt institūciju, kas izsniegusi attiecīgo eksporta licenci, par daudzumu vai daudzumiem, kuriem eksporta licence nav tikusi izmantota.

3.   Piedāvājums var saturēt norādi, ka tas tiek uzskatīts par iesniegtu tikai tad, ja izpildīts viens vai abi sekojošie nosacījumi:

| a) | lēmums par minimālo eksporta nodevas summu vai nepieciešamības gadījumā par maksimālo eksporta kompensācijas summu jāpieņem dienā, kad beidzas attiecīgo piedāvājumu iesniegšanas termiņš; |
| --- | --- |

a)

lēmums par minimālo eksporta nodevas summu vai nepieciešamības gadījumā par maksimālo eksporta kompensācijas summu jāpieņem dienā, kad beidzas attiecīgo piedāvājumu iesniegšanas termiņš;

| b) | konkursa piešķiršanai jāattiecas uz visu piedāvāto daudzumu vai noteiktu tā daļu. |
| --- | --- |

b)

konkursa piešķiršanai jāattiecas uz visu piedāvāto daudzumu vai noteiktu tā daļu.

4.   Netiek akceptēts piedāvājums, kas nav iesniegts atbilstoši 1. un 2. punktam vai kas satur nosacījumus, kuri atšķiras no šim konkursam paredzētajiem.

5.   Iesniegtais piedāvājums nevar tikt atsaukts.

6. pants

1.   Katram pretendentam jāizveido 11 eiro nodrošinājums uz katriem 100 kilogramiem baltā cukura, kas eksportējami saskaņā ar šī konkursa noteikumiem.

Konkursa uzvarētājiem šis nodrošinājums, nekavējot 13. panta 4. punkta nosacījumu izpildi, veido eksporta licences nodrošinājumu, iesniedzot 12. panta 2. punktā minēto pieprasījumu.

2.   Pēc pretendenta izvēles 1. punktā minētais nodrošinājums tiek veidots skaidrā naudā vai kā galvojums, ko dod iestāde, kas atbilst dalībvalstī, kurā tiek izdarīts piedāvājums, noteiktajiem kritērijiem.

3.   Izņemot nepārvaramas ārējas varas apstākļus, 1. punktā minētais nodrošinājums tiek dzēsts:

| a) | kas attiecas uz pretendentiem – par daudzumu, kuram piedāvājums nav ticis īstenots; |
| --- | --- |

a)

kas attiecas uz pretendentiem – par daudzumu, kuram piedāvājums nav ticis īstenots;

| b) | kas attiecas uz konkursa uzvarētājiem, kuri nav pieprasījuši savu eksporta licenci 12. panta 2. punkta otrajā daļā minētajā termiņā – 10 eiro apmērā par katriem 100 kilogramiem baltā cukura; |
| --- | --- |

b)

kas attiecas uz konkursa uzvarētājiem, kuri nav pieprasījuši savu eksporta licenci 12. panta 2. punkta otrajā daļā minētajā termiņā – 10 eiro apmērā par katriem 100 kilogramiem baltā cukura;

| c) | kas attiecas uz konkursa uzvarētājiem – par daudzumu, kuram viņi Regulas (EK) Nr. 1291/2000 31. panta b) apakšpunkta un 32. panta 1. punkta b) apakšpunkta i) daļas nozīmē ir izpildījuši eksportēšanas pienākumu, kas izriet no 12. panta 2. punktā minētās licences, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1291/2000 35. panta nosacījumiem. |
| --- | --- |

c)

kas attiecas uz konkursa uzvarētājiem – par daudzumu, kuram viņi Regulas (EK) Nr. 1291/2000 31. panta b) apakšpunkta un 32. panta 1. punkta b) apakšpunkta i) daļas nozīmē ir izpildījuši eksportēšanas pienākumu, kas izriet no 12. panta 2. punktā minētās licences, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1291/2000 35. panta nosacījumiem.

Pirmās daļas b) apakšpunktā minētajā gadījumā nodrošinājuma dzēšamā daļa nepieciešamības gadījumā tiek samazināta par:

| a) | starpību starp maksimālo eksporta kompensācijas summu, kas noteikta attiecīgajam daļējam konkursam, un maksimālo eksporta kompensācijas summu, kas noteikta nākamajam daļējam konkursam, ja šī pēdējā summa ir lielāka nekā pirmā; |
| --- | --- |

a)

starpību starp maksimālo eksporta kompensācijas summu, kas noteikta attiecīgajam daļējam konkursam, un maksimālo eksporta kompensācijas summu, kas noteikta nākamajam daļējam konkursam, ja šī pēdējā summa ir lielāka nekā pirmā;

| b) | starpību starp minimālo eksporta nodevas summu, kas noteikta attiecīgajam daļējam konkursam, un minimālo eksporta nodevas summu, kas noteikta nākamajam daļējam konkursam, ja šī pēdējā summa ir mazāka nekā pirmā. |
| --- | --- |

b)

starpību starp minimālo eksporta nodevas summu, kas noteikta attiecīgajam daļējam konkursam, un minimālo eksporta nodevas summu, kas noteikta nākamajam daļējam konkursam, ja šī pēdējā summa ir mazāka nekā pirmā.

Nodrošinājuma daļa vai nodrošinājums, kas nav dzēsts, paliek iekasēts par cukura daudzumu, kuram nav tikušas izpildītas attiecīgās saistības.

4.   Nepārvaramas ārējas varas gadījumā kompetentā attiecīgā institūcija lemj par pasākumiem attiecībā uz nodrošinājuma dzēšanu, ko tā uzskata par nepieciešamiem interesenta minētajos apstākļos.

7. pants

1.   Piedāvājumu caurlūkošanu veic attiecīgā kompetentā institūcija, publikai klāt neesot. Personām, kuras tiek pielaistas caurlūkošanai, jāievēro konfidencialitāte.

2.   Iesniegtie piedāvājumi tiek nosūtīti anonīmā formā, un tiem ar dalībvalstu starpniecību jānonāk Komisijā ne vēlāk kā stundu un 30 minūtes pēc paziņojumā par konkursu iknedēļas piedāvājumu iesniegšanai noteiktā termiņa izbeigšanās.

Ja piedāvājumu nav, dalībvalstis par to informē Komisiju tādā pašā termiņā.

8. pants

1.   Pēc saņemto piedāvājumu izskatīšanas var tikt noteikts daļējā konkursa maksimālais daudzums.

2.   Var tikt pieņemts lēmums, ka noteikts daļējais konkurss netiek turpināts.

9. pants

1.   Ņemot vērā situāciju Kopienas cukura tirgū un pasaules tirgū un tās paredzamo attīstību, tiek uzsākta:

| a) | vai nu minimālās eksporta nodevas summas noteikšana; |
| --- | --- |

a)

vai nu minimālās eksporta nodevas summas noteikšana;

| b) | vai maksimālās eksporta kompensācijas summas noteikšana. |
| --- | --- |

b)

vai maksimālās eksporta kompensācijas summas noteikšana.

2.   Nekavējot 10. panta izpildi, ja ir noteikta minimālā eksporta nodevas summa, par konkursa uzvarētāju tiek pasludināts tas vai tie pretendenti, kuru piedāvājums atbilst minimālās eksporta nodevas summas līmenim vai pārsniedz to.

3.   Nekavējot 10. panta izpildi, ja ir noteikta maksimālā eksporta kompensācijas summa, par konkursa uzvarētāju tiek pasludināts tas vai tie pretendenti, kuru piedāvājums atbilst minimālās eksporta kompensācijas summas līmenim vai zemāks par to, kā arī ikvienam pretendentam, kura piedāvājums attiecas uz eksporta nodevu.

10. pants

1.   Ja daļējam konkursam ir ticis noteikts maksimālais daudzums un gadījumā, ja noteikta minimālā nodeva, par konkursa uzvarētāju tiek pasludināts pretendents, kura piedāvājumā norādīta visaugstākā eksporta nodeva. Ja maksimālais daudzums ar šo piedāvājumu nav pilnībā izsmelts, tiek pasludināti konkursa uzvarētāji līdz brīdim, kad minētais daudzums ir izsmelts, balstoties uz eksporta nodevas summas lielumu, sākot no augstākās.

Ja daļējam konkursam ir ticis noteikts maksimālais daudzums un gadījumā, ja noteikta maksimālā kompensācija, par konkursa uzvarētāju tiek pasludināts pretendents saskaņā ar pirmo daļu, un gadījumā, ja iespējas izsmeltas vai nav piedāvājumu, kuros norādīta eksporta nodeva, - pretendentiem, kuru piedāvājumā norādīta eksporta kompensācija, balstoties uz eksporta kompensācijas summas lielumu, sākot no zemākās, līdz izsmelts maksimālais daudzums.

2.   Gadījumā, ja 1. punktā minētie piešķiršanas noteikumi novestu pie tā, ka, ņemot vērā kādu piedāvājumu, tiktu pārsniegts maksimālais daudzums, par konkursa uzvarētāju tiek pasludināts attiecīgais pretendents tikai attiecībā uz tādu daudzumu, kas ļauj izsmelt maksimālo daudzumu. Piedāvājumi, kuros norādīta vienāda eksporta nodeva vai vienāda kompensācija un kuri, gadījumā, ja tiktu akceptēts viss daudzums, ko tie pārstāv, novestu pie maksimālā daudzuma pārsniegšanas, tiek ņemti vērā:

| a) | vai nu proporcionāli pilnajam daudzumam, kas norādīts katrā no piedāvājumiem; |
| --- | --- |

a)

vai nu proporcionāli pilnajam daudzumam, kas norādīts katrā no piedāvājumiem;

| b) | vai pieteikumu izvērtēšanas kārtībā, līdz maksimālās nosakāmās tonnāžas apjomam; |
| --- | --- |

b)

vai pieteikumu izvērtēšanas kārtībā, līdz maksimālās nosakāmās tonnāžas apjomam;

| c) | vai ar izlozes palīdzību. |
| --- | --- |

c)

vai ar izlozes palīdzību.

11. pants

1.   Attiecīgās dalībvalsts kompetentā institūcija nekavējoties informē visus pretendentus par to, kāds ir viņu piedalīšanās rezultāts. Bez tam šī institūcija nosūta pretendentiem paziņojumu par uzvarētājiem.

2.   Paziņojumā par uzvarētājiem norādīts vismaz:

| a) | atsauce uz konkursu; |
| --- | --- |

a)

atsauce uz konkursu;

| b) | eksportējamā baltā cukura daudzums; |
| --- | --- |

b)

eksportējamā baltā cukura daudzums;

| c) | eiro izteikta saņemamā eksporta nodevu summa vai nepieciešamības gadījumā piešķiramās eksporta kompensācijas summa uz 100 kilogramiem baltā cukura b) apakšpunktā minētajam daudzumam. |
| --- | --- |

c)

eiro izteikta saņemamā eksporta nodevu summa vai nepieciešamības gadījumā piešķiramās eksporta kompensācijas summa uz 100 kilogramiem baltā cukura b) apakšpunktā minētajam daudzumam.

12. pants

1.   Konkursa uzvarētājam ir tiesības saskaņā ar 2. punktā minētajiem nosacījumiem saņemt par piešķirto daudzumu eksporta licenci, kurā atkarībā no konkrētā gadījuma norādīta piedāvājumā minētā eksporta nodeva vai eksporta kompensācija.

2.   Konkursa uzvarētājam ir pienākums saskaņā ar attiecīgajiem Regulas (EK) Nr. 1291/2000 nosacījumiem iesniegt pieprasījumu par eksporta licenci viņam piešķirtajam daudzumam; atkāpjoties no Regulas (EEK) Nr. 120/89 12. panta nosacījumiem, šis pieprasījums nav atsaucams.

Pieprasījuma iesniegšana notiek ne vēlāk kā vienā no sekojošām dienām:

| a) | pēdējā darba dienā pirms daļējā konkursa, kas paredzēts nākamajā nedēļā; |
| --- | --- |

a)

pēdējā darba dienā pirms daļējā konkursa, kas paredzēts nākamajā nedēļā;

| b) | nākamās nedēļas pēdējā darba dienā, ja minētajā nedēļā nav paredzēts daļējais konkurss. |
| --- | --- |

b)

nākamās nedēļas pēdējā darba dienā, ja minētajā nedēļā nav paredzēts daļējais konkurss.

3.   Konkursa uzvarētājam ir pienākums eksportēt piedāvājumā norādīto daudzumu un nepieciešamības gadījumā, ja šis pienākums netiek izpildīts, nomaksāt 13. panta 4. punktā minēto summu.

4.   1., 2. un 3. punktā minētās tiesības un pienākumi nav cedējami.

13. pants

1.   Regulas (EK) Nr. 1464/95 9. panta 1. punktā minētais eksporta licenču izsniegšanas termiņš netiek piemērots baltajam cukuram, kas tiek eksportēts saskaņā ar šo regulu.

2.   Eksporta licences, kas izsniegtas saskaņā ar daļējo konkursu, ir derīgas no to izsniegšanas dienas līdz piektā mēneša beigām, skaitot no mēneša, kas seko tam, kurā noticis šis daļējais konkurss.

Taču eksporta licences, kas izsniegtas sakarā ar daļējiem konkursiem, kuri notiks, sākot ar 2005. gada 1. maiju, būs derīgas tikai līdz 2005. gada 30. septembrim.

Dalībvalsts kompetentās iestādes, kas izsniegušas eksporta licenci, pēc licences turētāja rakstiska lūguma var pagarināt licences derīguma termiņu ne ilgāk kā līdz 2005. gada 15. oktobrim, ja rodas tehniskas grūtības, kas neļauj veikt eksportu līdz otrajā daļā norādītajam beigu termiņam, un ar nosacījumu, ka minētā operācija nav pakļauta Padomes Regulas (EEK) Nr. 565/80 (6) 4. un 5. pantā paredzētajam režīmam.

3.   Eksporta licences, kas izsniegtas sakarā ar daļējiem konkursiem, kuri notikuši laikā starp 2004. gada 29. jūliju un 2004. gada 30. septembri, ir izmantojamas tikai sākot ar 2004. gada 1. oktobri.

4.   Izņemot nepārvaramas ārējas varas apstākļus, licences turētājs nomaksā kompetentajai institūcijai noteiktu summu par daudzumu, kuram nav izpildīts no 12. panta 2. punktā minētās eksporta licences izrietošais pienākums eksportēt, ja 6. panta 1. punktā minētais nodrošinājums ir mazāks nekā sekojošo aprēķinu rezultāts:

| a) | licencē norādītā eksporta nodeva, no kuras atņemta Regulas (EK) Nr. 1260/2001 33. panta 1. punkta otrajā daļā minētā nodeva, kas ir spēkā pēdējā licences derīguma dienā; |
| --- | --- |

a)

licencē norādītā eksporta nodeva, no kuras atņemta Regulas (EK) Nr. 1260/2001 33. panta 1. punkta otrajā daļā minētā nodeva, kas ir spēkā pēdējā licences derīguma dienā;

| b) | licencē norādītās eksporta nodevas un Regulas (EK) Nr. 1260/2001 28. panta 2. punktā minētās kompensācijas, kas ir spēkā pēdējā licences derīguma dienā, summa; |
| --- | --- |

b)

licencē norādītās eksporta nodevas un Regulas (EK) Nr. 1260/2001 28. panta 2. punktā minētās kompensācijas, kas ir spēkā pēdējā licences derīguma dienā, summa;

| c) | Regulas (EK) Nr. 1260/2001 28. panta 2. punktā minētā kompensācija, kas ir spēkā pēdējā licences derīguma dienā, no kuras atņemta licencē norādītā kompensācija. |
| --- | --- |

c)

Regulas (EK) Nr. 1260/2001 28. panta 2. punktā minētā kompensācija, kas ir spēkā pēdējā licences derīguma dienā, no kuras atņemta licencē norādītā kompensācija.

Pirmajā daļā minētā nomaksājamā summa ir vienāda ar starpību starp a), b) vai c) apakšpunktā, atkarībā no konkrētā gadījuma, veiktā aprēķina rezultātu un 6. panta 1. punktā minēto nodrošinājumu.

14. pants

Regula stājas spēkā tās publicēšanas dienā Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2004. gada 19. jūlijā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Franz FISCHLER

---

(1)  OV L 178, 30.6.2001., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 39/2004 (OV L 6, 10.1.2004., 16. lpp.).

1

(2)  OV L 144, 28.6.1995., 14. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 96/2004 (OV L 15, 22.1.2004., 4. lpp.).

2

(3)  OV L 152, 24.6.2000., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 636/2004 (OV L 100, 6.4.2004., 25. lpp.).

3

(4)  OV L 16, 20.1.1989., 19. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 910/2004 (OV L 163, 30.4.2004., 63. lpp.).

4

(5)  Ieskaitot Kosovu, kā noteikts Apvienoto Nāciju Drošības padomes 1999. gada 10. jūnija Rezolūcijā 1244.

5

(6)  OV L 62, 7.3.1980., 5. lpp.

6

---

| 20.7.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 246/28 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 246/28

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1328/2004

(2004. gada 19. jūlijs),

ar ko nosaka Kopienas ražošanas cenas un Kopienas importa cenas neļķēm un rozēm, lai piemērotu režīmu, kas regulē dažu veidu ziedkopības produktu ievedumus ar izcelsmi Kiprā, Izraēlā, Jordānijā un Marokā, kā arī Rietumkrastā un Gazas sektorā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1987. gada 21. decembra Regulu (EEK) Nr. 4088/87, ar ko nosaka nosacījumus, pēc kuriem atsevišķu veidu ziedkopības produktu ievedumiem ar izcelsmi Kiprā, Izraēlā, Jordānijā un Marokā, kā arī Rietumkrastā un Gazas sektorā piemērojami preferenciālie muitas nodokļi (1), un jo īpaši tās 5. panta 2. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| | |
| --- | --- |

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kopienas ražošanas cenas un Kopienas importa cenas vienzieda neļķēm, daudzziedu neļķēm, lielziedu rozēm, sīkziedu rozēm, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 700/88 1.b pantā, divu nedēļu periodam noteiktas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2004. gada 20. jūlijā.

To piemēro no 2004. gada 21. jūlijā līdz 2004. gada 3. augusts.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2004. gada 19. jūlijā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības ģenerāldirektors

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 382, 31.12.1987., 22. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1300/97 (OV L 177, 5.7.1997., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 72, 18.3.1988., 16. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2062/97 (OV L 289, 22.10.1997., 1. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

Komisijas 2004. gada 19. jūlija regulai, ar ko nosaka Kopienas ražošanas cenas un Kopienas importa cenas neļķēm un rozēm, lai piemērotu režīmu, kas regulē dažu veidu ziedkopības produktu ievedumus ar izcelsmi Kiprā, Izraēlā, Jordānijā un Marokā, kā arī Rietumkrastā un Gazas sektorā

| (EUR/100 gab.) |
| --- |
| Laika posms: no 2004. gada 21. jūlija līdz 3. augusta |
| Kopienas ražošanas cena | Vienzieda neļķes
  (standarta) | Daudzziedu
  neļķes | Lielziedu rozes | Sīkziedu rozes |
| | 16,11 | 14,65 | 21,40 | 11,51 |

(EUR/100 gab.)

Laika posms: no 2004. gada 21. jūlija līdz 3. augusta

Kopienas ražošanas cena

Vienzieda neļķes

(standarta)

Daudzziedu

neļķes

Lielziedu rozes

Sīkziedu rozes

16,11

14,65

21,40

11,51

| Kopienas importa cena | Vienzieda neļķes
  (standarta) | Daudzziedu
  neļķes | Lielziedu rozes | Sīkziedu rozes |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Izraēla | — | — | — | — |
| Maroka | — | — | — | — |
| Kipra | — | — | — | — |
| Jordānija | — | — | — | — |
| Rietumkrasts un Gazas Josla | — | — | — | — |

Kopienas importa cena

Vienzieda neļķes

(standarta)

Daudzziedu

neļķes

Lielziedu rozes

Sīkziedu rozes

Izraēla

—

—

—

—

Maroka

—

—

—

—

Kipra

—

—

—

—

Jordānija

—

—

—

—

Rietumkrasts un Gazas Josla

—

—

—

—

---

Tiesību akti, kas pieņemti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu

| 20.7.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 246/30 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 246/30

---

PADOMES VIENOTĀ RĪCĪBA 2004/552/KĀDP

(2004. gada 12. jūlijs)

par Eiropas Pavadoņu radionavigācijas sistēmas darbības aspektiem, kas ietekmē Eiropas Savienības drošību

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, un jo īpaši tā 14. pantu,

tā kā:

| (1) | Ar Padomes 2004. gada 12. jūlija Regulu (EK) Nr. 1321/2004 par struktūru Eiropas Pavadoņu radionavigācijas sistēmas pārvaldībai (1) ir izveidota Kopienas aģentūra, kuras nosaukums ir Eiropas GNSS Uzraudzības iestāde (UI). |
| --- | --- |

(1)

Ar Padomes 2004. gada 12. jūlija Regulu (EK) Nr. 1321/2004 par struktūru Eiropas Pavadoņu radionavigācijas sistēmas pārvaldībai (1) ir izveidota Kopienas aģentūra, kuras nosaukums ir Eiropas GNSS Uzraudzības iestāde (UI).

| (2) | Minētā regula paredz, ka UI cita starpā koordinēs visus ar radionavigācijas sistēmas drošību un aizsardzību saistītos aspektus, nepametot novārtā aspektus, kas attiecas uz Eiropas Savienības un tās dalībvalstu drošību. |
| --- | --- |

(2)

Minētā regula paredz, ka UI cita starpā koordinēs visus ar radionavigācijas sistēmas drošību un aizsardzību saistītos aspektus, nepametot novārtā aspektus, kas attiecas uz Eiropas Savienības un tās dalībvalstu drošību.

| (3) | Minētā regula paredz arī to, ka UI būs licencēšanas iestāde attiecībā uz privātiem koncesiju īpašniekiem, kuri būs atbildīgi par sistēmas darbības īstenošanu un pārvaldību un kuru pienākums, pamatojoties uz koncesijas līgumu ar UI, būs pildīt visus Padomes norādījumus atbilstīgi šai vienotajai rīcībai. |
| --- | --- |

(3)

Minētā regula paredz arī to, ka UI būs licencēšanas iestāde attiecībā uz privātiem koncesiju īpašniekiem, kuri būs atbildīgi par sistēmas darbības īstenošanu un pārvaldību un kuru pienākums, pamatojoties uz koncesijas līgumu ar UI, būs pildīt visus Padomes norādījumus atbilstīgi šai vienotajai rīcībai.

| (4) | Gadījumos, kad sistēmas darbība var negatīvi ietekmēt Eiropas Savienības vai tās dalībvalstu drošību, Padomei būtu jālemj par nepieciešamajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(4)

Gadījumos, kad sistēmas darbība var negatīvi ietekmēt Eiropas Savienības vai tās dalībvalstu drošību, Padomei būtu jālemj par nepieciešamajiem pasākumiem.

| (5) | Padomes ģenerālsekretāram, Augstajam pārstāvim Kopējās ārpolitikas un drošības politikas jautājumos (ĢS/AP), īstenojot šo vienoto rīcību, vajadzētu būt pilnvarotam veikt nepieciešamos pasākumus steidzamības gadījumos un spējīgam nodrošināt pastāvīgu sistēmas darbības uzraudzību, |
| --- | --- |

(5)

Padomes ģenerālsekretāram, Augstajam pārstāvim Kopējās ārpolitikas un drošības politikas jautājumos (ĢS/AP), īstenojot šo vienoto rīcību, vajadzētu būt pilnvarotam veikt nepieciešamos pasākumus steidzamības gadījumos un spējīgam nodrošināt pastāvīgu sistēmas darbības uzraudzību,

IR PIEŅĒMUSI ŠO VIENOTO RĪCĪBU.

1. pants

Neskarot Regulu (EK) Nr. 1321/2004, šajā vienotajā rīcībā ir noteikti pienākumi, kas Padomei jāveic gadījumos, kad Eiropas Pavadoņu radionavigācijas sistēmas (turpmāk – “sistēma”) darbība var negatīvi ietekmēt Eiropas Savienības vai tās dalībvalstu drošību.

2. pants

1.   Gadījumā, ja sistēmas darbības vai tās izmantošanas rezultātā ir apdraudēta Eiropas Savienības vai kādas dalībvalsts drošība vai ja ir apdraudēta sistēmas darbība, jo īpaši, ja šādus draudus izraisījusi starptautiska krīze, Padome vienprātīgi lemj par nepieciešamajiem norādījumiem Eiropas GNSS Uzraudzības iestādei (UI) un sistēmas koncesijas īpašniekam. Ikviens Padomes loceklis, ĢS/AP vai Komisija var lūgt apspriesties Padomē, lai vienotos par šādiem norādījumiem.

2.   Ja ir iespējams, Padome lūdz padomu UI par to, kāds varētu būt tās plānoto norādījumu plašāks iespaids uz GALILEO sistēmu.

3.   Vajadzības gadījumā Politiskā un drošības komiteja iesniedz Padomei savu atzinumu.

3. pants

1.   Izņēmuma gadījumos, kad stāvokļa steidzamības dēļ ir jārīkojas nekavējoties, ĢS/AP ir pilnvarots dot nepieciešamos norādījumus, kas minēti 2. panta 1. punktā. ĢS/AP nekavējoties informē Padomi un Komisiju par visiem norādījumiem, kas doti saskaņā ar šo pantu.

2.   Vajadzības gadījumā Padome var lemt par norādījumu grozīšanu.

4. pants

Padome ar vienprātīgu lēmumu var pēc vajadzības pārskatīt un atjaunināt noteikumus un procedūras, kas paredzētas šīs vienotās rīcības 2. un 3. pantā, ņemot vērā Eiropas Pavadoņu radionavigācijas sistēmas attīstību. Šajā kontekstā Padome jo īpaši noteiks pasākumus, kas jāveic gadījumos, kad ir apdraudēta Eiropas Savienības vai kādas dalībvalsts drošība, sevišķi, ja PRS uztvērēji tiek pazaudēti, nepareizi lietoti vai tiek mazināta to drošība; Padome noteiks arī veidu, kā tā var sniegt UI nepieciešamos norādījumus attiecībā uz jautājumiem, kas varētu ietekmēt Eiropas Savienības vai tās dalībvalstu drošību.

5. pants

Šī vienotā rīcība stājas spēkā tās pieņemšanas dienā.

6. pants

Šo vienoto rīcību publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2004. gada 12. jūlijā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

B. BOT

---

(1)  Sk. šā Oficiālā Vēstneša 1 lpp.

1

Oficiālā Vēstneša

---

| 20.7.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 246/32 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 246/32

---

PADOMES KOPĒJĀ NOSTĀJA 2004/553/KĀDP

(2004. gada 19. jūlijs),

ar kuru groza Kopējo nostāju 2003/495/ KĀDP, kas attiecas uz Irāku

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 15. pantu,

tā kā:

| (1) | Padome 2003. gada 7. jūlijā pieņēma Kopējo nostāju 2003/495/KĀDP (1), kas attiecas uz Irāku, īstenojot Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūciju (ANODPR) 1483 (2003). |
| --- | --- |

(1)

Padome 2003. gada 7. jūlijā pieņēma Kopējo nostāju 2003/495/KĀDP (1), kas attiecas uz Irāku, īstenojot Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūciju (ANODPR) 1483 (2003).

| (2) | Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padome 2004. gada 8. jūnijā pieņēma ANODPR 1546 (2004), paužot gandarījumu par to, ka tiek izveidota suverēna Irākas pagaidu valdība, kas līdz 2004. gada 30. jūnijam uzņemsies pilnu atbildību par Irākas pārvaldīšanu un pārvaldes pilnvaras, un par to, ka līdz 2004. gada 30. jūnijamIrākas okupācija beigsies, Koalīcijas pagaidu pārvalde beigs pastāvēt un Irāka atgūs pilnu suverenitāti, bet uzsverot to, ka ir svarīgi visām valstīm ievērot ANODPR 661 (1990) un turpmākās attiecīgās rezolūcijās, tostarp ANODPR 1483 (2003), noteiktos aizliegumus attiecībā uz ieroču un ar tiem saistītu materiālu pārdošanu vai piegādi Irākai, izņemot attiecībā uz ieročiem un ar tiem saistītiem materiāliem, kas vajadzīgi Irākas valdībai vai ar ANODPR 1511 (2003) izveidotajiem daudznacionālajiem spēkiem, kā arī atgādinot par dalībvalstu pastāvīgo pienākumu iesaldēt un pārskaitīt konkrētus naudas līdzekļus, aktīvus un saimnieciskos resursus saskaņā ar ANODPR 1483 (2003), kā arī par pastāvīgiem aizliegumiem vai dalībvalstu pienākumiem attiecībā uz ANODPR 687 (1991) 8. līdz 12. punktā noteiktajiem priekšmetiem vai ANODPR 707 (1991) 3. punkta f) apakšpunktā minētajām darbībām. |
| --- | --- |

(2)

Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padome 2004. gada 8. jūnijā pieņēma ANODPR 1546 (2004), paužot gandarījumu par to, ka tiek izveidota suverēna Irākas pagaidu valdība, kas līdz 2004. gada 30. jūnijam uzņemsies pilnu atbildību par Irākas pārvaldīšanu un pārvaldes pilnvaras, un par to, ka līdz 2004. gada 30. jūnijamIrākas okupācija beigsies, Koalīcijas pagaidu pārvalde beigs pastāvēt un Irāka atgūs pilnu suverenitāti, bet uzsverot to, ka ir svarīgi visām valstīm ievērot ANODPR 661 (1990) un turpmākās attiecīgās rezolūcijās, tostarp ANODPR 1483 (2003), noteiktos aizliegumus attiecībā uz ieroču un ar tiem saistītu materiālu pārdošanu vai piegādi Irākai, izņemot attiecībā uz ieročiem un ar tiem saistītiem materiāliem, kas vajadzīgi Irākas valdībai vai ar ANODPR 1511 (2003) izveidotajiem daudznacionālajiem spēkiem, kā arī atgādinot par dalībvalstu pastāvīgo pienākumu iesaldēt un pārskaitīt konkrētus naudas līdzekļus, aktīvus un saimnieciskos resursus saskaņā ar ANODPR 1483 (2003), kā arī par pastāvīgiem aizliegumiem vai dalībvalstu pienākumiem attiecībā uz ANODPR 687 (1991) 8. līdz 12. punktā noteiktajiem priekšmetiem vai ANODPR 707 (1991) 3. punkta f) apakšpunktā minētajām darbībām.

| (3) | 2004. gada 28. jūnijā Koalīcijas pagaidu pārvalde beidza pastāvēt un Irāka atguva pilnu suverenitāti. |
| --- | --- |

(3)

2004. gada 28. jūnijā Koalīcijas pagaidu pārvalde beidza pastāvēt un Irāka atguva pilnu suverenitāti.

| (4) | Tādēļ būtu jāgroza Kopējā nostāja 2003/495/KĀDP. |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ būtu jāgroza Kopējā nostāja 2003/495/KĀDP.

| (5) | Ir vajadzīga Kopienas rīcība, lai īstenotu dažus pasākumus, |
| --- | --- |

(5)

Ir vajadzīga Kopienas rīcība, lai īstenotu dažus pasākumus,

IR PIEŅĒMUSI ŠO KOPĒJO NOSTĀJU.

1. pants

Kopējās nostājas 2003/495/KĀDP 1. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“1. pants

1.   Dalībvalstu pilsoņiem vai no dalībvalstu teritorijām, vai izmantojot to karoga kuģus vai gaisa kuģus, ir aizliegts veikt ieroču un ar tiem saistīto visa veida materiālu, tostarp ieroču un munīcijas, militāro transportlīdzekļu un aprīkojuma, paramilitāro spēku aprīkojuma un rezerves daļu, pārdošanu, piegādi vai nodošanu Irākai vai to eksportu uz Irāku, neatkarīgi no tā, vai šīm darbībām ir izcelsme dalībvalstu teritorijā.

2.   Neskarot aizliegumus dalībvalstīm vai to pienākumus attiecībā uz priekšmetiem, kas noteikti 1991. gada 3. aprīļa ANODPR 687 (1991) 8. un 12. punktā, vai uz darbībām, kas aprakstītas 1991. gada 15. augusta ANODPR (1991) 3. punkta f) apakšpunktā, 1. punkts neattiecas uz to ieroču un ar tiem saistīto materiālu pārdošanu, piegādi, nodošanu vai eksportu, kas vajadzīgi Irākas valdībai vai daudznacionālajiem spēkiem, kuri izveidoti ar ANODPR 1511 (2003), lai pildītu ANODPR 1546 (2004) uzdevumus.

3.   Lai pārdotu, piegādātu, vai nodotu Irākai vai uz Irāku eksportētu 2. punktā minētos ieročus un ar tiem saistītos materiālus, vajadzīga atļauja, ko piešķir dalībvalstu kompetentās iestādes.”

2. pants

Kopējās nostājas 2003/495/KĀDP 5. panta noteikumus turpina piemērot; izņēmums ir 5. panta 1. punktā, 2. punkta a) apakšpunktā un 2. punkta b) apakšpunktā paredzētās privilēģijas un imunitāte, kas nav jāpiemēro attiecībā uz jebkādu galīgo spriedumu, kas izriet no līgumsaistībām, kuras Irāka ir uzņēmusies pēc 2004. gada 30. jūnija.

3. pants

Šī kopējā nostāja stājas spēkā tās pieņemšanas dienā. To piemēro no 2004. gada 28. jūnija.

4. pants

Šo kopējo nostāju publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Briselē, 2004. gada 19. jūlijā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

P. H. DONNER

---

(1)  OV L 169, 8.7.2003., 72. lpp. Kopējā nostājā grozījumi izdarīti ar Kopējo nostāju 2003/735/KĀDP (OV L 264, 15.10.2003., 40.lpp.).

1

---