# Euroopa Liidu L 128/2013

| | ISSN 1977-0650
  doi:10.3000/19770650.L_2013.128.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 128 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 56. köide9. mai 2013 |

ISSN 1977-0650

doi:10.3000/19770650.L_2013.128.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 128

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

56. köide9. mai 2013

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 390/2013, 3. mai 2013, millega kehtestatakse aeronavigatsiooniteenuste ja võrgustiku funktsioonide tulemuslikkuse kava (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 391/2013, 3. mai 2013, milles sätestatakse ühine aeronavigatsioonitasude süsteem (
  1
  ) | 31 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 390/2013, 3. mai 2013, millega kehtestatakse aeronavigatsiooniteenuste ja võrgustiku funktsioonide tulemuslikkuse kava (
  1
  )

1

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 391/2013, 3. mai 2013, milles sätestatakse ühine aeronavigatsioonitasude süsteem (
  1
  )

1

31

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 9.5.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 128/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.5.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 128/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 390/2013,

3. mai 2013,

millega kehtestatakse aeronavigatsiooniteenuste ja võrgustiku funktsioonide tulemuslikkuse kava

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrust (EÜ) nr 549/2004, millega sätestatakse raamistik ühtse Euroopa taeva loomiseks (raammäärus) (1) (mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1070/2009), (2) eriti selle artiklit 11,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 549/2004 nähakse ette aeronavigatsiooniteenuste ja võrgustiku funktsioonide tulemuslikkuse kava kehtestamine. Selleks et tagada tulemuslikkuse kava üksikasjalik toimimine, peaks komisjon vastu võtma rakenduseeskirjad. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 549/2004 nähakse ette aeronavigatsiooniteenuste ja võrgustiku funktsioonide tulemuslikkuse kava kehtestamine. Selleks et tagada tulemuslikkuse kava üksikasjalik toimimine, peaks komisjon vastu võtma rakenduseeskirjad.

| (2) | Tulemuslikkuse kava peaks aitama kaasa lennutranspordisüsteemi jätkusuutlikule arengule ning üldiselt tõhustama aeronavigatsiooniteenuseid põhilistes tulemusvaldkondades, nagu ohutus, keskkond, läbilaskevõime ja kulutõhusus, kooskõlas Euroopa lennuliikluse korraldamise (ATM) üldkava tulemuslikkuse raamistikuga, võttes samal ajal nõuetekohaselt arvesse esmatähtsaid ohutuseesmärke. |
| --- | --- |

(2)

Tulemuslikkuse kava peaks aitama kaasa lennutranspordisüsteemi jätkusuutlikule arengule ning üldiselt tõhustama aeronavigatsiooniteenuseid põhilistes tulemusvaldkondades, nagu ohutus, keskkond, läbilaskevõime ja kulutõhusus, kooskõlas Euroopa lennuliikluse korraldamise (ATM) üldkava tulemuslikkuse raamistikuga, võttes samal ajal nõuetekohaselt arvesse esmatähtsaid ohutuseesmärke.

| (3) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 550/2004 aeronavigatsiooniteenuste osutamise kohta ühtses Euroopa taevas (teenuse osutamise määrus), (3) mida on muudetud määrusega (EÜ) nr 1070/2009, nähakse ette maksustamiskava kehtestamine ja ühisprojektide väljatöötamine Euroopa lennuliikluse korraldamise (ATM) üldkava rakendamiseks. Nii maksustamiskava kui ka ühisprojektid on tulemuslikkuse kava edukaks rakendamiseks väga olulised. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 550/2004 aeronavigatsiooniteenuste osutamise kohta ühtses Euroopa taevas (teenuse osutamise määrus), (3) mida on muudetud määrusega (EÜ) nr 1070/2009, nähakse ette maksustamiskava kehtestamine ja ühisprojektide väljatöötamine Euroopa lennuliikluse korraldamise (ATM) üldkava rakendamiseks. Nii maksustamiskava kui ka ühisprojektid on tulemuslikkuse kava edukaks rakendamiseks väga olulised.

| (4) | Määruse (EÜ) nr 549/2004 artikli 11 lõike 1 kohaselt tuleks kõnealust määrust kohaldada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 551/2004 (õhuruumi korraldamise ja kasutamise kohta ühtses Euroopa taevas (õhuruumi määrus), (4) mida on muudetud määrusega (EÜ) nr 1070/2009) artikli 6 kohaste lennuliikluse korraldamise võrgustiku funktsioonide suhtes. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EÜ) nr 549/2004 artikli 11 lõike 1 kohaselt tuleks kõnealust määrust kohaldada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 551/2004 (õhuruumi korraldamise ja kasutamise kohta ühtses Euroopa taevas (õhuruumi määrus), (4) mida on muudetud määrusega (EÜ) nr 1070/2009) artikli 6 kohaste lennuliikluse korraldamise võrgustiku funktsioonide suhtes.

| (5) | Tulemuslikkuse kava rakendamisel võib komisjoni abistada tulemuslikkuse hindamise asutus. See asutus peaks andma komisjonile sõltumatuid nõuandeid kõikides aeronavigatsiooniteenuste ja võrgustiku funktsioonide tulemuslikkust mõjutavates valdkondades. |
| --- | --- |

(5)

Tulemuslikkuse kava rakendamisel võib komisjoni abistada tulemuslikkuse hindamise asutus. See asutus peaks andma komisjonile sõltumatuid nõuandeid kõikides aeronavigatsiooniteenuste ja võrgustiku funktsioonide tulemuslikkust mõjutavates valdkondades.

| (6) | Seoses sellega, et riiklikud järelevalveasutused mängivad tulemuslikkuse kavade rakendamisel põhirolli, peaksid liikmesriigid tagama, et kõnealustel asutustel oleks võimalik oma ülesandeid tulemuslikult täita. |
| --- | --- |

(6)

Seoses sellega, et riiklikud järelevalveasutused mängivad tulemuslikkuse kavade rakendamisel põhirolli, peaksid liikmesriigid tagama, et kõnealustel asutustel oleks võimalik oma ülesandeid tulemuslikult täita.

| (7) | Selleks et tagada kõrgete ühiskondlike sihtide saavutamine pikas perspektiivis, nagu on ette nähtud Euroopa lennuliikluse korraldamise (ATM) üldkavas, peaks tulemuslikkuse kava puhul vaatlema rohkem kui üht võrdlusperioodi. |
| --- | --- |

(7)

Selleks et tagada kõrgete ühiskondlike sihtide saavutamine pikas perspektiivis, nagu on ette nähtud Euroopa lennuliikluse korraldamise (ATM) üldkavas, peaks tulemuslikkuse kava puhul vaatlema rohkem kui üht võrdlusperioodi.

| (8) | Selleks et muuta võrgustiku toimimine üldiselt tulemuslikumaks, tuleks tulemuslikkuse kavas võtta aeronavigatsiooniteenuste, sealhulgas nii marsruudil kui ka lennujaamas osutatavate aeronavigatsiooniteenuste puhul aluseks nn väravast-väravani-lähenemisviis. |
| --- | --- |

(8)

Selleks et muuta võrgustiku toimimine üldiselt tulemuslikumaks, tuleks tulemuslikkuse kavas võtta aeronavigatsiooniteenuste, sealhulgas nii marsruudil kui ka lennujaamas osutatavate aeronavigatsiooniteenuste puhul aluseks nn väravast-väravani-lähenemisviis.

| (9) | Tulemuslikkuse kava peaks sisaldama iga põhilise tulemusvaldkonna näitajaid ja siduvaid eesmärke, mis aitavad nõutava ohutustaseme täielikult saavutada ja seda säilitada. |
| --- | --- |

(9)

Tulemuslikkuse kava peaks sisaldama iga põhilise tulemusvaldkonna näitajaid ja siduvaid eesmärke, mis aitavad nõutava ohutustaseme täielikult saavutada ja seda säilitada.

| (10) | Kogu ELi hõlmavate tulemuseesmärkide vastuvõtmisel teatavaks võrdlusperioodiks peaks komisjon nõuetekohaselt arvesse võtma eelmis(t)el võrdlusperioodi(de)l saavutatud tulemuslikkustaset. |
| --- | --- |

(10)

Kogu ELi hõlmavate tulemuseesmärkide vastuvõtmisel teatavaks võrdlusperioodiks peaks komisjon nõuetekohaselt arvesse võtma eelmis(t)el võrdlusperioodi(de)l saavutatud tulemuslikkustaset.

| (11) | Kuna põhilised tulemusvaldkonnad on omavahel tihedalt seotud, tuleks tulemuslikkuse kava ettevalmistamise ja jälgimise käigus esmatähtsaid ohutuseesmärke silmas pidades võtta nõuetekohaselt arvesse tulemuseesmärkide omavahelist sõltuvust. |
| --- | --- |

(11)

Kuna põhilised tulemusvaldkonnad on omavahel tihedalt seotud, tuleks tulemuslikkuse kava ettevalmistamise ja jälgimise käigus esmatähtsaid ohutuseesmärke silmas pidades võtta nõuetekohaselt arvesse tulemuseesmärkide omavahelist sõltuvust.

| (12) | Tulemuslikkuse kavad tuleks kehtestada funktsionaalsete õhuruumiosade tasandil ning läbipaistvuse tagamiseks peaksid need kavad kajastama kõikide asjaomases funktsionaalses õhuruumiosas tegutsevate aeronavigatsiooniteenuste osutajate panust eesmärkide saavutamisse, mida jälgitakse sobival tasandil. |
| --- | --- |

(12)

Tulemuslikkuse kavad tuleks kehtestada funktsionaalsete õhuruumiosade tasandil ning läbipaistvuse tagamiseks peaksid need kavad kajastama kõikide asjaomases funktsionaalses õhuruumiosas tegutsevate aeronavigatsiooniteenuste osutajate panust eesmärkide saavutamisse, mida jälgitakse sobival tasandil.

| (13) | Tulemuslikkuse kavades tuleks kirjeldada meetmeid, näiteks stimuleerimiskavasid, mis aitaksid sidusrühmadel suurendada tulemuslikkust kõikidel tasanditel. Kuna ohutus on esmatähtis, siis selle suhtes stimuleerimiskavasid ei kohaldata. |
| --- | --- |

(13)

Tulemuslikkuse kavades tuleks kirjeldada meetmeid, näiteks stimuleerimiskavasid, mis aitaksid sidusrühmadel suurendada tulemuslikkust kõikidel tasanditel. Kuna ohutus on esmatähtis, siis selle suhtes stimuleerimiskavasid ei kohaldata.

| (14) | Sidusrühmade seisukohtadega tutvumiseks tuleks korraldada tulemuslikke konsultatsioone nii liikmesriikide, funktsionaalsete õhuruumiosade kui ka kogu Euroopa Liidu tasandil. |
| --- | --- |

(14)

Sidusrühmade seisukohtadega tutvumiseks tuleks korraldada tulemuslikke konsultatsioone nii liikmesriikide, funktsionaalsete õhuruumiosade kui ka kogu Euroopa Liidu tasandil.

| (15) | Sobivate häiremehhanismide loomine ettenägematuteks olukordadeks peaks selleks, et jätkuvalt tagada nii ohutusnõuete täitmine kui ka teenuste järjepidev osutamine olukordades, mis olid tulemuslikkuse kavade vastuvõtmise ajal ettenägematud, mis on ületamatud ja ei allu liikmesriikide ega tulemuseesmärkidega seotud üksuste kontrollile, võimaldama rakendada asjakohaseid meetmeid, mis võivad sisaldada nii kogu ELi hõlmavate kui ka kohalike tulemuseesmärkide läbivaatamist. |
| --- | --- |

(15)

Sobivate häiremehhanismide loomine ettenägematuteks olukordadeks peaks selleks, et jätkuvalt tagada nii ohutusnõuete täitmine kui ka teenuste järjepidev osutamine olukordades, mis olid tulemuslikkuse kavade vastuvõtmise ajal ettenägematud, mis on ületamatud ja ei allu liikmesriikide ega tulemuseesmärkidega seotud üksuste kontrollile, võimaldama rakendada asjakohaseid meetmeid, mis võivad sisaldada nii kogu ELi hõlmavate kui ka kohalike tulemuseesmärkide läbivaatamist.

| (16) | Tsiviil-sõjaline koostöö ja koordineerimine on tulemuslikkuse kava eesmärkide saavutamisel ülimalt olulised ja nende puhul võetakse nõuetekohaselt arvesse sõjaliste missioonide tulemuslikkust. |
| --- | --- |

(16)

Tsiviil-sõjaline koostöö ja koordineerimine on tulemuslikkuse kava eesmärkide saavutamisel ülimalt olulised ja nende puhul võetakse nõuetekohaselt arvesse sõjaliste missioonide tulemuslikkust.

| (17) | Tulemuslikkuse kava ei tohiks piirata määruse (EÜ) nr 549/2004 selliste sätete kohaldamist, mille eesmärk on kaitsta esmatähtsaid julgeoleku- või kaitsepoliitikahuvisid. |
| --- | --- |

(17)

Tulemuslikkuse kava ei tohiks piirata määruse (EÜ) nr 549/2004 selliste sätete kohaldamist, mille eesmärk on kaitsta esmatähtsaid julgeoleku- või kaitsepoliitikahuvisid.

| (18) | Põhilised tulemusnäitajad tuleks valida nii, et need oleksid konkreetsed ja mõõdetavad ning et nende põhjal oleks võimalik määrata vastutus tulemuseesmärkide saavutamise eest. Tulemuseesmärkidega seotud sihid peaksid olema saavutatavad, realistlikud ja õigeaegsed, pidades silmas aeronavigatsiooniteenuste jätkusuutliku osutamise tõhusat juhtimist. |
| --- | --- |

(18)

Põhilised tulemusnäitajad tuleks valida nii, et need oleksid konkreetsed ja mõõdetavad ning et nende põhjal oleks võimalik määrata vastutus tulemuseesmärkide saavutamise eest. Tulemuseesmärkidega seotud sihid peaksid olema saavutatavad, realistlikud ja õigeaegsed, pidades silmas aeronavigatsiooniteenuste jätkusuutliku osutamise tõhusat juhtimist.

| (19) | Rahaliselt toetatavate siduvate tulemuseesmärkide rakendamine peab olema seotud komisjoni 3. mai 2013. aasta rakendusmäärusega (EL) nr 391/2013 ühise aeronavigatsioonitasude süsteemi kohta (5). |
| --- | --- |

(19)

Rahaliselt toetatavate siduvate tulemuseesmärkide rakendamine peab olema seotud komisjoni 3. mai 2013. aasta rakendusmäärusega (EL) nr 391/2013 ühise aeronavigatsioonitasude süsteemi kohta (5).

| (20) | Põhiliste tulemusnäitajate ja tulemuseesmärkide kehtestamisel ja rakendamisel tuleb järgida Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 216/2008 (6) ja selle rakenduseeskirjades sätestatud ohutuseesmärke ja -standardeid ning ELis kõnealuste eesmärkide saavutamiseks ja säilitamiseks võetud meetmeid. |
| --- | --- |

(20)

Põhiliste tulemusnäitajate ja tulemuseesmärkide kehtestamisel ja rakendamisel tuleb järgida Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 216/2008 (6) ja selle rakenduseeskirjades sätestatud ohutuseesmärke ja -standardeid ning ELis kõnealuste eesmärkide saavutamiseks ja säilitamiseks võetud meetmeid.

| (21) | Komisjon peaks tulemuslikkuse kavasid ja tulemuseesmärke hindama, veenduma, et need on kooskõlas kogu ELi hõlmavate tulemuseesmärkidega ning et nende panus kõnealuste eesmärkide saavutamisse ja Euroopa lennuliikluse korraldamise (ATM) võrgustiku üldise tulemuslikkuse suurendamisse on piisav. Kui asjaomased tulemuslikkuse kavad ja tulemuseesmärgid ei ole kooskõlas kogu ELi hõlmavate tulemuseesmärkidega ega anna piisavat panust nende saavutamisse, peaks komisjon nõudma asjaomaste tulemuslikkuse kavade ja tulemuseesmärkide läbivaatamist ja/või parandusmeetmete võtmist. |
| --- | --- |

(21)

Komisjon peaks tulemuslikkuse kavasid ja tulemuseesmärke hindama, veenduma, et need on kooskõlas kogu ELi hõlmavate tulemuseesmärkidega ning et nende panus kõnealuste eesmärkide saavutamisse ja Euroopa lennuliikluse korraldamise (ATM) võrgustiku üldise tulemuslikkuse suurendamisse on piisav. Kui asjaomased tulemuslikkuse kavad ja tulemuseesmärgid ei ole kooskõlas kogu ELi hõlmavate tulemuseesmärkidega ega anna piisavat panust nende saavutamisse, peaks komisjon nõudma asjaomaste tulemuslikkuse kavade ja tulemuseesmärkide läbivaatamist ja/või parandusmeetmete võtmist.

| (22) | Võrdlusperioodide ajal tuleks kohaldada tõhusat tulemuslikkuse jälgimise korda (see hõlmab ka andmete kogumist ja levitamist), millega tagatakse, et tulemuslikkuse suurendamisega saavutatakse kõnealused eesmärgid, ning vajaduse korral võtta asjakohaseid meetmeid. |
| --- | --- |

(22)

Võrdlusperioodide ajal tuleks kohaldada tõhusat tulemuslikkuse jälgimise korda (see hõlmab ka andmete kogumist ja levitamist), millega tagatakse, et tulemuslikkuse suurendamisega saavutatakse kõnealused eesmärgid, ning vajaduse korral võtta asjakohaseid meetmeid.

| (23) | Kui komisjon saab jälgimise käigus olulisi tõendeid selle kohta, et kogu ELi hõlmavate esialgsete eesmärkide seadmisel kasutatud esialgsed andmed, prognoosid ja põhjendused enam ei kehti, võib komisjon otsustada, et kogu ELi hõlmavad tulemuseesmärgid tuleb läbi vaadata, või anda liikmesriigi nõudmise korral loa kohalike eesmärkide läbivaatamiseks. |
| --- | --- |

(23)

Kui komisjon saab jälgimise käigus olulisi tõendeid selle kohta, et kogu ELi hõlmavate esialgsete eesmärkide seadmisel kasutatud esialgsed andmed, prognoosid ja põhjendused enam ei kehti, võib komisjon otsustada, et kogu ELi hõlmavad tulemuseesmärgid tuleb läbi vaadata, või anda liikmesriigi nõudmise korral loa kohalike eesmärkide läbivaatamiseks.

| (24) | Tulemuseesmärgid tuleks kehtestada ka võrgustiku funktsioonide täitmise kohta. Seepärast tuleks käesolevat määrust kohaldada ka komisjoni 7. juuli 2011. aasta määruse (EL) nr 677/2011 (millega kehtestatakse lennuliikluse korraldamise (ATM) võrgustiku funktsioonide üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja muudetakse määrust (EL) nr 691/2010) (7) artikli 3 kohaselt loodud võrgustiku haldusasutuste suhtes. Seetõttu tuleks komisjoni määrust (EL) nr 677/2011 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(24)

Tulemuseesmärgid tuleks kehtestada ka võrgustiku funktsioonide täitmise kohta. Seepärast tuleks käesolevat määrust kohaldada ka komisjoni 7. juuli 2011. aasta määruse (EL) nr 677/2011 (millega kehtestatakse lennuliikluse korraldamise (ATM) võrgustiku funktsioonide üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja muudetakse määrust (EL) nr 691/2010) (7) artikli 3 kohaselt loodud võrgustiku haldusasutuste suhtes. Seetõttu tuleks komisjoni määrust (EL) nr 677/2011 vastavalt muuta.

| (25) | Komisjoni 29. juuli 2010. aasta määrus (EL) nr 691/2010, millega kehtestatakse aeronavigatsiooniteenuste ja võrgufunktsioonide tulemuslikkuse kava ning muudetakse määrust (EÜ) nr 2096/2005, milles sätestatakse aeronavigatsiooniteenuste osutamise ühised nõuded, (8) komisjoni määruse (EL) nr 677/2011 artikkel 26 ja komisjoni 24. novembri 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1216/2011, millega muudetakse komisjoni määrust (EL) nr 691/2010, millega kehtestatakse aeronavigatsiooniteenuste ja võrgufunktsioonide tulemuslikkuse kava, (9) tuleks alates 1. jaanuarist 2015 kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(25)

Komisjoni 29. juuli 2010. aasta määrus (EL) nr 691/2010, millega kehtestatakse aeronavigatsiooniteenuste ja võrgufunktsioonide tulemuslikkuse kava ning muudetakse määrust (EÜ) nr 2096/2005, milles sätestatakse aeronavigatsiooniteenuste osutamise ühised nõuded, (8) komisjoni määruse (EL) nr 677/2011 artikkel 26 ja komisjoni 24. novembri 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1216/2011, millega muudetakse komisjoni määrust (EL) nr 691/2010, millega kehtestatakse aeronavigatsiooniteenuste ja võrgufunktsioonide tulemuslikkuse kava, (9) tuleks alates 1. jaanuarist 2015 kehtetuks tunnistada.

| (26) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas ühtse taeva komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(26)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas ühtse taeva komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I   PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Reguleerimisese ja -ala

1.   Käesoleva määrusega kehtestatakse meetmed, et parandada aeronavigatsiooniteenuste ja võrgustiku funktsioonide üldist tulemuslikkust üldises lennuliikluses Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) Euroopa (eurot) ja Aafrika (AFI) piirkonnas, kus liikmesriigid vastutavad aeronavigatsiooniteenuste osutamise eest, et rahuldada kõikide õhuruumi kasutajate nõudmisi.

2.   Eesmärkide seadmisel ja tulemuslikkuse jälgimisel kohaldatakse käesolevat määrust selliste aeronavigatsiooniteenuste suhtes, mida osutavad järgmised üksused:

| a) | lennuliiklusteenuse osutajad, kes on määratud kooskõlas määruse (EÜ) nr 550/2004 artikliga 8; |
| --- | --- |

a)

lennuliiklusteenuse osutajad, kes on määratud kooskõlas määruse (EÜ) nr 550/2004 artikliga 8;

| b) | lennunduse meteoroloogiateenuste osutajad, kui need on määratud kooskõlas määruse (EÜ) nr 550/2004 artikli 9 lõikega 1; |
| --- | --- |

b)

lennunduse meteoroloogiateenuste osutajad, kui need on määratud kooskõlas määruse (EÜ) nr 550/2004 artikli 9 lõikega 1;

| c) | võrgustiku haldusasutus, mis on loodud kooskõlas komisjoni määruse (EL) nr 677/2011 artikliga 3. |
| --- | --- |

c)

võrgustiku haldusasutus, mis on loodud kooskõlas komisjoni määruse (EL) nr 677/2011 artikliga 3.

Eesmärkide seadmisel ja kulutõhususalase tulemuslikkuse jälgimisel kohaldatakse käesolevat määrust ka selliste ametiasutuste või isikute suhtes, kes kannavad kasutustasudest kaetavaid rahastamiskõlblikke kulusid vastavalt määruse (EÜ) nr 550/2004 artikli 15 lõike 2 punktile b ja rakendusmääruse (EL) nr 391/2013 artikli 6 lõikele 2.

3.   Ilma et see piiraks lõike 4 sätete kohaldamist, võivad liikmesriigid otsustada, et käesolevat määrust ei kohaldata terminalis osutatavate aeronavigatsiooniteenuste suhtes lennujaamades, kus instrumentaallennureeglite järgi käitatavate lendude (IFR-lendude) arv aastas on väiksem kui 70 000. Asjaomased lennujaamad teatavad sellest komisjonile.

4.   Kui liikmesriigi ükski lennujaam ei küüni instrumentaallennureeglite järgi käitatavate lendude künniseni, st 70 000ni, kohaldatakse tulemuseesmärke vähemalt kõige suurema IFR-lendude arvuga lennujaama suhtes.

5.   Kulutõhususeesmärke kohaldatakse määruse (EÜ) nr 550/2004 artikli 15 lõike 2 punktide a ja b kohaselt kindlaks määratud kulude suhtes.

6.   Liikmesriigid võivad kohaldada käesolevat määrust ka järgmiselt:

| a) | teistes ICAO piirkondades nende vastutusel olevas õhuruumis tingimusel, et nad teavitavad sellest komisjoni ja teisi liikmesriike, ilma et see piiraks 1944. aasta Chicago rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsioonist (Chicago konventsioonist) tulenevaid õigusi ja kohustusi; |
| --- | --- |

a)

teistes ICAO piirkondades nende vastutusel olevas õhuruumis tingimusel, et nad teavitavad sellest komisjoni ja teisi liikmesriike, ilma et see piiraks 1944. aasta Chicago rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsioonist (Chicago konventsioonist) tulenevaid õigusi ja kohustusi;

| b) | selliste aeronavigatsiooniteenuste osutajate suhtes, kellel on määruse (EÜ) nr 550/2004 artikli 7 lõike 5 kohane luba osutada aeronavigatsiooniteenuseid ilma sertifitseerimiseta. |
| --- | --- |

b)

selliste aeronavigatsiooniteenuste osutajate suhtes, kellel on määruse (EÜ) nr 550/2004 artikli 7 lõike 5 kohane luba osutada aeronavigatsiooniteenuseid ilma sertifitseerimiseta.

7.   Olenemata Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/42/EÜ (teabe kaitse kohta) (10) sätetest ning komisjoni asjakohastest rakendusmäärustest (EÜ) nr 1321/2007 (11) ja (EÜ) nr 1330/2007, (12) kohaldatakse V peatükis kehtestatud andmeesitusnõudeid siseriiklike asutuste, aeronavigatsiooniteenuste osutajate, lennujaama käitajate ja koordinaatorite ning lennuettevõtjate suhtes.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

1)   „lennujaama käitaja”– lennujaama haldaja, kes põhiülesandena või lisaks muule tegevusele haldab ja juhib lennujaama taristut vastavalt siseriiklikele õigusnormidele ning koordineerib ja juhib asjaomases lennujaamas või lennujaamade süsteemis tegutsevate eri ettevõtjate tegevust;

2)   „andmed”– aeronavigatsiooniteenuste tulemuslikkusega seotud kvalitatiivne, kvantitatiivne ja muul moel asjakohane teave, mida komisjon või keegi tema nimel on tulemuslikkuse kava rakendamiseks kogunud ja süstemaatiliselt töödelnud;

3)   „tulemusnäitajad”– näitajad, mida kasutatakse tulemuslikkuse jälgimisel, võrdleval hindamisel ja läbivaatamisel;

4)   „põhilised tulemusnäitajad”– tulemuseesmärkide seadmisel kasutatavad tulemusnäitajad;

5)   „IFR-lendude arv”– instrumentaallennureeglite järgi tehtud startide ja maandumiste keskmine koguarv aastas, mis arvutatakse tulemuslikkuse kavade esitamisele eelnenud kolme kalendriaasta andmete põhjal;

6)   „siduv eesmärk”– liikmesriigi tulemuslikkuse kava osana vastu võetud tulemuseesmärk, mis on seotud stimuleerimiskava ja/või parandusmeetmete kavaga;

7)   „lennuettevõtja”– lennutranspordiga tegelev ettevõtja, kellele liikmesriik on Euroopa Liidu õiguse kohaselt välja andnud kehtiva lennutegevusloa;

8)   „kindlaksmääratud kulud”– määruse (EÜ) nr 550/2004 artikli 15 lõike 2 punktides a ja b kindlaks määratud kulud;

9)   „siseriiklik asutus”– riigi või funktsionaalsete õhuruumiosade tasandi reguleeriv asutus, mille kulud seoses aeronavigatsiooniteenuste osutamisega kaetakse õhuruumi kasutajate maksetest vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 391/2013 artikli 6 lõikele 2;

10)   „õiglane suhtumine”– selline tegutsemine, et vahetuid teenuseosutajaid ega teisi ettevõtjaid ei karistata nende kogemusele ja koolitusele vastava tegevuse, tegevusetuse või otsuste pärast, lubamata seejuures ränka hooletust, tahtlikku rikkumist ja hävitavaid tegusid;

11)   „lennujaama koordinaator”– liikmesriigi määratud füüsiline või juriidiline isik, kes täidab koordineeritud lennujaamades koordineerimisülesandeid kooskõlas nõukogu 18. jaanuari 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 95/93 (ühenduse lennujaamades teenindusaegade jaotamise ühiste eeskirjade kohta) (13) artikliga 4;

12)   „tulemuslikkuse jälgimine”– pidev andmete kogumine ja analüüsimine, et mõõta süsteemi tegelikku toimimist võrreldes asjakohaste (põhiliste) tulemuseesmärkide ja tulemuskavadega, kasutades käesoleva määruse artiklis 9 ja I lisas sätestatud (põhilisi) tulemusnäitajaid;

13)   „võrdlusperiood”– ajavahemik, mille jooksul kogu ELi hõlmavad tulemuseesmärgid ja tulemuslikkuse kavad kehtivad ja mille jooksul neid kohaldatakse, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 549/2004 artikli 11 lõike 3 punktis d;

14)   „lennuraja loata hõivamine”– lennujaamas toimuv mis tahes vahejuhtum, mis on seotud õhusõiduki, liiklusvahendi või isiku loata viibimisega piiritletud ohutusalas, mis on ette nähtud õhusõidukite maandumiseks ja startimiseks;

15)   „lennuliiklusteenindusüksus” (ATS-üksus)– tsiviil- või sõjaline üksus, mis vastutab lennuliiklusteenuste osutamise eest;

16)   „CNS-, MET- ja AIS-teenused”– side-, navigatsiooni- ja seireteenused, lennunduse meteoroloogiateenused ja aeronavigatsiooniteabeteenused;

17)   „erakorraline sündmus”– olukord, kus lennuliikluse korraldamise (ATM) suutlikkus on erakordselt väike, nii et lennuliiklusvoo juhtimisest (ATFM-ist) tingitud hilinemiste arv on erakordselt suur lennuliikluse ettekavatsetud piiramise tõttu, mis on tingitud käitamisalastest või tehnilistest muutustest, üliraskete ilmastikuolude tõttu, suurte lennuruumiosade sulgemise tõttu looduslikel või poliitilistel põhjustel või töövaidluste tõttu või mõne eespool loetletud põhjuste kombinatsiooni tõttu, mistõttu peab võrgustiku haldusasutus kaasama Euroopa lennunduskriiside koordineerimisüksuse (EACCC);

18)   „ümberkorraldamiskulud”– suured ühekordsed kulud, mida aeronavigatsiooniteenuste osutajad kannavad ümberkorraldamise käigus, võttes kasutusele uusi tehnoloogialahendusi, protseduure ja asjakohaseid ärimudeleid, et stimuleerida integreeritud teenuste pakkumist, kui liikmesriik soovib tehtud kulutused tagasi saada ühe või mitme võrdlusperioodi jooksul. Ümberkorraldamiskulud võivad hõlmata kulusid, mis on seotud töötajatele hüvitise maksmisega, lennujuhtimiskeskuste sulgemisega, tegevuse teise kohta üleviimisega ning varade mahakandmise ja/või strateegilise osaluse omandamisega teises aeronavigatsiooniteenuseid osutavates äriühingutes.

Artikkel 3

Tulemuslikkuse hindamise asutus

1.   Kui komisjon otsustab määrata tulemuslikkuse hindamise asutuse, mis aitab kaasa tulemuslikkuse kava rakendamisele, tuleks kõnealune asutus määrata ajavahemikuks, mis on kooskõlas võrdlusperioodidega. Komisjon nimetab tulemuslikkuse hindamise asutuse esimehe ja liikmed.

2.   Tulemuslikkuse hindamise asutus on piisavalt pädev ja erapooletu, et täita iseseisvalt talle komisjoni määratud ülesandeid eelkõige kohaldatavates põhilistes tulemusvaldkondades.

3.   Tulemuslikkuse hindamise asutus abistab komisjoni tulemuslikkuse kava rakendamisel eelkõige seoses järgmisega:

| a) | tulemuslikkusalaste andmete kogumine, analüüsimine, kontrollimine ja levitamine; |
| --- | --- |

a)

tulemuslikkusalaste andmete kogumine, analüüsimine, kontrollimine ja levitamine;

| b) | põhiliste tulemusvaldkondade kindlaksmääramine või kohandamine kooskõlas lennuliikluse korraldamise (ATM) üldkava tulemuslikkuse raamistikus kindlaksmääratud põhiliste tulemusvaldkondadega vastavalt artikli 9 lõikele 1, ning asjakohaste põhiliste tulemusnäitajate kindlaksmääramine või kohandamine; |
| --- | --- |

b)

põhiliste tulemusvaldkondade kindlaksmääramine või kohandamine kooskõlas lennuliikluse korraldamise (ATM) üldkava tulemuslikkuse raamistikus kindlaksmääratud põhiliste tulemusvaldkondadega vastavalt artikli 9 lõikele 1, ning asjakohaste põhiliste tulemusnäitajate kindlaksmääramine või kohandamine;

| c) | asjakohaste põhiliste tulemusnäitajate kindlaksmääramine, et kõik põhilised tulemusvaldkonnad hõlmaksid võrgustiku funktsioonide ja aeronavigatsiooniteenuste tulemuslikkust nii marsruudil osutatavate teenuste kui ka terminaliteenuste osas; |
| --- | --- |

c)

asjakohaste põhiliste tulemusnäitajate kindlaksmääramine, et kõik põhilised tulemusvaldkonnad hõlmaksid võrgustiku funktsioonide ja aeronavigatsiooniteenuste tulemuslikkust nii marsruudil osutatavate teenuste kui ka terminaliteenuste osas;

| d) | kogu ELi hõlmavate tulemuseesmärkide seadmine või läbivaatamine; |
| --- | --- |

d)

kogu ELi hõlmavate tulemuseesmärkide seadmine või läbivaatamine;

| e) | artikli 10 lõikes 4 osutatud häiretasemete väljatöötamine artiklis 19 sätestatud häiremehhanismide aktiveerimiseks; |
| --- | --- |

e)

artikli 10 lõikes 4 osutatud häiretasemete väljatöötamine artiklis 19 sätestatud häiremehhanismide aktiveerimiseks;

| f) | vastu võetud tulemuslikkuskavade, sealhulgas tulemuseesmärkide kooskõla hindamine kogu ELi hõlmavate eesmärkidega; |
| --- | --- |

f)

vastu võetud tulemuslikkuskavade, sealhulgas tulemuseesmärkide kooskõla hindamine kogu ELi hõlmavate eesmärkidega;

| g) | vajaduse korral artikli 19 lõike 3 kohaselt vastu võetud häiretasemete kooskõla hindamine artikli 10 lõike 4 kohaste kogu ELi hõlmavate häiretasemetega; |
| --- | --- |

g)

vajaduse korral artikli 19 lõike 3 kohaselt vastu võetud häiretasemete kooskõla hindamine artikli 10 lõike 4 kohaste kogu ELi hõlmavate häiretasemetega;

| h) | vajaduse korral asjaomaste liikmesriikide läbivaadatud tulemuseesmärkide või nende võetud asjakohaste parandusmeetmete hindamine; |
| --- | --- |

h)

vajaduse korral asjaomaste liikmesriikide läbivaadatud tulemuseesmärkide või nende võetud asjakohaste parandusmeetmete hindamine;

| i) | aeronavigatsiooniteenuste tulemuslikkuse, sh investeeringute ja kapitalikulude jälgimine, võrdlev hindamine ja läbivaatamine nii kohalikul kui ka ELi tasandil; |
| --- | --- |

i)

aeronavigatsiooniteenuste tulemuslikkuse, sh investeeringute ja kapitalikulude jälgimine, võrdlev hindamine ja läbivaatamine nii kohalikul kui ka ELi tasandil;

| j) | võrgustiku funktsioonide tulemuslikkuse jälgimine, võrdlev hindamine ja läbivaatamine; |
| --- | --- |

j)

võrgustiku funktsioonide tulemuslikkuse jälgimine, võrdlev hindamine ja läbivaatamine;

| k) | Euroopa lennuliikluse korraldamise (ATM) võrgustiku üldise tulemuslikkuse jälgimine, sealhulgas iga-aastaste aruannete koostamine ühtse taeva komiteele; |
| --- | --- |

k)

Euroopa lennuliikluse korraldamise (ATM) võrgustiku üldise tulemuslikkuse jälgimine, sealhulgas iga-aastaste aruannete koostamine ühtse taeva komiteele;

| l) | tulemuseesmärkide saavutamise hindamine iga võrdlusperioodi lõpus eesmärgiga valmistada ette järgmine periood; |
| --- | --- |

l)

tulemuseesmärkide saavutamise hindamine iga võrdlusperioodi lõpus eesmärgiga valmistada ette järgmine periood;

| m) | võrgustiku haldusasutuse tulemuslikkuskava hindamine, milles muu hulgas käsitletakse kõnealuse kava kooskõla kogu ELi hõlmavatele tulemuseesmärkidega; |
| --- | --- |

m)

võrgustiku haldusasutuse tulemuslikkuskava hindamine, milles muu hulgas käsitletakse kõnealuse kava kooskõla kogu ELi hõlmavatele tulemuseesmärkidega;

| n) | hoolduse ja toe pakkumine sidusrühmadega konsulteerimise ajakava koordineerimisel seoses rakendusmääruse (EL) nr 391/2013 artikli 9 lõike 1 kohaste tulemuslikkuse kavade ja konsulteerimiskohustusega. |
| --- | --- |

n)

hoolduse ja toe pakkumine sidusrühmadega konsulteerimise ajakava koordineerimisel seoses rakendusmääruse (EL) nr 391/2013 artikli 9 lõike 1 kohaste tulemuslikkuse kavade ja konsulteerimiskohustusega.

4.   Komisjoni taotluse korral annab tulemuslikkuse hindamise asutus tulemuslikkusega seotud küsimustes ad hoc teavet või esitab sellekohased aruanded.

5.   Tulemuslikkuse hindamise asutus võib kava parandamiseks komisjoni teavitada ja esitada talle asjakohaseid soovitusi.

6.   Suhetes riiklike järelevalveasutustega tuleb silmas pidada järgmist:

| a) | Euroopa lennuliikluse korraldamise (ATM) võrgustiku üldise tulemuslikkuse jälgimiseks kogub tulemuslikkuse hindamise asutus riiklikelt järelevalveasutustelt vajalikku teavet tulemuslikkuse kavade kohta; |
| --- | --- |

a)

Euroopa lennuliikluse korraldamise (ATM) võrgustiku üldise tulemuslikkuse jälgimiseks kogub tulemuslikkuse hindamise asutus riiklikelt järelevalveasutustelt vajalikku teavet tulemuslikkuse kavade kohta;

| b) | riiklike järelevalveasutuste taotluse korral abistab tulemuslikkuse hindamise asutus neid ja esitab neile tulemuslikkuse küsimustes sõltumatuid seisukohti, näiteks faktilisi võrdlusi aeronavigatsiooniteenuste selliste osutajate vahel, kes tegutsevad samaväärses keskkonnas (võrdlusuuringud), analüüse tulemusmuutuste kohta viimase viie aasta jooksul, või tulevikku suunatud prognooside analüüse; |
| --- | --- |

b)

riiklike järelevalveasutuste taotluse korral abistab tulemuslikkuse hindamise asutus neid ja esitab neile tulemuslikkuse küsimustes sõltumatuid seisukohti, näiteks faktilisi võrdlusi aeronavigatsiooniteenuste selliste osutajate vahel, kes tegutsevad samaväärses keskkonnas (võrdlusuuringud), analüüse tulemusmuutuste kohta viimase viie aasta jooksul, või tulevikku suunatud prognooside analüüse;

| c) | riiklikud järelevalveasutused võivad paluda tulemuslikkuse hindamise asutuselt abi soovituslike väärtuste vahemike kindlaksmääramisel, võttes arvesse kogu ELi hõlmavaid eesmärke. Need väärtused peavad olema kättesaadavad riiklikele järelevalveasutustele, aeronavigatsiooniteenuste osutajatele, lennujaama käitajatele ja õhuruumi kasutajatele. |
| --- | --- |

c)

riiklikud järelevalveasutused võivad paluda tulemuslikkuse hindamise asutuselt abi soovituslike väärtuste vahemike kindlaksmääramisel, võttes arvesse kogu ELi hõlmavaid eesmärke. Need väärtused peavad olema kättesaadavad riiklikele järelevalveasutustele, aeronavigatsiooniteenuste osutajatele, lennujaama käitajatele ja õhuruumi kasutajatele.

7.   Selleks et tagada kooskõla määruse (EÜ) nr 216/2008 kohaselt seatud ja rakendatud eesmärkide ja standarditega, teeb tulemuslikkuse hindamise asutus vastavalt vajadusele koostööd Euroopa Lennundusohutusametiga (EASA) lõikes 3 osutatud ohutusülesannete täitmisel.

8.   Selleks et jälgida Euroopa lennuliikluse korraldamise (ATM) võrgustiku üldist tulemuslikkust, töötab tulemuslikkuse hindamise asutus koos aeronavigatsiooniteenuste osutajate, lennujaama käitajate ja koordinaatorite ning lennuettevõtjatega välja asjakohase töökorra.

Artikkel 4

Riiklikud järelevalveasutused

1.   Riiklikud järelevalveasutused vastutavad tulemuslikkuse kavade väljatöötamise, tulemuslikkuse järelevalve ning tulemuslikkuse kavade ja tulemuseesmärkide jälgimise eest. Nende ülesannete täitmisel peavad nad tegutsema erapooletult, sõltumatult ja läbipaistvalt.

2.   Liikmesriigid tagavad, et riiklikel järelevalveasutustel on kõigis põhilistes tulemusvaldkondades olemas vajalikud vahendid ja suutlikkus või juurdepääs vajalikele vahenditele ja suutlikkusele, et täita käesoleva määrusega ettenähtud ülesandeid, ning et neil on kontrollimisvolitused, et täita artiklis 20 osutatud ülesandeid.

3.   Kui liikmesriigil on rohkem kui üks riiklik järelevalveasutus, teavitab ta komisjoni, missugune riiklik järelevalveasutus vastutab käesoleva määruse rakendamise koordineerimise eest riigis.

Artikkel 5

Funktsionaalsed õhuruumiosad

1.   Liikmesriigid kehtestavad tulemuslikkuse kavad funktsionaalsete õhuruumiosade tasandil.

2.   Lõikes 1 osutatud kohustuse täitmiseks teevad liikmesriigid järgmist:

| a) | tagavad, et tulemuslikkuse kava vastab II lisas esitatud vormile; |
| --- | --- |

a)

tagavad, et tulemuslikkuse kava vastab II lisas esitatud vormile;

| b) | teavitavad komisjoni sellest, missugune riiklik järelevalveasutus või organ vastutab funktsionaalse õhuruumiosa sisese koordineerimise ja komisjoniga suhtlemise eest tulemuslikkuse kava rakendamise küsimustes; |
| --- | --- |

b)

teavitavad komisjoni sellest, missugune riiklik järelevalveasutus või organ vastutab funktsionaalse õhuruumiosa sisese koordineerimise ja komisjoniga suhtlemise eest tulemuslikkuse kava rakendamise küsimustes;

| c) | võtavad asjakohaseid meetmeid, et tagada järgmine:






  i) | vastavalt punkti e ja I lisa sätetele seatakse igale põhilisele tulemusnäitajale üks konkreetne eesmärk; |
| --- | --- | --- |

c)

võtavad asjakohaseid meetmeid, et tagada järgmine:

i)

vastavalt punkti e ja I lisa sätetele seatakse igale põhilisele tulemusnäitajale üks konkreetne eesmärk;

| ii) | läbipaistvuse tagamiseks peavad tulemuslikkuse kavad kajastama kõikide asjaomases funktsionaalses õhuruumis tegutsevate aeronavigatsiooniteenuste osutajate panust asjaomase õhuruumiosa jaoks seatud tulemuseesmärkide saavutamisse, mida jälgitakse sobival tasandil; |
| --- | --- |

ii)

läbipaistvuse tagamiseks peavad tulemuslikkuse kavad kajastama kõikide asjaomases funktsionaalses õhuruumis tegutsevate aeronavigatsiooniteenuste osutajate panust asjaomase õhuruumiosa jaoks seatud tulemuseesmärkide saavutamisse, mida jälgitakse sobival tasandil;

| iii) | kui eesmärke ei täideta, määratakse võrdlusperioodi jooksul kindlaks määruse (EÜ) nr 549/2004 artikli 11 lõike 3 punktis d osutatud meetmed ja kohaldataks neid. Selleks kasutatakse iga-aastaseid tulemuslikkuse kava väärtusi; |
| --- | --- |

iii)

kui eesmärke ei täideta, määratakse võrdlusperioodi jooksul kindlaks määruse (EÜ) nr 549/2004 artikli 11 lõike 3 punktis d osutatud meetmed ja kohaldataks neid. Selleks kasutatakse iga-aastaseid tulemuslikkuse kava väärtusi;

| d) | vastutavad kohalikul tasandil, eelkõige funktsionaalse õhuruumiosa tasandil, riigi tasandil või navigatsioonitasude sissenõudmise piirkonna ja lennujaama tasandil seatud tulemuseesmärkide kindlaksmääramise ja saavutamise eest; |
| --- | --- |

d)

vastutavad kohalikul tasandil, eelkõige funktsionaalse õhuruumiosa tasandil, riigi tasandil või navigatsioonitasude sissenõudmise piirkonna ja lennujaama tasandil seatud tulemuseesmärkide kindlaksmääramise ja saavutamise eest;

| e) | kui ühtki ühist marsruudi navigatsioonitasude sissenõudmise piirkonda ei ole rakendusmääruse (EL) nr 391/2013 artikli 4 tähenduses kehtestatud ja seepärast on kulutõhususeesmärgid seatud rohkem kui ühele asjaomases funktsionaalses õhuruumiosas asuvale navigatsioonitasude sissenõudmise piirkonnale, koondatakse kõnealused kulutõhususeesmärgid üheks marsruudil osutatavate aeronavigatsiooniteenuste suhtes kohaldatavaks liiteesmärgiks ning teavitamise eesmärgil edastatakse üldväärtus, mis kajastab funktsionaalsete õhuruumiosade tasandil kulutõhususe suurendamiseks tehtud jõupingutusi. |
| --- | --- |

e)

kui ühtki ühist marsruudi navigatsioonitasude sissenõudmise piirkonda ei ole rakendusmääruse (EL) nr 391/2013 artikli 4 tähenduses kehtestatud ja seepärast on kulutõhususeesmärgid seatud rohkem kui ühele asjaomases funktsionaalses õhuruumiosas asuvale navigatsioonitasude sissenõudmise piirkonnale, koondatakse kõnealused kulutõhususeesmärgid üheks marsruudil osutatavate aeronavigatsiooniteenuste suhtes kohaldatavaks liiteesmärgiks ning teavitamise eesmärgil edastatakse üldväärtus, mis kajastab funktsionaalsete õhuruumiosade tasandil kulutõhususe suurendamiseks tehtud jõupingutusi.

| f) | kui võrdlusperioodil muudetakse navigatsioonitasude sissenõudmise piirkonda, näidatakse, et kõnealune muudatus võimaldab endiselt täita asjaomaseks võrdlusperioodiks seatud tulemuseesmärke; |
| --- | --- |

f)

kui võrdlusperioodil muudetakse navigatsioonitasude sissenõudmise piirkonda, näidatakse, et kõnealune muudatus võimaldab endiselt täita asjaomaseks võrdlusperioodiks seatud tulemuseesmärke;

| g) | tagavad, et tulemuslikkuse kava on vastavalt käesoleva määruse artikli 1 lõikele 6 ja määruse (EÜ) nr 549/2004 artiklile 7 kooskõlas käesoleva määruse reguleerimisalaga. |
| --- | --- |

g)

tagavad, et tulemuslikkuse kava on vastavalt käesoleva määruse artikli 1 lõikele 6 ja määruse (EÜ) nr 549/2004 artiklile 7 kooskõlas käesoleva määruse reguleerimisalaga.

Artikkel 6

Võrgustiku haldusasutus

Võrgustiku haldusasutus, mis on loodud kooskõlas määruse (EÜ) nr 551/2004 (14) artikliga 6 ja komisjoni määruse (EL) nr 677/2011 artikliga 3, täidab järgmisi tulemuslikkuse kavaga seotud ülesandeid:

| a) | toetab komisjoni, esitades asjakohaseid andmeid kogu ELi hõlmavate tulemuseesmärkide ettevalmistamiseks enne võrdlusperioodi ning nende täitmise jälgimiseks võrdlusperioodi jooksul. Eelkõige juhib võrgustiku haldusasutus komisjoni tähelepanu tegevuse tulemuslikkuse suurele ja püsivale vähenemisele; |
| --- | --- |

a)

toetab komisjoni, esitades asjakohaseid andmeid kogu ELi hõlmavate tulemuseesmärkide ettevalmistamiseks enne võrdlusperioodi ning nende täitmise jälgimiseks võrdlusperioodi jooksul. Eelkõige juhib võrgustiku haldusasutus komisjoni tähelepanu tegevuse tulemuslikkuse suurele ja püsivale vähenemisele;

| b) | tagab artikli 21 lõike 5 kohaselt komisjonile juurdepääsu kõikidele V lisas loetletud andmetele; |
| --- | --- |

b)

tagab artikli 21 lõike 5 kohaselt komisjonile juurdepääsu kõikidele V lisas loetletud andmetele;

| c) | toetab funktsionaalseid õhuruumiosi ning asjaomaseid aeronavigatsiooniteenuste pakkujaid tulemuseesmärkide täitmisel võrdlusperioodi jooksul, tagades kooskõla tulemuslikkuse kavade, võrgustiku strateegilise kava ja võrgustiku operatiivkava vahel; |
| --- | --- |

c)

toetab funktsionaalseid õhuruumiosi ning asjaomaseid aeronavigatsiooniteenuste pakkujaid tulemuseesmärkide täitmisel võrdlusperioodi jooksul, tagades kooskõla tulemuslikkuse kavade, võrgustiku strateegilise kava ja võrgustiku operatiivkava vahel;

| d) | koostab vastavalt määruse (EL) nr 677/2011 artikli 5 lõikele 1 ja artikli 16 lõike 1 punktile a tulemuslikkuse kava, võrgustiku tulemuslikkuse kava, mis esitatakse komisjonile hiljemalt kuus kuud enne iga võrdlusperioodi algust ja mille komisjon enne iga võrdlusperioodi algust peab vastu võtma. Kõnealune tulemuslikkuse kava on avalik ning sisaldab järgmist:






  i) | kõikide põhiliste tulemusvaldkondade ja asjaomaste tulemusnäitajate tulemuseesmärgid, mis on kooskõlas asjaomaseks võrdlusperioodiks kehtestatud kogu ELi hõlmavate tulemuseesmärkidega ja mille jälgimiseks kasutatakse tulemusnäitajate iga-aastaseid väärtusi; |
| --- | --- | --- |

d)

koostab vastavalt määruse (EL) nr 677/2011 artikli 5 lõikele 1 ja artikli 16 lõike 1 punktile a tulemuslikkuse kava, võrgustiku tulemuslikkuse kava, mis esitatakse komisjonile hiljemalt kuus kuud enne iga võrdlusperioodi algust ja mille komisjon enne iga võrdlusperioodi algust peab vastu võtma. Kõnealune tulemuslikkuse kava on avalik ning sisaldab järgmist:

i)

kõikide põhiliste tulemusvaldkondade ja asjaomaste tulemusnäitajate tulemuseesmärgid, mis on kooskõlas asjaomaseks võrdlusperioodiks kehtestatud kogu ELi hõlmavate tulemuseesmärkidega ja mille jälgimiseks kasutatakse tulemusnäitajate iga-aastaseid väärtusi;

| ii) | eesmärkide täitmiseks koostatud tegevuskavade kirjeldus; |
| --- | --- |

ii)

eesmärkide täitmiseks koostatud tegevuskavade kirjeldus;

| iii) | vajaduse või komisjoni otsuse korral täiendavad põhilised tulemusnäitajaid ja tulemuseesmärgid. |
| --- | --- |

iii)

vajaduse või komisjoni otsuse korral täiendavad põhilised tulemusnäitajaid ja tulemuseesmärgid.

Artikkel 7

Tegevuse koordineerimine Euroopa Lennundusohutusametiga (EASA)

Määruse (EÜ) nr 549/2004 artikli 13a kohaldamisel ja kooskõlas määrusega (EÜ) nr 216/2008 koordineerivad liikmesriigid ja komisjon vajaduse korral oma tegevust EASAga, et tagada järgmiste aspektide nõuetekohane käsitlemine:

| a) | tulemuslikkuse kavaga seotud ohutusaspektid, sealhulgas põhiliste ohutusalaste tulemusnäitajate ja kogu ELi hõlmavate tulemuseesmärkide seadmine, läbivaatamine ja rakendamine ning pärast häiremehhanismi aktiveerimist ettepanekute tegemine asjakohaste meetmete võtmiseks; |
| --- | --- |

a)

tulemuslikkuse kavaga seotud ohutusaspektid, sealhulgas põhiliste ohutusalaste tulemusnäitajate ja kogu ELi hõlmavate tulemuseesmärkide seadmine, läbivaatamine ja rakendamine ning pärast häiremehhanismi aktiveerimist ettepanekute tegemine asjakohaste meetmete võtmiseks;

| b) | põhiliste ohutusalaste tulemusnäitajate ja eesmärkide kooskõla Euroopa lennuohutusprogrammiga. |
| --- | --- |

b)

põhiliste ohutusalaste tulemusnäitajate ja eesmärkide kooskõla Euroopa lennuohutusprogrammiga.

Artikkel 8

Võrdlusperioodi pikkus

1.   Esimene tulemuslikkuse kava võrdlusperiood hõlmab kalendriaastaid 2012–2014 (kaasa arvatud). Teine võrdlusperiood hõlmab kalendriaastaid 2015–2019 (kaasa arvatud). Järgmiste võrdlusperioodide pikkuseks on viis kalendriaastat, kui käesoleva määruse muutmisega ei otsustata teisiti.

2.   Sama võrdlusperioodi kohaldatakse kogu ELi hõlmavate tulemuseesmärkide ning tulemuslikkuse kavade ja eesmärkide suhtes.

Artikkel 9

Põhilised tulemusvaldkonnad ja -näitajad

1.   Eesmärkide seadmisel teeb komisjon määruse (EÜ) nr 549/2004 artikli 5 lõikes 3 sätestatud korras otsuse teiste põhiliste tulemusvaldkondade võimaliku lisamise ja kohandamise kohta vastavalt kõnealuse määruse artikli 11 lõike 4 punktile b.

2.   Eesmärkide seadmisel vastab igale põhilisele tulemusvaldkonnale üks või piiratud arv põhilisi tulemusnäitajaid. Aeronavigatsiooniteenuste tulemuslikkuse hindamisel võetakse arvesse iga põhilise tulemusnäitaja siduvaid eesmärke.

3.   I lisa 1. jaos sätestatakse iga põhilise tulemusvaldkonna jaoks eesmärkide seadmisel kasutatavad põhilised tulemusnäitajad ja ELi tasandi tulemusnäitajad.

4.   I lisa 2. jaos sätestatakse kohalike eesmärkide seadmisel kasutatavad kohalikud põhilised tulemusnäitajad ja tulemuseesmärkide seadmisel kasutatavad kohalikud tulemusnäitajad. Kohaliku tasandi mõiste, mis hõlmab funktsionaalse õhuruumiosa, siseriiklikku või navigatsioonitasude sissenõudmise piirkonna ja lennujaama tasandit, on kindlaks määratud I lisa 2. jaos.

5.   Põhilisi tulemusnäitajaid võrdlusperioodi jooksul ei muudeta. Muudatused võib vastu võtta käesoleva määruse muutmise kaudu vähemalt kuus kuud enne kogu ELi hõlmavate uute tulemuseesmärkide vastuvõtmist.

6.   Liikmesriigid võivad otsustada, et nad kehtestavad lisaks käesolevas artiklis osutatud ja I lisa 2. jaos sätestatud põhilistele tulemusvaldkondadele ja -näitajatele täiendavad tulemusnäitajad ja nendega seotud eesmärgid, mida kasutatakse tulemuslikkuse jälgimiseks ja/või osana tulemuslikkuse kavast. Kõnealused täiendavad näitajad ja eesmärgid peavad toetama kogu ELi hõlmavate eesmärkide ja nendest tulenevalt riigi või funktsionaalsete õhuruumiosade tasandi eesmärkide saavutamist. Kõnealused täiendavad näitajad ja eesmärgid võivad näiteks sisaldada ja kirjeldada tulemuslikkuse kava tsiviil-sõjalist või meteoroloogilist mõõdet ning neile võib lisada asjakohaseid stimuleerimiskavasid.

7.   Selleks et lihtsustada (põhiliste) ohutusalaste tulemusnäitajate rakendamist, võtab EASA pärast tulemuslikkuse hindamise asutusega konsulteerimist enne teise võrdlusperioodi algust määruse (EÜ) nr 216/2008 artiklis 52 sätestatud korras vastu nõuete täitmise aktsepteeritud meetodid ja juhismaterjalid.

II   PEATÜKK

TULEMUSLIKKUSE KAVADE ETTEVALMISTAMINE

Artikkel 10

Kogu ELi hõlmavad tulemuseesmärgid

1.   Komisjon võtab kogu ELi hõlmavad tulemuseesmärgid vastu kooskõlas määruse (EÜ) nr 549/2004 artikli 5 lõikes 3 osutatud menetlusega, võttes arvesse võrgustiku haldusasutuse ja riiklike järelevalveasutuste asjakohaseid andmeid ja olles konsulteerinud tulemuslikkuse kava ohutusaspektide suhtes kõnealuse määruse artiklis 10 osutatud sidusrühmadega, teiste asjaomaste organisatsioonidega ja Euroopa Lennundusohutusametiga.

2.   Euroopa Komisjon esitab kogu ELi hõlmavad eesmärgid vastavalt artikli 9 lõikele 3 hiljemalt viisteist kuud enne võrdlusperioodi algust ja need võetakse vastu hiljemalt kaksteist kuud enne võrdlusperioodi algust.

3.   Kogu ELi hõlmavate eesmärkide seadmist I lisa 1. jao punkti 4.1 punktis b sätestatud põhilise tulemusnäitaja jaoks alustatakse alates teise võrdlusperioodi kolmandast aastast komisjoni otsuse alusel, järgides lõikes 1 osutatud menetlust.

4.   Kogu ELi hõlmavate tulemuseesmärkide vastuvõtmise käigus määrab komisjon kindlaks häiretaseme(d), mille ületamisel võidakse aktiveerida artiklis 19 osutatud häiremehhanismid.

5.   Komisjon põhjendab kõiki kogu ELi hõlmavaid tulemuseesmärke, kirjeldades kõnealuste eesmärkide seadmisel kasutatud eeldusi ja põhjendusi, näiteks seda, kuidas kasutati võrgustiku haldusasutustelt ja riiklikelt järelevalveasutustelt saadud andmeid ja muid faktilisi andmeid, lennuliiklusprognoose ja selliste aeronavigatsiooniteenuseid osutavate rühmade või funktsionaalsete õhuruumiosade koosseise, millel on sarnane kasutus- ja majanduskeskkond.

Artikkel 11

Tulemuslikkuse kavade koostamine

1.   Riiklikud järelevalveasutused koostavad funktsionaalsete õhuruumiosade tasandil tulemuslikkuse kavad, mis sisaldavad eesmärke, mis on kooskõlas kogu ELi hõlmavate tulemuseesmärkide ja IV lisas esitatud hindamiskriteeriumidega.

Ilma et see piiraks II lisas esitatud vormi kasutamist, võib tulemuslikkuse kava sisaldada eri osi kohaliku tasandi, eelkõige funktsionaalse õhuruumiosa, riigi või navigatsioonitasude sissenõudmise piirkonna ja lennujaama tasandi kohta.

2.   Selleks et toetada tulemuslikkuse kavade ettevalmistamist, tagavad riiklikud järelevalveasutused järgmise:

| a) | aeronavigatsiooniteenuste osutajad esitavad riiklikele järelevalveasutustele oma äriplaani; |
| --- | --- |

a)

aeronavigatsiooniteenuste osutajad esitavad riiklikele järelevalveasutustele oma äriplaani;

| b) | tulemuslikkuse kavade ja tulemuseesmärkidega seoses konsulteeritakse sidusrühmadega määruse (EÜ) nr 549/2004 artikli 10 kohaselt. Sidusrühmadele edastatakse piisav teave vähemalt kolm nädalat enne konsultatiivkohtumist. |
| --- | --- |

b)

tulemuslikkuse kavade ja tulemuseesmärkidega seoses konsulteeritakse sidusrühmadega määruse (EÜ) nr 549/2004 artikli 10 kohaselt. Sidusrühmadele edastatakse piisav teave vähemalt kolm nädalat enne konsultatiivkohtumist.

3.   Tulemuslikkuse kavad sisaldavad eelkõige järgmist:

| a) | teenuseühikutes väljendatud lennuliiklusprognoosid, mis esitatakse igal võrdlusperioodi aastal nii funktsionaalse õhuruumiosa tasandi kui ka kõikide asjaomases funktsionaalses õhuruumiosas asuvate navigatsioonitasude sissenõudmise piirkondade kohta, ja kasutatud arvandmete põhjendus; |
| --- | --- |

a)

teenuseühikutes väljendatud lennuliiklusprognoosid, mis esitatakse igal võrdlusperioodi aastal nii funktsionaalse õhuruumiosa tasandi kui ka kõikide asjaomases funktsionaalses õhuruumiosas asuvate navigatsioonitasude sissenõudmise piirkondade kohta, ja kasutatud arvandmete põhjendus;

| b) | igal võrdlusperioodi aastal ja kõikide navigatsioonitasude sissenõudmise piirkondade kohta esitatakse andmed määruse (EÜ) nr 550/2004 artikli 15 lõike 2 punktide a ja b sätete kohaselt kindlaks määratud aeronavigatsiooniteenuste kulude kohta; |
| --- | --- |

b)

igal võrdlusperioodi aastal ja kõikide navigatsioonitasude sissenõudmise piirkondade kohta esitatakse andmed määruse (EÜ) nr 550/2004 artikli 15 lõike 2 punktide a ja b sätete kohaselt kindlaks määratud aeronavigatsiooniteenuste kulude kohta;

| c) | kavandatavate investeeringute, sealhulgas tulemuseesmärkide saavutamiseks vajalike investeeringute kirjeldus ning üksikasjalik kirjeldus nende asjakohasuse kohta seoses Euroopa lennuliikluse korraldamise (ATM) üldkavaga, võrgustiku strateegilise kavaga ning määruse (EÜ) nr 550/2004 artikli 15a lõikes 3 osutatud ühisprojektidega. See kirjeldus peab kajastama funktsionaalse õhuruumiosa tasandil saadavat kasu ja koostoimet; |
| --- | --- |

c)

kavandatavate investeeringute, sealhulgas tulemuseesmärkide saavutamiseks vajalike investeeringute kirjeldus ning üksikasjalik kirjeldus nende asjakohasuse kohta seoses Euroopa lennuliikluse korraldamise (ATM) üldkavaga, võrgustiku strateegilise kavaga ning määruse (EÜ) nr 550/2004 artikli 15a lõikes 3 osutatud ühisprojektidega. See kirjeldus peab kajastama funktsionaalse õhuruumiosa tasandil saadavat kasu ja koostoimet;

| d) | iga asjakohase põhilise tulemusvaldkonna tulemuseesmärgid, mis on seatud kõikide põhiliste tulemusnäitajate kohta kogu võrdlusperioodiks, ning jälgimiseks ja stimuleerimiseks kasutatavad iga-aastased väärtused; |
| --- | --- |

d)

iga asjakohase põhilise tulemusvaldkonna tulemuseesmärgid, mis on seatud kõikide põhiliste tulemusnäitajate kohta kogu võrdlusperioodiks, ning jälgimiseks ja stimuleerimiseks kasutatavad iga-aastased väärtused;

| e) | põhiliste tulemusvaldkondade vastastikuse sõltuvuse arvestamine, mis muu hulgas hõlmab tulemuslikkuse kava mõju hindamist lennuohutuse seisukohalt ja riski vähendamise meetmeid ohutuse jätkuvaks tagamiseks; |
| --- | --- |

e)

põhiliste tulemusvaldkondade vastastikuse sõltuvuse arvestamine, mis muu hulgas hõlmab tulemuslikkuse kava mõju hindamist lennuohutuse seisukohalt ja riski vähendamise meetmeid ohutuse jätkuvaks tagamiseks;

| f) | kava tsiviil-sõjalise mõõtme kirjeldus, milles käsitletakse õhuruumi paindliku kasutamise (FUA) tulemuslikkust läbilaskevõime suurendamise eesmärgil, võttes nõuetekohaselt arvesse sõjalise missiooni tulemuslikkust ja vajaduse korral ka tulemuslikkuse kava muude näitajate ja eesmärkidega kooskõlas olevaid asjakohaseid tulemusnäitajaid ja -eesmärke; |
| --- | --- |

f)

kava tsiviil-sõjalise mõõtme kirjeldus, milles käsitletakse õhuruumi paindliku kasutamise (FUA) tulemuslikkust läbilaskevõime suurendamise eesmärgil, võttes nõuetekohaselt arvesse sõjalise missiooni tulemuslikkust ja vajaduse korral ka tulemuslikkuse kava muude näitajate ja eesmärkidega kooskõlas olevaid asjakohaseid tulemusnäitajaid ja -eesmärke;

| g) | kirjeldus ja põhjendus selle kohta, kuidas punktis d osutatud tulemuseesmärgid on kooskõlas kogu ELi hõlmavate tulemuseesmärkidega ja Euroopa lennuliikluse korraldamise (ATM) võrgustiku tulemuslikkusega ning aitavad kaasa nende saavutamisele; |
| --- | --- |

g)

kirjeldus ja põhjendus selle kohta, kuidas punktis d osutatud tulemuseesmärgid on kooskõlas kogu ELi hõlmavate tulemuseesmärkidega ja Euroopa lennuliikluse korraldamise (ATM) võrgustiku tulemuslikkusega ning aitavad kaasa nende saavutamisele;

| h) | aeronavigatsiooniteenuste kõikide asjaomaste osutajate kindlaksmääramine ja nende konkreetne panus eesmärkide saavutamisse, mida läbipaistvuse eesmärgil kontrollitakse sobival tasandil kooskõlas artikli 5 lõike 2 punkti c alapunktiga ii; |
| --- | --- |

h)

aeronavigatsiooniteenuste kõikide asjaomaste osutajate kindlaksmääramine ja nende konkreetne panus eesmärkide saavutamisse, mida läbipaistvuse eesmärgil kontrollitakse sobival tasandil kooskõlas artikli 5 lõike 2 punkti c alapunktiga ii;

| i) | selliste stimuleerivate meetmete kirjeldus, mida kohaldatakse aeronavigatsiooniteenuste asjaomaste osutajate suhtes, et soodustada eesmärkide saavutamist võrdlusperioodi jooksul; |
| --- | --- |

i)

selliste stimuleerivate meetmete kirjeldus, mida kohaldatakse aeronavigatsiooniteenuste asjaomaste osutajate suhtes, et soodustada eesmärkide saavutamist võrdlusperioodi jooksul;

| j) | riiklike järelevalveasutuste poolt tulemuseesmärkide saavutamise jälgimiseks võetud meetmed; |
| --- | --- |

j)

riiklike järelevalveasutuste poolt tulemuseesmärkide saavutamise jälgimiseks võetud meetmed;

| k) | kirjeldus sidusrühmadega konsulteerimise tulemuste, sealhulgas osalejate tõstatatud küsimuste ja kokkulepitud meetmete kohta. |
| --- | --- |

k)

kirjeldus sidusrühmadega konsulteerimise tulemuste, sealhulgas osalejate tõstatatud küsimuste ja kokkulepitud meetmete kohta.

4.   Tulemuslikkuse kava koostamisel järgitakse II lisas esitatud vormi ning see võib sisaldada täiendavaid näitajaid ja eesmärke, kui liikmesriigid on vastavalt artikli 9 lõikele 6 nii otsustanud.

5.   Võrgustiku haldusasutus koostab võrgustiku tulemuslikkuse kava, mille eesmärgid on kooskõlas kogu ELi hõlmavate tulemuseesmärkidega ja mutatis mutandis ka IV lisas sätestatud hindamiskriteeriumidega.

6.   Võrgustiku tulemuslikkuse kava väljatöötamiseks teeb võrgustiku haldusasutus järgmist:

| a) | tagab komisjoni määruse (EL) nr 677/2011 artikli 14 kohase konsulteerimise; |
| --- | --- |

a)

tagab komisjoni määruse (EL) nr 677/2011 artikli 14 kohase konsulteerimise;

| b) | kasutab III lisas sätestatud vormi. |
| --- | --- |

b)

kasutab III lisas sätestatud vormi.

Artikkel 12

Stimuleerimiskavad

1.   Liikmesriikides tulemuslikkuse kava raames kohaldatavad stimuleerimiskavad on kooskõlas järgmiste üldpõhimõtetega:

| a) | need on tulemuslikud, proportsionaalsed ning neid ei muudeta võrdlusperioodi jooksul; |
| --- | --- |

a)

need on tulemuslikud, proportsionaalsed ning neid ei muudeta võrdlusperioodi jooksul;

| b) | neid rakendatakse mittediskrimineerivalt ja läbipaistvalt, et toetada teenuste tulemuslikumat osutamist; |
| --- | --- |

b)

neid rakendatakse mittediskrimineerivalt ja läbipaistvalt, et toetada teenuste tulemuslikumat osutamist;

| c) | need on osa regulatiivsest keskkonnast, millega kõik sidusrühmad on ex ante tuttavad, ja neid kohaldatakse kogu võrdlusperioodi jooksul; |
| --- | --- |

c)

need on osa regulatiivsest keskkonnast, millega kõik sidusrühmad on ex ante tuttavad, ja neid kohaldatakse kogu võrdlusperioodi jooksul;

| d) | need suunavad isikute käitumist seoses eesmärkide seadmisega, et saavutada kõrge tulemustase ja täita asjaomased eesmärgid. |
| --- | --- |

d)

need suunavad isikute käitumist seoses eesmärkide seadmisega, et saavutada kõrge tulemustase ja täita asjaomased eesmärgid.

2.   Kulutõhususeesmärkide saavutamist stimuleeritakse rahaliselt vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 391/2013 artiklite 13 ja 14 asjakohastele sätetele. Kõnealused stiimulid sisaldavad riigi või funktsionaalse õhuruumiosa tasandi riskijagamise mehhanismi.

3.   Läbilaskevõime eesmärkide saavutamist stimuleeritakse rahaliselt vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 391/2013 artikli 15 asjakohastele sätetele. Kõnealustele stiimulitele võib lisada muid liiki stiimuleid, näiteks riiklike järelevalveasutuste otsusega vastu võetud parandusmeetmete kavad, mis sisaldavad tähtaegu ja asjaomaseid meetmeid ning kus on arvesse võetud kohalikke olusid.

4.   Keskkonnaeesmärkide saavutamist võib stimuleerida rahaliselt vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 391/2013 artikli 15 asjakohastele sätetele. Kõnealustele stiimulitele võib lisada muid liiki stiimuleid, näiteks riiklike järelevalveasutuste otsusega vastu võetud parandusmeetmete kavad, mis sisaldavad tähtaegu ja asjaomaseid meetmeid ning milles on arvesse võetud kohalikke olusid.

5.   Lisaks võivad liikmesriigid muuta kohalikul tasandil aeronavigatsioonitasusid vastavalt rakendusmäärus (EL) nr 391/2013 artikli 16 sätetele.

III   PEATÜKK

TULEMUSLIKKUSE KAVADE VASTUVÕTMINE

Artikkel 13

Tulemuslikkuse kavade esialgne vastuvõtmine

Liikmesriigid võtavad riiklike järelevalveasutuste ettepanekul vastu siduvaid tulemuseesmärke sisaldavad tulemuslikkuse kavad ja edastavad need komisjonile hiljemalt kuus kuud enne võrdlusperioodi algust.

Artikkel 14

Tulemuslikkuse kavade ja tulemuseesmärkide hindamine ja läbivaatamine

1.   Komisjon hindab tulemuslikkuse kavasid, neis sisalduvaid eesmärke ning eelkõige nende kooskõla kogu ELi hõlmavate tulemuseesmärkidega, piisavat panust kõnealuste eesmärkide saavutamisse ja vastavust IV lisas esitatud kriteeriumidele, võttes nõuetekohaselt arvesse olukorra muutumist, mis võis toimuda kogu ELi hõlmavate eesmärkide vastuvõtmise kuupäeva ja tulemuslikkuse kava hindamise kuupäeva vahel. Kui eesmärgid on seatud kohalikul tasandil ega sisalda viidet kogu ELi hõlmavale tulemuseesmärgile, lähtutakse hindamisel IV lisas sätestatud kriteeriumidest.

2.   Kui komisjon leiab, et tulemuslikkuse kava või selle osa ning tulemuseesmärgid on kooskõlas kogu ELi hõlmavate eesmärkidega, aitavad piisaval määral kaasa nende täitmisele ning vastavad kõikidele IV lisas sätestatud kriteeriumidele, teavitab ta sellest asjaomast liikmesriiki (asjaomaseid liikmesriike) viie kuu jooksul pärast tulemuslikkuse kava kättesaamist.

3.   Kui komisjon leiab, et tulemuslikkuse kava või selle osa ja mõned või kõik selles sisalduvad tulemuseesmärgid ei ole kooskõlas kogu ELi hõlmavate tulemuseesmärkidega ega aita piisaval määral kaasa nende saavutamisele ja/või ei ole kooskõlas ühe või mitme IV lisas sätestatud kriteeriumiga, annab ta viie kuu jooksul pärast tulemuslikkuse kava kättesaamist ning kooskõlas määruse (EÜ) nr 549/2004 artikli 5 lõikes 2 sätestatud menetlusega asjaomasele liikmesriigile (asjaomastele liikmesriikidele) välja soovituse võtta vastu läbivaadatud tulemuslikkuskava või selle osa ja/või tulemuseesmärk või -eesmärgid. Kõnealune soovitus esitatakse pärast asjaomase liikmesriigiga (asjaomaste liikmesriikidega) konsulteerimist ja selles määratakse üksikasjalikult kindlaks, milline tulemuslikkuse kava osa ja/või eesmärk (eesmärgid) tuleb läbi vaadata, ning põhjendatakse komisjoni hinnangut.

4.   Sel juhul võtab asjaomane liikmesriik (võtavad asjaomased liikmesriigid) hiljemalt neli kuud pärast soovituse andmist vastu läbivaadatud tulemuslikkuskava või selle osa ja/või tulemuseesmärgi(d), võttes arvesse komisjoni seisukohti ja nende eesmärkide saavutamiseks asjakohaseid meetmeid, ning teavitab sellest komisjoni.

Artikkel 15

Läbivaadatud tulemuslikkuskavade ja eesmärkide hindamine ning parandusmeetmete vastuvõtmine

1.   Komisjon hindab iga läbivaadatud tulemuslikkuskava või selle osa ning selles sisalduvaid tulemuseesmärke IV lisas sätestatud kriteeriumide alusel.

2.   Kui komisjon leiab, et läbivaadatud tulemuslikkuskava või selle osa ning tulemuseesmärgid on kooskõlas kogu ELi hõlmavate eesmärkidega, aitavad piisaval määral kaasa nende saavutamisele ning vastavad kõikidele IV lisas sätestatud kriteeriumidele, teavitab ta sellest asjaomast liikmesriiki (asjaomaseid liikmesriike) viie kuu jooksul pärast läbivaadatud tulemuslikkuskava kättesaamist.

3.   Kui komisjon leiab, et läbivaadatud tulemuslikkuskava või selle osa ja mõned või kõik selles sisalduvad tulemuseesmärgid ei ole ikka veel kooskõlas kogu ELi hõlmavate eesmärkidega ega aita piisaval määral kaasa nende saavutamisele ja/või ei ole ikka veel kooskõlas ühe või mitme IV lisas sätestatud kriteeriumiga, teeb ta viie kuu jooksul pärast läbivaadatud tulemuslikkuskava või selle osa kättesaamist ning kooskõlas määruse (EÜ) nr 549/2004 artikli 5 lõikes 3 sätestatud menetlusega otsuse, et asjaomane liikmesriik peab (asjaomased liikmesriigid peavad) võtma parandusmeetmeid.

4.   Kõnealuses otsuses määratakse IV lisas sätestatud kriteeriumide põhjal üksikasjalikult kindlaks, missugune tulemuslikkuse kava osa ja missugune tulemuseesmärk või missugused tulemuseesmärgid tuleb läbi vaadata, ning põhjendatakse komisjoni hinnangut. Otsuses võib sätestada nende eesmärkidega seotud oodatava tulemuslikkustaseme, et võimaldada asjaomasel liikmesriigil (asjaomastel liikmesriikidel) võtta asjakohaseid parandusmeetmeid, samuti võib otsus sisaldada soovitusi selliste parandusmeetmete võtmiseks.

5.   Kahe kuu jooksul pärast komisjoni otsust teavitatakse komisjoni asjaomases liikmesriigis (asjaomastes liikmesriikides) vastu võetud parandusmeetmetest ning elementidest, mis tõendavad nende meetmete kooskõla komisjoni otsusega.

Artikkel 16

Pärast võrdlusperioodi algust vastu võetud tulemuslikkuskavad või parandusmeetmed

Pärast võrdlusperioodi algust artiklites 14 ja 15 sätestatud korras vastu võetud tulemuslikkuskavasid ja tulemuseesmärke kohaldatakse tagasiulatuvalt alates võrdlusperioodi esimesest päevast.

Artikkel 17

Tulemuseesmärkide läbivaatamine

1.   Komisjon võib kooskõlas määruse (EÜ) nr 549/2004 artikli 5 lõikes 3 osutatud menetlusega teha otsuse kogu ELi hõlmavate tulemuseesmärkide läbivaatamise kohta ja/või anda liikmesriigi taotluse korral loa ühe või mitme kohaliku tulemuseesmärgi läbivaatamiseks järgmistel juhtudel:

| a) | kui artikli 18 lõikes 4 osutatud aruande kohaselt on tal olulisi tõendeid selle kohta, et esialgsete eesmärkide seadmisel kasutatud esialgsed andmed, prognoosid ja põhjendused enam ei kehti, või |
| --- | --- |

a)

kui artikli 18 lõikes 4 osutatud aruande kohaselt on tal olulisi tõendeid selle kohta, et esialgsete eesmärkide seadmisel kasutatud esialgsed andmed, prognoosid ja põhjendused enam ei kehti, või

| b) | võrdlusperioodi ajal artiklis 19 osutatud häiremehhanismide kohaldamise tõttu või |
| --- | --- |

b)

võrdlusperioodi ajal artiklis 19 osutatud häiremehhanismide kohaldamise tõttu või

| c) | pärast seda, kui komisjon on teinud artikli 10 lõike 3 kohase otsuse I lisa 1. jao punkti 4.1 punktis b sätestatud põhiliste tulemusnäitaja kohta. |
| --- | --- |

c)

pärast seda, kui komisjon on teinud artikli 10 lõike 3 kohase otsuse I lisa 1. jao punkti 4.1 punktis b sätestatud põhiliste tulemusnäitaja kohta.

2.   Kogu ELi hõlmavate eesmärkide läbivaatamise tulemusena võidakse muuta kehtivaid tulemuslikkuse kavasid. Sel juhul võib komisjon otsustada käesoleva määruse II ja III peatükis sätestatud ajakava asjakohaselt kohandada.

IV   PEATÜKK

TULEMUSEESMÄRKIDE SAAVUTAMISE JÄLGIMINE

Artikkel 18

Pidev jälgimine ja aruandlus

1.   Riiklikud järelevalveasutused ja komisjon jälgivad tulemuslikkuse kavade rakendamist. Selleks kasutatakse tulemuslikkuse kava iga-aastaseid väärtusi. Kui võrdlusperioodi jooksul eesmärke ei täideta, peab asjaomane liikmesriik (peavad asjaomased liikmesriigid) olukorra lahendamiseks välja töötama parandusmeetmed ja neid kohaldama ning komisjoni kõnealustest parandusmeetmetest teavitama. Kui komisjon leiab, et parandusmeetmed ei ole olukorra lahendamiseks piisavad, teatab ta sellest asjaomasele liikmesriigile (asjaomastele liikmesriikidele) viie kuu jooksul pärast parandusmeetmete kättesaamist, kohaldades määruse (EÜ) nr 549/2004 artikli 5 lõikes 2 sätestatud menetlust, ja lisab ettepanekud parandusmeetmete võtmiseks.

2.   Kui komisjon märkab kohalikul või funktsionaalse õhuruumiosa tasandil tulemuslikkuse suurt ja püsivat langust, mis mõjutab teiste ühtse Euroopa taeva osalisriikide õhuruumi ja/või kogu Euroopa õhuruumi, võib ta nõuda, et asjaomane liikmesriik töötaks (asjaomased liikmesriigid töötaksid) välja parandusmeetmed, mis aitavad saavutada tulemuslikkuse kavas seatud eesmärgid, kohaldaksid neid ja teavitaksid nendest komisjoni. Kui komisjon leiab, et parandusmeetmed ei ole olukorra lahendamiseks piisavad, teatab ta sellest asjaomasele liikmesriigile (asjaomastele liikmesriikidele) viie kuu jooksul pärast parandusmeetmete kättesaamist, kohaldades määruse (EÜ) nr 549/2004 artikli 5 lõikes 2 sätestatud menetlust, ja lisab ettepanekud parandusmeetmete võtmiseks.

3.   Komisjon jälgib, kuidas võrgustiku haldusasutus rakendab võrgustiku tulemuslikkuse kava. Selleks kasutatakse tulemuslikkuse kava iga-aastaseid väärtusi. Kui võrdlusperioodi jooksul tulemuseesmärke ei täideta, nõuab komisjon, et võrgustiku haldusasutus töötaks välja parandusmeetmed, mis aitavad saavutada võrgustiku tulemuslikkuse kavas seatud eesmärgid. Komisjon teavitab kõnealustest parandusmeetmetest riiklikke järelevalveasutusi või artikli 5 lõike 2 punktis b kindlaks määratud organeid.

4.   Riiklikud järelevalveasutused või artikli 5 lõike 2 punktis b kindlaks määratud organid esitavad komisjonile tulemuslikkuse kavade ja tulemuseesmärkide jälgimise aruande hiljemalt iga aasta 1. juuniks, või siis, kui tekib oht, et tulemuseesmärke ei saavutata. Aruannete aluseks on soovitused, mille komisjon töötab välja enne võrdlusperioodi algust. Komisjon esitab ühtse taeva komiteele vähemalt üks kord aastas aruande tulemuseesmärkide saavutamise kohta.

Artikkel 19

Häiremehhanismid

1.   Kui tekib olukord, mis oli tulemuslikkuse kavade vastuvõtmise ajal ettenägematu, mis on ületamatu ega allu liikmesriikide, aeronavigatsiooniteenuste osutajate ja võrgustiku haldusasutuse kontrollile, ja kui seetõttu jõutakse Euroopa Liidu tasandil ühe kalendriaasta jooksul artikli 10 lõikes 4 osutatud häiretasemeni (häiretasemeteni), vaatab komisjon ühtse taeva komitee abil liikmesriikidega konsulteerides olukorra läbi ja teeb nelja kuu jooksul ettepanekud asjakohaste meetmete võtmiseks. Kõnealused meetmed võivad sisaldada kogu ELi hõlmavate tulemuseesmärkide läbivaatamist, millega kaasneb kohaline tulemuseesmärkide läbivaatamine.

2.   Kui tekib olukord, mis oli tulemuslikkuse kavade vastuvõtmise ajal ettenägematu, mis on ületamatu ega allu liikmesriikide, aeronavigatsiooniteenuste osutajate ja võrgustiku haldusasutuse kontrollile, ja kui seetõttu jõutakse Euroopa Liidu tasandil ühe kalendriaasta jooksul artikli 10 lõikes 4 osutatud häiretasemeni (häiretasemeteni), vaatavad asjaomased riiklikud järelevalveasutused koostöös komisjoniga olukorra läbi ja teevad nelja kuu jooksul ettepanekud asjakohaste meetmete võtmiseks. Need meetmed võivad hõlmata kohalike tulemuseesmärkide läbivaatamist.

3.   Liikmesriigid võivad otsustada vastu võtta häiretasemed, mis erinevad artikli 10 lõikes 4 osutatud häiretasemetest, et arvestada kohalikke olusid ja eripärasid. Sel juhul esitatakse need häiretasemed tulemuslikkuse kavades ja need peavad vastama artikli 10 lõike 4 alusel vastu võetud häiretasemetele. Selliseid kõrvalekaldeid põhjendatakse üksikasjalikult. Kõnealuste häiretasemete aktiveerimisel kohaldatakse lõikes 1 sätestatud menetlust.

4.   Kui häiremehhanismide rakendamisega kaasneb tulemuslikkuse kavade ja tulemuseesmärkide läbivaatamine, hõlbustab komisjon kõnealust läbivaatamist, kohandades vastavalt vajadusele ajakava kooskõlas II ja III peatükis sätestatud menetlusega.

Artikkel 20

Nõuetele vastavuse jälgimise hõlbustamine

1.   Aeronavigatsiooniteenuste osutajad ja võrgustiku haldusasutus hõlbustavad komisjoni, asjaomase riikliku järelevalveasutuse, riikliku järelevalveasutuse nimel tegutseva pädeva üksuse või vajaduse korral EASA tegevust kontrollide ja ülevaatuste, kaasa arvatud kohapealsete kontrollide tegemisel. Ilma et see piiraks riiklike järelevalveasutuste ja EASA järelevalvevolitusi, on volitatud isikutel õigus teha järgmist:

| a) | kontrollida kõigi põhiliste tulemusvaldkondadega seotud asjakohaseid dokumente ja kõiki teisi materjale, mis on seotud tulemuslikkuse kavade ja tulemuseesmärkide kehtestamisega; |
| --- | --- |

a)

kontrollida kõigi põhiliste tulemusvaldkondadega seotud asjakohaseid dokumente ja kõiki teisi materjale, mis on seotud tulemuslikkuse kavade ja tulemuseesmärkide kehtestamisega;

| b) | teha sellistest dokumentidest koopiaid või väljavõtteid; |
| --- | --- |

b)

teha sellistest dokumentidest koopiaid või väljavõtteid;

| c) | küsida kohapeal suulisi selgitusi. |
| --- | --- |

c)

küsida kohapeal suulisi selgitusi.

2.   Lõikes 1 osutatud kontrollimised ja ülevaatused toimuvad nendes liikmesriikides kehtiva korra kohaselt, mille territooriumil neid kavatsetakse teha.

3.   Riiklikud järelevalveasutused jälgivad käesoleva määruse rakendamist ohutusalases tulemusvaldkonnas vastavalt komisjoni määruses (EL) nr 1034/2011 (15) sätestatud ohutusjärelevalvekorrale.

4.   EASA jälgib kooskõlas määruse (EÜ) nr 216/2008 (16) artikli 24 lõikes 5 sätestatud töömeetoditega standardimiskontrollide käigus käesoleva määruse rakendamist liikmesriikides ohutusega seotud põhilises tulemusvaldkonnas.

V   PEATÜKK

ÜHTSE EUROOPA TAEVA JAOKS AERONAVIGATSIOONITEENUSTE TULEMUSLIKKUSEGA SEOTUD TEABE KOGUMINE, KONTROLLIMINE, ANALÜÜSIMINE, HINDAMINE JA LEVITAMINE

Artikkel 21

Tulemuslikkuse hindamiseks vajalike andmete kogumine ja kontrollimine

1.   Lisaks teiste Euroopa Liidu vahendite kaudu komisjoni poolt juba kogutud andmetele, mida samuti võib kasutada tulemuslikkuse hindamiseks, tagavad siseriiklikud asutused, aeronavigatsiooniteenuste osutajad, lennujaama käitajad ja koordinaatorid ning lennuettevõtjad, et komisjonile esitatakse V lisas osutatud andmed kooskõlas selles lisas sätestatud nõuetega.

2.   Siseriiklikud asutused võivad täielikult või osaliselt delegeerida või korraldada ümber ülesanded, mis on seotud andmete vahetamisega riiklike järelevalveasutuste, aeronavigatsiooniteenuste osutajate, lennujaama käitajate ja koordinaatorite vahel, et võtta arvesse kohalikke eripärasid ja olemasolevaid aruandluskanaleid.

3.   Andmete esitajad võtavad vajalikke meetmeid, et tagada andmete kvaliteet, kontrollimine ja õigeaegne edastamine, kvaliteedikontrolle ja valideerimisprotsesse käsitlevate tõendite olemasolu, selgituste andmine andmete kvaliteediga seotud konkreetsetele komisjoni päringutele ning vajaduse korral andmete kvaliteedi parandamiseks koostatud tegevuskavade olemasolu. Andmed esitatakse tasuta ja vajaduse korral elektrooniliselt, kasutades komisjoni kindlaksmääratud vormi.

4.   Komisjon hindab lõike 1 kohaselt edastatud andmete kvaliteeti ja kontrollib neid. Kui andmeid ei ole võimalik tulemuslikkuse hindamiseks nõuetekohaselt kasutada, võib komisjon koostöös liikmesriikidega ning eelkõige nende riiklike järelevalveasutustega võtta asjakohaseid meetmeid, et hinnata ja parandada andmete kvaliteeti.

5.   Käesoleva määruse kohaldamisel käsitatakse lõikes 1 osutatud ja Eurocontrolile juba esitatud andmeid komisjonile esitatud andmetena. Kui andmeid ei ole veel Eurocontrolile esitatud, võtavad komisjon ja Eurocontrol vajalikud meetmed, et tagada nende andmete kättesaadavus komisjonile lõikes 3 kirjeldatud tingimustel.

6.   Kui andmete suhtes kehtestatakse uusi olulisi nõudeid või on oodata ebapiisava kvaliteediga andmeid, teeb komisjon enne seda, kui käesoleva määruse muutmisega kehtestatakse uued nõutavad andmed, prooviuuringud, mida liikmesriigid või sidusrühmad teevad vabatahtlikult. Kõnealuseid prooviuuringuid tehakse selleks, et hinnata asjakohaste andmete kogumise otstarbekust, võttes arvesse asjaomaste andmete kättesaadavusest saadavat kasu, aga ka nende kogumise kulusid ja vastajate koormust.

Artikkel 22

Teabe levitamine

1.   Komisjon levitab teavet määruse (EÜ) nr 549/2004 artiklis 11 sätestatud eesmärkide saavutamise nimel kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele, (17) eriti selle artikliga 4, ning kooskõlas määruse (EÜ) nr 550/2004 artikliga 18.

2.   Artikli 3 lõike 3 punktis a nimetatud teave on avalikult kättesaadav eelkõige elektrooniliselt. Selleks võtab komisjon vastu otsuse, milles käsitletakse artikli 21 kohaldamise raames tulemuslikkuse hindamise eesmärgil kogutud andmete töötlemise, kaitse, konfidentsiaalsuse ja levitamisega seotud poliitikasuundumusi ning asjaomaseid intellektuaalomandi õigusi.

3.   Artikli 18 lõike 4 kohased komisjoni aruanded tehakse avalikult kättesaadavaks ning asjakohased viited avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. Komisjon võib otsustada anda asjaomastele isikutele korrapäraselt muud üldist teavet eelkõige elektroonilistelt.

4.   Artiklis 10 osutatud kogu ELi hõlmavad eesmärgid ja viide III peatüki kohastele vastuvõetud tulemuslikkuse kavadele on avalikult kättesaadavad ja need avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

5.   Individuaalne juurdepääs konkreetsele teabele, näiteks kontrollitud andmetele ja statistikale, on tagatud andmeesitajale, kellega asjaomane teave ja tegevus on otseselt seotud.

VI   PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 23

Erandid

Kui rakendusmääruse (EL) nr 391/2013 artiklis 3 sätestatud menetluse kohaselt tehakse kindlaks, et mõnede või kõikide terminalis osutatavate aeronavigatsiooniteenuste ja/või side-, navigatsiooni- või seireteenuste, lennunduse meteoroloogiateenuste ning aeronavigatsiooniteabe teenistuse teenuste suhtes kohaldatakse turutingimusi ning liikmesriik on kõnealuse määruse alusel otsustanud, et ta ei arvuta nende teenuste kindlaksmääratud kulusid, ei arvuta ega kehtesta terminali navigatsioonitasusid ega stimuleeri asjaomaseid teenuseid rahaliselt, ei kohaldata eespool nimetatud teenuste suhtes ka kulutõhususe eesmärki.

Artikkel 24

Edasikaebamine

Liikmesriigid tagavad, et käesoleva määruse alusel tehtud otsused on nõuetekohaselt põhjendatud, et need vaadatakse korrapäraselt läbi ja/või et nende suhtes võib kohaldada edasikaebamismenetlust.

Artikkel 25

Kava läbivaatamine

Komisjon vaatab tulemuslikkuse kava läbi iga võrdlusperioodi lõpuks ning analüüsib eelkõige kõnealuse kava mõju, tulemuslikkust ja ulatust, võttes arvesse ICAO poolt kõnealuses valdkonnas tehtud tööd.

Artikkel 26

Määruse (EL) nr 677/2011 muutmine

Määrust (EL) nr 677/2011 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Põhjendus 28 jäetakse välja. |
| --- | --- |

1)

Põhjendus 28 jäetakse välja.

| 2) | Artikli 5 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Oma pikaajalise tegevuse suunamiseks koostab võrgustiku haldusasutus võrgustiku strateegilise kava, mis on kooskõlas komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 390/2013 artiklis 8 sätestatud võrdlusperioodiga, ning täiustab ja rakendab seda (18). |
| --- | --- |

2)

Artikli 5 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Oma pikaajalise tegevuse suunamiseks koostab võrgustiku haldusasutus võrgustiku strateegilise kava, mis on kooskõlas komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 390/2013 artiklis 8 sätestatud võrdlusperioodiga, ning täiustab ja rakendab seda (18).

| 3) | Artikli 5 lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Võrgustiku strateegilist kava ajakohastatakse korrapäraselt vähemalt 12 kuud enne iga võrdlusperioodi algust.” |
| --- | --- |

3)

Artikli 5 lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Võrgustiku strateegilist kava ajakohastatakse korrapäraselt vähemalt 12 kuud enne iga võrdlusperioodi algust.”

| 4) | Artikli 20 lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Võrgustiku haldusasutus esitab komisjonile ja ametile igal aastal aruande oma ülesannete täitmiseks võetud meetmete kohta. Aruandes käsitletakse üksikuid võrgustiku funktsioone, aga ka kogu võrgustiku olukorda ning see on tihedalt seotud võrgustiku strateegilise kava, võrgustiku operatiivkava ja komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 390/2013 artikli 6 punktis d osutatud võrgustiku tulemuslikkuse kava sisuga. Komisjon teavitab aruandest ühtse taeva komiteed.” |
| --- | --- |

4)

Artikli 20 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Võrgustiku haldusasutus esitab komisjonile ja ametile igal aastal aruande oma ülesannete täitmiseks võetud meetmete kohta. Aruandes käsitletakse üksikuid võrgustiku funktsioone, aga ka kogu võrgustiku olukorda ning see on tihedalt seotud võrgustiku strateegilise kava, võrgustiku operatiivkava ja komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 390/2013 artikli 6 punktis d osutatud võrgustiku tulemuslikkuse kava sisuga. Komisjon teavitab aruandest ühtse taeva komiteed.”

| 5) | IV lisa asendatakse järgmisega:

  „IV LISA

  VÕRGUSTIKU STRATEEGILISE KAVA VORM

  Võrgustiku strateegilise kava ülesehitus on järgmine:
  1.   SISSEJUHATUS






  1.1. | Võrgustiku strateegilise kava ulatus (geograafiline ja ajaline) |
| --- | --- | --- |

5)

IV lisa asendatakse järgmisega:

„IV LISA

VÕRGUSTIKU STRATEEGILISE KAVA VORM

Võrgustiku strateegilise kava ülesehitus on järgmine:

1.   SISSEJUHATUS

1.1.

Võrgustiku strateegilise kava ulatus (geograafiline ja ajaline)

| 1.2. | Kava ettevalmistamise ja kinnitamise menetlus |
| --- | --- |

1.2.

Kava ettevalmistamise ja kinnitamise menetlus

2.   ÜLDINE KONTEKST JA NÕUDED

| 2.1. | Võrgustiku praeguse ja kavandatava olukorra, sealhulgas Euroopa lennumarsruutide võrgustiku kavandamise (ERND), lennuliiklusvoo juhtimise (ATFM), lennujaamade ja piiratud ressursside kirjeldus |
| --- | --- |

2.1.

Võrgustiku praeguse ja kavandatava olukorra, sealhulgas Euroopa lennumarsruutide võrgustiku kavandamise (ERND), lennuliiklusvoo juhtimise (ATFM), lennujaamade ja piiratud ressursside kirjeldus

| 2.2. | Kava ajalise kestusega seotud probleemid ja võimalused (sealhulgas prognoositud nõudlus lennuliikluse järele ja ülemaailmsed arengusuundumused) |
| --- | --- |

2.2.

Kava ajalise kestusega seotud probleemid ja võimalused (sealhulgas prognoositud nõudlus lennuliikluse järele ja ülemaailmsed arengusuundumused)

| 2.3. | Tulemuseesmärgid ja ärivajadused vastavalt eri sidusrühmade väljendatud vajadustele ja kogu ELi hõlmavatele tulemuseesmärkidele |
| --- | --- |

2.3.

Tulemuseesmärgid ja ärivajadused vastavalt eri sidusrühmade väljendatud vajadustele ja kogu ELi hõlmavatele tulemuseesmärkidele

3.   STRATEEGILINE NÄGEMUS

| 3.1. | Võrgustiku strateegilise arengu ning tulemuseesmärkide ja ärivajaduste eduka täitmise kirjeldus |
| --- | --- |

3.1.

Võrgustiku strateegilise arengu ning tulemuseesmärkide ja ärivajaduste eduka täitmise kirjeldus

| 3.2. | Kooskõla tulemuslikkuse kavaga |
| --- | --- |

3.2.

Kooskõla tulemuslikkuse kavaga

| 3.3. | Kooskõla Euroopa lennuliikluse korraldamise (ATM) üldkavaga |
| --- | --- |

3.3.

Kooskõla Euroopa lennuliikluse korraldamise (ATM) üldkavaga

4.   STRATEEGILISED EESMÄRGID

| 4.1. | Võrgustiku strateegiliste eesmärkide kirjeldus:






  a) | mis muu hulgas hõlmab operatiivses lennutegevuses osalevate sidusrühmadega tehtavat koostööd käsitlevaid küsimusi, täpsustades sidusrühmade rolli ja vastutust; |
| --- | --- | --- |

4.1.

Võrgustiku strateegiliste eesmärkide kirjeldus:

a)

mis muu hulgas hõlmab operatiivses lennutegevuses osalevate sidusrühmadega tehtavat koostööd käsitlevaid küsimusi, täpsustades sidusrühmade rolli ja vastutust;

| b) | milles näidatakse, kuidas strateegilised eesmärgid vastavad vajadustele; |
| --- | --- |

b)

milles näidatakse, kuidas strateegilised eesmärgid vastavad vajadustele;

| c) | milles määratakse kindlaks, kuidas nende eesmärkide täitmist mõõdetakse; |
| --- | --- |

c)

milles määratakse kindlaks, kuidas nende eesmärkide täitmist mõõdetakse;

| d) | milles näidatakse, kuidas strateegilised eesmärgid mõjutavad lennundussektorit ja muid asjaomaseid valdkondi. |
| --- | --- |

d)

milles näidatakse, kuidas strateegilised eesmärgid mõjutavad lennundussektorit ja muid asjaomaseid valdkondi.

5.   STRATEEGILINE KAVANDAMINE

| 5.1. | Lühikese ja keskpika perioodi kavandamise kirjeldus:






  a) | iga strateegilise eesmärgi prioriteedid; |
| --- | --- | --- |

5.1.

Lühikese ja keskpika perioodi kavandamise kirjeldus:

a)

iga strateegilise eesmärgi prioriteedid;

| b) | iga strateegilise eesmärgi rakendamiseks vajaliku tehnoloogia kasutuselevõtt ja selle mõju ülesehitusele, inimestega seotud aspektid, asjaomased kulud ja eelised ning ka vajalik juhtimine, ressursid ja reguleerimine; |
| --- | --- |

b)

iga strateegilise eesmärgi rakendamiseks vajaliku tehnoloogia kasutuselevõtt ja selle mõju ülesehitusele, inimestega seotud aspektid, asjaomased kulud ja eelised ning ka vajalik juhtimine, ressursid ja reguleerimine;

| c) | operatiivses lennutegevuses osalevate sidusrühmade nõuetekohane kaasamine igasse kava elementi, sealhulgas nende rollid ja vastutusalad; |
| --- | --- |

c)

operatiivses lennutegevuses osalevate sidusrühmade nõuetekohane kaasamine igasse kava elementi, sealhulgas nende rollid ja vastutusalad;

| d) | võrgustiku haldusasutuse kokkulepitud osalemistasand kava iga elemendi rakendamise toetamisel iga individuaalse funktsiooni puhul. |
| --- | --- |

d)

võrgustiku haldusasutuse kokkulepitud osalemistasand kava iga elemendi rakendamise toetamisel iga individuaalse funktsiooni puhul.

| 5.2. | Pikaajalise kavandamise kirjeldus:






  a) | iga strateegilise eesmärgi saavutamiseks vajalik tehnoloogia ning vastavad teadus- ja arendustegevuse aspektid ja nende mõju ülesehitusele, inimestega seotud aspektid, ärimudel, nõuetekohane juhtimine ja reguleerimine ning asjaomaste investeeringute ohutusalased ja majanduslikud põhjendused; |
| --- | --- | --- |

5.2.

Pikaajalise kavandamise kirjeldus:

a)

iga strateegilise eesmärgi saavutamiseks vajalik tehnoloogia ning vastavad teadus- ja arendustegevuse aspektid ja nende mõju ülesehitusele, inimestega seotud aspektid, ärimudel, nõuetekohane juhtimine ja reguleerimine ning asjaomaste investeeringute ohutusalased ja majanduslikud põhjendused;

| b) | operatiivses lennutegevuses osalevate sidusrühmade nõuetekohane kaasamine igasse kava elementi, sealhulgas nende roll ja vastutusala. |
| --- | --- |

b)

operatiivses lennutegevuses osalevate sidusrühmade nõuetekohane kaasamine igasse kava elementi, sealhulgas nende roll ja vastutusala.

6.   RISKIANALÜÜS

| 6.1. | Kava rakendamisega seotud riskide kirjeldus |
| --- | --- |

6.1.

Kava rakendamisega seotud riskide kirjeldus

| 6.2. | Jälgimisprotsessi kirjeldus (sealhulgas võimalikud kõrvalekalded esialgsetest eesmärkidest) |
| --- | --- |

6.2.

Jälgimisprotsessi kirjeldus (sealhulgas võimalikud kõrvalekalded esialgsetest eesmärkidest)

7.   SOOVITUSED

| 7.1. | Selliste meetmete kindlakstegemine, mida Euroopa Liit ja liikmesriigid peaksid kava rakendamise toetamiseks võtma” |
| --- | --- |

7.1.

Selliste meetmete kindlakstegemine, mida Euroopa Liit ja liikmesriigid peaksid kava rakendamise toetamiseks võtma”

Artikkel 27

Jõustumine

1.   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

2.   Käesolevat määrust kohaldatakse alates artiklis 8 kindlaksmääratud teisest võrdlusperioodist ning kõnealuse võrdlusperioodi ajal. Selleks et luua tulemuslikkuse kava kohaldamise raames tingimused kogu ELi hõlmavate tulemuseesmärkide vastuvõtmiseks enne teise võrdlusperioodi algust, nagu on sätestatud artikli 10 lõikes 2, ning et tagada tulemuslikkuse kavade ettevalmistamine ja vastuvõtmine kooskõlas käesoleva määrusega, kohaldatakse artikli 1 lõikeid 3 ja 4, artikli 3 lõike 3 alapunkte i ja n, artikleid 5 ja 6, artikli 9 lõikeid 3 ja 4, artiklit 26 ja II ning III peatükki ning I, II, III, IV ja V lisa alates käesoleva määruse jõustumisest.

Artikkel 28

Kehtetuks tunnistamine

Komisjoni määrus (EL) nr 691/2010, komisjoni määruse (EL) nr 677/2011 artikkel 26 ja komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1216/2011 tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2015, ilma et see mõjutaks liikmesriikide kohustust rakendada tulemuslikkuse kava artiklis 8 kindlaksmääratud esimese võrdlusperioodi jooksul.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

Brüssel, 3. mai 2013

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 96, 31.3.2004, lk 1.

1

(2)  ELT L 300, 14.11.2009, lk 34.

2

(3)  ELT L 96, 31.3.2004, lk 10.

3

(4)  ELT L 96, 31.3.2004, lk 20.

4

(5)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 31.

5

Euroopa Liidu Teataja

(6)  ELT L 79, 19.3.2008, lk 1.

6

(7)  ELT L 185, 15.7.2011, lk 1.

7

(8)  ELT L 201, 3.8.2010, lk 1.

8

(9)  ELT L 310, 25.11.2011, lk 3.

9

(10)  ELT L 167, 4.7.2003, lk 23.

10

(11)  ELT L 294, 13.11.2007, lk 3.

11

(12)  ELT L 295, 14.11.2007, lk 7.

12

(13)  EÜT L 14, 22.1.1993, lk 1.

13

(14)  ELT L 96, 31.3.2004, lk 20.

14

(15)  ELT L 271, 18.10.2011, lk 15.

15

(16)  ELT L 79, 19.3.2008, lk 1.

16

(17)  EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43.

17

(18)  ELT L 128, 9.5.2013, lk 1.”

18

---

I LISA

PÕHILISED TULEMUSNÄITAJAD (KPI) JA TULEMUSNÄITAJAD (PI)

1.   JAGU

Kogu ELi hõlmavate tulemuseesmärkide seadmine ja tulemuslikkuse jälgimine ELi tasandil

1.   OHUTUS

1.1.   Põhilised tulemusnäitajad

| a) | Ohutusjuhtimise tulemuslikkuse miinimumtase, mis on kindlaks määratud 2. jao punkti 1.1 alapunktis a. |
| --- | --- |

a)

Ohutusjuhtimise tulemuslikkuse miinimumtase, mis on kindlaks määratud 2. jao punkti 1.1 alapunktis a.

| b) | Riskianalüüsi vahendi (RAT) metoodikal põhinevate raskusastmete kohaldamisprotsent vähemalt kolme liiki vahejuhtumitest teatamise puhul: hajutusmiinimumi rikkumine, lennuraja loata hõivamine ja lennuliikluse korraldamisega (ATM) seotud vahejuhtumid kõikides ATS-üksustes vastavalt 2. jao punkti 1.1 alapunktile b. |
| --- | --- |

b)

Riskianalüüsi vahendi (RAT) metoodikal põhinevate raskusastmete kohaldamisprotsent vähemalt kolme liiki vahejuhtumitest teatamise puhul: hajutusmiinimumi rikkumine, lennuraja loata hõivamine ja lennuliikluse korraldamisega (ATM) seotud vahejuhtumid kõikides ATS-üksustes vastavalt 2. jao punkti 1.1 alapunktile b.

2.   KESKKOND

2.1.   Põhilised tulemusnäitajad

| a) | Marsruutlennu horisontaalse osa tegeliku trajektoori keskmise tõhususe näitaja võrreldes tegeliku trajektooriga; kõnealune näitaja määratakse kindlaks järgmiselt:






  i) | kõnealune näitaja väljendab erinevust seireandmete alusel kindlaksmääratud tegeliku trajektoori marsruutlennu osa pikkuse ja sellele vastava maakera suurringjoone osa vahel kõikide Euroopa õhuruumis käitatavate ja seda läbivate IFR-lendude puhul; |
| --- | --- | --- |

a)

Marsruutlennu horisontaalse osa tegeliku trajektoori keskmise tõhususe näitaja võrreldes tegeliku trajektooriga; kõnealune näitaja määratakse kindlaks järgmiselt:

i)

kõnealune näitaja väljendab erinevust seireandmete alusel kindlaksmääratud tegeliku trajektoori marsruutlennu osa pikkuse ja sellele vastava maakera suurringjoone osa vahel kõikide Euroopa õhuruumis käitatavate ja seda läbivate IFR-lendude puhul;

| ii) | „marsruutlend” on läbilennatud vahemaa väljaspool 40-meremiilise raadiusega ringi ümber lennujaama; |
| --- | --- |

ii)

„marsruutlend” on läbilennatud vahemaa väljaspool 40-meremiilise raadiusega ringi ümber lennujaama;

| iii) | Euroopa õhuruumist väljuva või sinna saabuva lennu puhul arvestatakse vaid Euroopa õhuruumi jäävat osa. |
| --- | --- |

iii)

Euroopa õhuruumist väljuva või sinna saabuva lennu puhul arvestatakse vaid Euroopa õhuruumi jäävat osa.

| b) | Marsruutlennu horisontaalse osa keskmise tõhususe näitaja võrreldes viimases esitatud lennuplaanis märgitud trajektooriga, mis määratakse kindlaks järgmiselt:






  i) | erinevus viimases esitatud lennuplaanis märgitud marsruutlennu osa trajektoori pikkuse ja vastava maakera suurringjoone osa vahel kõikide Euroopa õhuruumis käitatavate ja seda läbivate IFR-lendude puhul; |
| --- | --- | --- |

b)

Marsruutlennu horisontaalse osa keskmise tõhususe näitaja võrreldes viimases esitatud lennuplaanis märgitud trajektooriga, mis määratakse kindlaks järgmiselt:

i)

erinevus viimases esitatud lennuplaanis märgitud marsruutlennu osa trajektoori pikkuse ja vastava maakera suurringjoone osa vahel kõikide Euroopa õhuruumis käitatavate ja seda läbivate IFR-lendude puhul;

| ii) | „marsruutlend” on läbilennatud vahemaa väljaspool 40-meremiilise raadiusega ringi ümber lennujaama; |
| --- | --- |

ii)

„marsruutlend” on läbilennatud vahemaa väljaspool 40-meremiilise raadiusega ringi ümber lennujaama;

| iii) | Euroopa õhuruumist väljuva või sinna saabuva lennu puhul arvestatakse vaid Euroopa õhuruumi jäävat osa. |
| --- | --- |

iii)

Euroopa õhuruumist väljuva või sinna saabuva lennu puhul arvestatakse vaid Euroopa õhuruumi jäävat osa.

2.2.   Tulemusnäitajad

| a) | Reserveerimisprotseduuride tõhusus õhuruumi paindliku kasutamise (FUA) puhul, mis määratakse kindlaks järgmiselt:






  i) | näitaja väljendab suhet selle ajavahemiku vahel, mille jooksul õhuruum oli reserveeritud või üldisest lennuliiklusest eraldatud, ja selle ajavahemiku vahel, mille jooksul õhuruumi kasutati toiminguks, milleks eespool nimetatud eraldamine või reserveerimine oli ette nähtud; |
| --- | --- | --- |

a)

Reserveerimisprotseduuride tõhusus õhuruumi paindliku kasutamise (FUA) puhul, mis määratakse kindlaks järgmiselt:

i)

näitaja väljendab suhet selle ajavahemiku vahel, mille jooksul õhuruum oli reserveeritud või üldisest lennuliiklusest eraldatud, ja selle ajavahemiku vahel, mille jooksul õhuruumi kasutati toiminguks, milleks eespool nimetatud eraldamine või reserveerimine oli ette nähtud;

| ii) | kõnealune näitaja arvutatakse nii eeltaktikalise kui ka taktikalise eraldamise kohta, võttes arvesse kõiki õhuruumi eraldamisi, millest võrgustiku haldusasutusele on teatatud. |
| --- | --- |

ii)

kõnealune näitaja arvutatakse nii eeltaktikalise kui ka taktikalise eraldamise kohta, võttes arvesse kõiki õhuruumi eraldamisi, millest võrgustiku haldusasutusele on teatatud.

| b) | Tingimuslike marsruutide (CDR) kavandamise määr, milleks on järgmise kahe näitaja suhtarv: selliste õhusõidukite arv, mille lennuplaani koostamisel kasutati tingimuslikke marsruute, selliste õhusõidukite arv, mille lennuplaani koostamisel oleks võinud kasutada tingimuslikke marsruute. |
| --- | --- |

b)

Tingimuslike marsruutide (CDR) kavandamise määr, milleks on järgmise kahe näitaja suhtarv: selliste õhusõidukite arv, mille lennuplaani koostamisel kasutati tingimuslikke marsruute, selliste õhusõidukite arv, mille lennuplaani koostamisel oleks võinud kasutada tingimuslikke marsruute.

| c) | Tingimuslike marsruutide tõhusa kasutamise kindlaksmääramiseks võrreldakse tingimuslike marsruute kasutanud õhusõidukite arvu selliste õhusõidukite arvuga, mille lennuplaani koostamisel oleks võinud kasutada tingimuslikke marsruute. |
| --- | --- |

c)

Tingimuslike marsruutide tõhusa kasutamise kindlaksmääramiseks võrreldakse tingimuslike marsruute kasutanud õhusõidukite arvu selliste õhusõidukite arvuga, mille lennuplaani koostamisel oleks võinud kasutada tingimuslikke marsruute.

3.   LÄBILASKEVÕIME

3.1.   Põhiline tulemusnäitaja

Aeronavigatsiooniteenuste osutamisest tingitud marsruutlennu ATFM-hilinemiste (ATFM-lennuliiklusvoo juhtimine) keskmine pikkus minutites ühe lennu kohta; kõnealune näitaja määratakse kindlaks järgmiselt:

| i) | marsruutlennuosa ATFM-hilinemine on ATFM-i keskse üksuse arvutatud hilinemine vastavalt määrusele (EL) nr 255/2010, milles sätestatakse lennuliiklusvoo juhtimise ühtsed eeskirjad, (1) ja seda väljendatakse viimases esitatud lennuplaanis õhusõiduki käitaja poolt küsitud arvestusliku stardiaja ja ATFMi keskse üksuse antud kalkuleeritud stardiaja vahelise erinevusena; |
| --- | --- |

i)

marsruutlennuosa ATFM-hilinemine on ATFM-i keskse üksuse arvutatud hilinemine vastavalt määrusele (EL) nr 255/2010, milles sätestatakse lennuliiklusvoo juhtimise ühtsed eeskirjad, (1) ja seda väljendatakse viimases esitatud lennuplaanis õhusõiduki käitaja poolt küsitud arvestusliku stardiaja ja ATFMi keskse üksuse antud kalkuleeritud stardiaja vahelise erinevusena;

| ii) | kõnealuse näitaja puhul võetakse arvesse kõiki Euroopa õhuruumis toimuvaid IFR-lende ja kõiki ATFM-hilinemise põhjusi, välja arvatud erakorralised sündmused; |
| --- | --- |

ii)

kõnealuse näitaja puhul võetakse arvesse kõiki Euroopa õhuruumis toimuvaid IFR-lende ja kõiki ATFM-hilinemise põhjusi, välja arvatud erakorralised sündmused;

| iii) | näitaja arvutatakse kogu kalendriaastaks võrdlusperioodi iga aasta kohta. |
| --- | --- |

iii)

näitaja arvutatakse kogu kalendriaastaks võrdlusperioodi iga aasta kohta.

3.2.   Tulemusnäitaja

Lähenemisalas ja lennujaamas osutatavate aeronavigatsiooniteenustega seotud ja sihtlennujaamas kohaldatavatest maandumispiirangutest tingitud ATFM-hilinemise keskmine pikkus minutites ühe saabuva lennu kohta; kõnealune näitaja määratakse kindlaks järgmiselt:

| i) | näitaja väljendab ATFM-hilinemise genereeritud keskmist pikkust ühe saabuva IFR-lennu kohta; |
| --- | --- |

i)

näitaja väljendab ATFM-hilinemise genereeritud keskmist pikkust ühe saabuva IFR-lennu kohta;

| ii) | selle näitaja puhul võetakse arvesse kõiki sihtlennujaama maanduvaid IFR-lende ja kõiki ATFM-hilinemise põhjusi, välja arvatud erakorralised sündmused; |
| --- | --- |

ii)

selle näitaja puhul võetakse arvesse kõiki sihtlennujaama maanduvaid IFR-lende ja kõiki ATFM-hilinemise põhjusi, välja arvatud erakorralised sündmused;

| iii) | näitaja arvutatakse kogu kalendriaastaks võrdlusperioodi iga aasta kohta. |
| --- | --- |

iii)

näitaja arvutatakse kogu kalendriaastaks võrdlusperioodi iga aasta kohta.

4.   KULUTÕHUSUS

4.1.   Põhilised tulemusnäitajad

| a) | Kogu ELi hõlmav marsruudi aeronavigatsiooniteenuste keskmine kindlaksmääratud ühikuhind (determined unit cost – DUC), mis määratakse kindlaks järgmiselt:






  i) | näitaja väljendab marsruutlennu osade kindlaksmääratud kulude ja Euroopa Liidu tasandil asjaomaseks perioodiks koostatud liiklusprognoosi (väljendatuna marsruudi teenuseühikutes) vahelist suhet, nagu on esitatud komisjoni eeldustes seoses artikli 10 lõike 5 kohaste kogu Euroopa Liitu hõlmavate eesmärkide kehtestamisega; |
| --- | --- | --- |

a)

Kogu ELi hõlmav marsruudi aeronavigatsiooniteenuste keskmine kindlaksmääratud ühikuhind (determined unit cost – DUC), mis määratakse kindlaks järgmiselt:

i)

näitaja väljendab marsruutlennu osade kindlaksmääratud kulude ja Euroopa Liidu tasandil asjaomaseks perioodiks koostatud liiklusprognoosi (väljendatuna marsruudi teenuseühikutes) vahelist suhet, nagu on esitatud komisjoni eeldustes seoses artikli 10 lõike 5 kohaste kogu Euroopa Liitu hõlmavate eesmärkide kehtestamisega;

| ii) | näitajat väljendatakse eurodes ja reaalväärtuses; |
| --- | --- |

ii)

näitajat väljendatakse eurodes ja reaalväärtuses;

| iii) | näitaja esitatakse võrdlusperioodi iga aasta kohta. |
| --- | --- |

iii)

näitaja esitatakse võrdlusperioodi iga aasta kohta.

| b) | Kogu ELi hõlmav terminali aeronavigatsiooniteenuste keskmine kindlaksmääratud ühikuhind (DUC), mis määratakse kindlaks järgmiselt:






  i) | kõnealune näitaja väljendab kindlaksmääratud kulude ja lennuliiklusprognoosi (väljendatuna terminaliteenuseühikutes) vahelist suhet, nagu on esitatud komisjoni eeldustes seoses artikli 10 lõike 5 kohaste kogu Euroopa Liitu hõlmavate eesmärkide kehtestamisega; |
| --- | --- | --- |

b)

Kogu ELi hõlmav terminali aeronavigatsiooniteenuste keskmine kindlaksmääratud ühikuhind (DUC), mis määratakse kindlaks järgmiselt:

i)

kõnealune näitaja väljendab kindlaksmääratud kulude ja lennuliiklusprognoosi (väljendatuna terminaliteenuseühikutes) vahelist suhet, nagu on esitatud komisjoni eeldustes seoses artikli 10 lõike 5 kohaste kogu Euroopa Liitu hõlmavate eesmärkide kehtestamisega;

| ii) | näitajat väljendatakse eurodes ja reaalväärtuses; |
| --- | --- |

ii)

näitajat väljendatakse eurodes ja reaalväärtuses;

| iii) | näitaja esitatakse võrdlusperioodi iga aasta kohta; |
| --- | --- |

iii)

näitaja esitatakse võrdlusperioodi iga aasta kohta;

| iv) | kõnealust näitajat kohaldatakse alates teise võrdlusperioodi kolmanda aasta algusest, kui artikli 10 lõikes 3 osutatud otsusest ei tulene teisiti. |
| --- | --- |

iv)

kõnealust näitajat kohaldatakse alates teise võrdlusperioodi kolmanda aasta algusest, kui artikli 10 lõikes 3 osutatud otsusest ei tulene teisiti.

4.2.   Tulemusnäitaja

Eurocontroli kulud, eelkõige kõnealuste kulude areng võrreldes punkti 4.1 alapunktis a sätestatud põhilise tulemusnäitaja (KPI) arenguga. Selleks tagavad liikmesriigid, et Eurocontrol esitab komisjonile teavet nii vastuvõetud kui ka tegeliku eelarve kohta, samuti asjaomase võrdlusperioodi kulubaasi kohta ning vastuvõetud kulubaasi ja liiklusprognooside alusel arvestatava ühikuhinna muutumise kohta, märkides ära muutused eri komponentide kaupa ning tuues eraldi välja eri teenindusviisid.

2.   JAGU

Kohalike tulemuseesmärkide seadmine ja tulemuslikkuse jälgimine kohalikul tasandil

1.   OHUTUS

1.1.   Põhilised tulemusnäitajad

| a) | Ohutusjuhtimise tõhusus liikmesriikide, riiklike järelevalveasutuste ning selliste aeronavigatsiooniteenuste osutajate hulgas, kellel on sertifikaat lennuliiklusteenuste või side-, navigatsiooni- ja seireteenuste osutamiseks. Kõnealust põhilist tulemusnäitajat (KPI) mõõdetakse järgmiste juhtimiseesmärkide abil:






  i) | ohutuspoliitika ja -eesmärgid; |
| --- | --- | --- |

a)

Ohutusjuhtimise tõhusus liikmesriikide, riiklike järelevalveasutuste ning selliste aeronavigatsiooniteenuste osutajate hulgas, kellel on sertifikaat lennuliiklusteenuste või side-, navigatsiooni- ja seireteenuste osutamiseks. Kõnealust põhilist tulemusnäitajat (KPI) mõõdetakse järgmiste juhtimiseesmärkide abil:

i)

ohutuspoliitika ja -eesmärgid;

| ii) | ohutusalane riskijuhtimine; |
| --- | --- |

ii)

ohutusalane riskijuhtimine;

| iii) | ohutuse tagamine; |
| --- | --- |

iii)

ohutuse tagamine;

| iv) | ohutuse edendamine; |
| --- | --- |

iv)

ohutuse edendamine;

| v) | ohutu tegutsemine. |
| --- | --- |

v)

ohutu tegutsemine.

| b) | Riskianalüüsi vahendi (RAT) raskusastmete liigitusel põhineva metoodika kohaldamine sellise aruandluse suhtes, mis hõlmab vähemalt hajutusmiinimumi rikkumisi, lennuraja loata hõivamisi ja lennuliikluse korraldamisega seotud vahejuhtumeid kõikides lennuliiklusteenindusüksustes. Liikmesriigid ja aeronavigatsiooniteenuste osutajad kasutavad eespool nimetatud vahejuhtumitest teatamisel järgmiseid raskusastmeid:






  i) | raske vahejuhtum; |
| --- | --- | --- |

b)

Riskianalüüsi vahendi (RAT) raskusastmete liigitusel põhineva metoodika kohaldamine sellise aruandluse suhtes, mis hõlmab vähemalt hajutusmiinimumi rikkumisi, lennuraja loata hõivamisi ja lennuliikluse korraldamisega seotud vahejuhtumeid kõikides lennuliiklusteenindusüksustes. Liikmesriigid ja aeronavigatsiooniteenuste osutajad kasutavad eespool nimetatud vahejuhtumitest teatamisel järgmiseid raskusastmeid:

i)

raske vahejuhtum;

| ii) | märkimisväärne vahejuhtum; |
| --- | --- |

ii)

märkimisväärne vahejuhtum;

| iii) | oluline vahejuhtum; |
| --- | --- |

iii)

oluline vahejuhtum;

| iv) | ei mõjuta ohutust; |
| --- | --- |

iv)

ei mõjuta ohutust;

| v) | kindlaks määramata; kasutatakse näiteks piisava teabe puudumise või ebaselge või vastuolulise tõendusmaterjali korral. |
| --- | --- |

v)

kindlaks määramata; kasutatakse näiteks piisava teabe puudumise või ebaselge või vastuolulise tõendusmaterjali korral.

Metoodika kohaldamist käsitlevas aruandluses kirjeldatakse konkreetseid vahejuhtumeid.

| c) | Liikmesriikide ja aeronavigatsiooniteenuste osutajate aruandlus õiglase suhtumise taseme või selle puudumise kohta. |
| --- | --- |

c)

Liikmesriikide ja aeronavigatsiooniteenuste osutajate aruandlus õiglase suhtumise taseme või selle puudumise kohta.

Nende näitajate puhul tähendab väljend „kohalik” funktsionaalse õhuruumiosa tasandit, mille puhul on jälgimise eesmärgil ära näidatud ka riigi panus asjaomasesse näitajasse.

1.2.   Tulemusnäitajad

| a) | Ohutusandmete automaatsalvestussüsteemide (kui need on olemas) kasutamine aeronavigatsiooniteenuste osutajate poolt; see hõlmab vähemalt hajutusmiinimumi rikkumiste ja lennuraja loata hõivamiste jälgimist. |
| --- | --- |

a)

Ohutusandmete automaatsalvestussüsteemide (kui need on olemas) kasutamine aeronavigatsiooniteenuste osutajate poolt; see hõlmab vähemalt hajutusmiinimumi rikkumiste ja lennuraja loata hõivamiste jälgimist.

| b) | Liikmesriikide ja aeronavigatsiooniteenuste osutajate iga-aastased aruanded vahejuhtumitest teatamise kohta, eesmärgiga mõõta aruandlustaset ning parandada aruandluskorda. |
| --- | --- |

b)

Liikmesriikide ja aeronavigatsiooniteenuste osutajate iga-aastased aruanded vahejuhtumitest teatamise kohta, eesmärgiga mõõta aruandlustaset ning parandada aruandluskorda.

| c) | Vähemalt hajutusmiinimumi rikkumiste, lennuraja loata hõivamiste, õhuruumi rikkumiste ja lennuliikluse korraldamisega (ATM) seotud vahejuhtumite arv kõikides lennuliiklusteenindusüksustes. |
| --- | --- |

c)

Vähemalt hajutusmiinimumi rikkumiste, lennuraja loata hõivamiste, õhuruumi rikkumiste ja lennuliikluse korraldamisega (ATM) seotud vahejuhtumite arv kõikides lennuliiklusteenindusüksustes.

Nende näitajate puhul tähendab väljend „kohalik” funktsionaalse õhuruumiosa tasandit, mille puhul on jälgimise eesmärgil ära näidatud ka riigi panus asjaomasesse näitajasse.

2.   KESKKOND

2.1.   Põhiline tulemusnäitaja

Marsruutlennu horisontaalse osa tegeliku trajektoori keskmise tõhususe näitaja võrreldes tegeliku trajektooriga; kõnealune näitaja määratakse kindlaks järgmiselt:

| i) | kõnealune näitaja on seireandmete alusel kindlaksmääratud tegeliku trajektoori marsruutlennu osa pikkuse ja saavutatud vahemaa vaheline suhe kõikide kohalikus õhuruumis käitatavate või seda läbivate IFR- lendude puhul; |
| --- | --- |

i)

kõnealune näitaja on seireandmete alusel kindlaksmääratud tegeliku trajektoori marsruutlennu osa pikkuse ja saavutatud vahemaa vaheline suhe kõikide kohalikus õhuruumis käitatavate või seda läbivate IFR- lendude puhul;

| ii) | „marsruutlend” on läbilennatud vahemaa väljaspool 40-meremiilise raadiusega ringi ümber lennujaama; |
| --- | --- |

ii)

„marsruutlend” on läbilennatud vahemaa väljaspool 40-meremiilise raadiusega ringi ümber lennujaama;

| iii) | kohalikust õhuruumist väljuva või sinna saabuva lennu puhul arvestatakse vaid kohalikku õhuruumi jäävat osa; |
| --- | --- |

iii)

kohalikust õhuruumist väljuva või sinna saabuva lennu puhul arvestatakse vaid kohalikku õhuruumi jäävat osa;

| iv) | „saavutatud vahemaa” on kohalikku õhuruumi sisenemise ja sealt väljumise punkti asukohta hõlmav funktsioon. Saavutatud vahemaa väljendab osa, mille eespool nimetatud punktid moodustavad kogu ELi hõlmava vahemaanäitaja arvutamisel. Kõikide kohalikes õhuruumides saavutatud vahemaade liitmisel saadakse kogu ELi hõlmav vahemaanäitaja. |
| --- | --- |

iv)

„saavutatud vahemaa” on kohalikku õhuruumi sisenemise ja sealt väljumise punkti asukohta hõlmav funktsioon. Saavutatud vahemaa väljendab osa, mille eespool nimetatud punktid moodustavad kogu ELi hõlmava vahemaanäitaja arvutamisel. Kõikide kohalikes õhuruumides saavutatud vahemaade liitmisel saadakse kogu ELi hõlmav vahemaanäitaja.

Kõnealuse näitaja puhul tähendab väljend „kohalik” funktsionaalse õhuruumiosa tasandit.

2.2.   Tulemusnäitajad

| a) | Lendutõusuks valmistumiseks kulunud lisaaeg, mis määratakse kindlaks järgmiselt:






  i) | kõnealune näitaja väljendab lendutõusuks valmistumiseks kulunud tegeliku aja ja vähese liikluse tingimustes lendutõusuks valmistumiseks kuluvate ajavahemike alusel arvutatud piiramatu lendutõusuaja vahelist suhet; |
| --- | --- | --- |

a)

Lendutõusuks valmistumiseks kulunud lisaaeg, mis määratakse kindlaks järgmiselt:

i)

kõnealune näitaja väljendab lendutõusuks valmistumiseks kulunud tegeliku aja ja vähese liikluse tingimustes lendutõusuks valmistumiseks kuluvate ajavahemike alusel arvutatud piiramatu lendutõusuaja vahelist suhet;

| ii) | kõnealust näitajat väljendatakse minutites ühe väljumise kohta kogu kalendriaasta jooksul. |
| --- | --- |

ii)

kõnealust näitajat väljendatakse minutites ühe väljumise kohta kogu kalendriaasta jooksul.

| b) | Terminali õhuruumis kulunud lisaaeg, mis määratakse kindlaks järgmiselt:






  i) | kõnealune näitaja väljendab ASMA (lähenemise järjestamise ja ajalise hajutamise ala) läbimiseks kuluva aja ja vähese liikluse tingimustes ASMA läbimiseks kuluvate ajavahemike alusel arvutatud piiramatu aja vahelist suhet; |
| --- | --- | --- |

b)

Terminali õhuruumis kulunud lisaaeg, mis määratakse kindlaks järgmiselt:

i)

kõnealune näitaja väljendab ASMA (lähenemise järjestamise ja ajalise hajutamise ala) läbimiseks kuluva aja ja vähese liikluse tingimustes ASMA läbimiseks kuluvate ajavahemike alusel arvutatud piiramatu aja vahelist suhet;

| ii) | näitajat väljendatakse minutites ühe saabumise kohta kogu kalendriaasta jooksul; |
| --- | --- |

ii)

näitajat väljendatakse minutites ühe saabumise kohta kogu kalendriaasta jooksul;

| iii) | „ASMA” on määratletud kui sihtlennujaama ümbritsevat virtuaalne silinder raadiusega 40 meremiili. |
| --- | --- |

iii)

„ASMA” on määratletud kui sihtlennujaama ümbritsevat virtuaalne silinder raadiusega 40 meremiili.

| c) | 1. jao punktis 2.2 kindlaks määratud näitajad |
| --- | --- |

c)

1. jao punktis 2.2 kindlaks määratud näitajad

Näitajate a ja b puhul tähendab „kohalik” riigi tasandit lennujaamade kaupa. Näitaja c puhul tähendab väljend „kohalik” riigi tasandit.

3.   LÄBILASKEVÕIME

3.1.   Põhilised tulemusnäitajad

| a) | Marsruudi ATFM-hilinemiste keskmine pikkus minutites ühe lennu kohta; kõnealune näitaja määratakse kindlaks järgmiselt:






  i) | marsruudi ATFM-hilinemine on lennuliiklusvoo juhtimise (ATFMi) keskse üksuse arvutatud hilinemine vastavalt määrusele (EL) nr 255/2010, milles sätestatakse lennuliiklusvoo juhtimise ühtsed eeskirjad, ja seda väljendatakse viimases esitatud lennuplaanis õhusõiduki käitaja poolt küsitud arvestusliku stardiaja ja AFTMi keskse üksuse kalkuleeritud stardiaja vahelise erinevusena; |
| --- | --- | --- |

a)

Marsruudi ATFM-hilinemiste keskmine pikkus minutites ühe lennu kohta; kõnealune näitaja määratakse kindlaks järgmiselt:

i)

marsruudi ATFM-hilinemine on lennuliiklusvoo juhtimise (ATFMi) keskse üksuse arvutatud hilinemine vastavalt määrusele (EL) nr 255/2010, milles sätestatakse lennuliiklusvoo juhtimise ühtsed eeskirjad, ja seda väljendatakse viimases esitatud lennuplaanis õhusõiduki käitaja poolt küsitud arvestusliku stardiaja ja AFTMi keskse üksuse kalkuleeritud stardiaja vahelise erinevusena;

| ii) | selle näitaja puhul võetakse arvesse kõiki IFR-lende kohalikus õhuruumis ja see hõlmab kõiki ATFM-hilinemise põhjusi, välja arvatud erakorralised sündmused; |
| --- | --- |

ii)

selle näitaja puhul võetakse arvesse kõiki IFR-lende kohalikus õhuruumis ja see hõlmab kõiki ATFM-hilinemise põhjusi, välja arvatud erakorralised sündmused;

| iii) | näitaja arvutatakse kogu kalendriaastaks võrdlusperioodi iga aasta kohta. |
| --- | --- |

iii)

näitaja arvutatakse kogu kalendriaastaks võrdlusperioodi iga aasta kohta.

Selle näitaja puhul tähendab väljend „kohalik” funktsionaalse õhuruumiosa tasandit ning läbipaistvuse tagamiseks jälgitakse kõnealust näitajat kõige asjakohasemal tasandil.

| b) | Terminalis ja lennujaamas osutatavate aeronavigatsiooniteenustega seotud ja sihtlennujaamas kohaldatavatest maandumispiirangutest tingitud ATFM-hilinemise keskmine pikkus minutites ühe saabuva lennu kohta; kõnealune näitaja määratakse kindlaks järgmiselt:






  i) | kõnealune näitaja väljendab ATFM-hilinemise genereeritud keskmist pikkust ühe saabuva IFR-lennu kohta; |
| --- | --- | --- |

b)

Terminalis ja lennujaamas osutatavate aeronavigatsiooniteenustega seotud ja sihtlennujaamas kohaldatavatest maandumispiirangutest tingitud ATFM-hilinemise keskmine pikkus minutites ühe saabuva lennu kohta; kõnealune näitaja määratakse kindlaks järgmiselt:

i)

kõnealune näitaja väljendab ATFM-hilinemise genereeritud keskmist pikkust ühe saabuva IFR-lennu kohta;

| ii) | selle näitaja puhul võetakse arvesse kõiki sihtlennujaamas maanduvaid IFR-lende ja kõiki ATFM-hilinemise põhjusi, välja arvatud erakorralised sündmused; |
| --- | --- |

ii)

selle näitaja puhul võetakse arvesse kõiki sihtlennujaamas maanduvaid IFR-lende ja kõiki ATFM-hilinemise põhjusi, välja arvatud erakorralised sündmused;

| iii) | näitaja arvutatakse kogu kalendriaastaks võrdlusperioodi iga aasta kohta. |
| --- | --- |

iii)

näitaja arvutatakse kogu kalendriaastaks võrdlusperioodi iga aasta kohta.

Selle näitaja puhul tähendab väljend „kohalik” riigi tasandit, mis jälgimise eesmärgil esitatakse lennujaamade kaupa.

3.2.   Tulemusnäitajad

| a) | ATFMi teenindusaegade järgimine kooskõlas komisjoni määruse (EL) nr 255/2010 artikliga 11. |
| --- | --- |

a)

ATFMi teenindusaegade järgimine kooskõlas komisjoni määruse (EL) nr 255/2010 artikliga 11.

| b) | Lähtelennujaamas kohaldatavatest stardipiirangutest tulenevate ja lennujuhtimisega seotud väljumiseelsete hilinemiste keskmine pikkus minutites ühe lennu kohta; kõnealune näitaja määratakse kindlaks järgmiselt:






  i) | kõnealune näitaja väljendab lennujuhtimisega seotud väljumiseelse hilinemise keskmist pikkust ühe väljuva IFR-lennu kohta; |
| --- | --- | --- |

b)

Lähtelennujaamas kohaldatavatest stardipiirangutest tulenevate ja lennujuhtimisega seotud väljumiseelsete hilinemiste keskmine pikkus minutites ühe lennu kohta; kõnealune näitaja määratakse kindlaks järgmiselt:

i)

kõnealune näitaja väljendab lennujuhtimisega seotud väljumiseelse hilinemise keskmist pikkust ühe väljuva IFR-lennu kohta;

| ii) | Näitaja arvutamisel arvestatakse kõiki lähtelennujaamast väljuvaid IFR-lende ning see hõlmab hilinemisi, mis tulenevad piirangutest, mida lennujuhtimisüksus kohaldab seisuplatsilt väljumiseks valmis oleva õhusõiduki suhtes; |
| --- | --- |

ii)

Näitaja arvutamisel arvestatakse kõiki lähtelennujaamast väljuvaid IFR-lende ning see hõlmab hilinemisi, mis tulenevad piirangutest, mida lennujuhtimisüksus kohaldab seisuplatsilt väljumiseks valmis oleva õhusõiduki suhtes;

| iii) | näitaja arvutatakse kogu kalendriaastaks võrdlusperioodi iga aasta kohta. |
| --- | --- |

iii)

näitaja arvutatakse kogu kalendriaastaks võrdlusperioodi iga aasta kohta.

Nende näitajate puhul tähendab väljend „kohalik” riigi tasandit, mis jälgimise eesmärgil esitatakse lennujaamade kaupa.

4.   KULUTÕHUSUS

4.1.   Põhilised tulemusnäitajad

| a) | Marsruudi aeronavigatsiooniteenuste kindlaksmääratud ühikuhind (DUC), mis määratakse kindlaks järgmiselt:






  i) | kõnealune näitaja väljendab marsruudi kindlaksmääratud kulude ja asjaomaseks ajavahemikuks navigatsioonitasude sissenõudmise piirkonna kohta koostatud kohaliku tasandi lennuliiklusprognoosi (väljendatuna marsruudi teenuseühikutes) vahelist suhet kooskõlas tulemuslikkuse kavade koostamist käsitleva artikli 11 lõike 3 punktidega a ja b; |
| --- | --- | --- |

a)

Marsruudi aeronavigatsiooniteenuste kindlaksmääratud ühikuhind (DUC), mis määratakse kindlaks järgmiselt:

i)

kõnealune näitaja väljendab marsruudi kindlaksmääratud kulude ja asjaomaseks ajavahemikuks navigatsioonitasude sissenõudmise piirkonna kohta koostatud kohaliku tasandi lennuliiklusprognoosi (väljendatuna marsruudi teenuseühikutes) vahelist suhet kooskõlas tulemuslikkuse kavade koostamist käsitleva artikli 11 lõike 3 punktidega a ja b;

| ii) | näitajat väljendatakse riigi vääringus ja reaalväärtuses; |
| --- | --- |

ii)

näitajat väljendatakse riigi vääringus ja reaalväärtuses;

| iii) | näitaja esitatakse võrdlusperioodi iga aasta kohta. |
| --- | --- |

iii)

näitaja esitatakse võrdlusperioodi iga aasta kohta.

| b) | Terminali aeronavigatsiooniteenuste kindlaksmääratud ühikuhind (DUC), mis määratakse kindlaks järgmiselt:






  i) | kõnealune näitaja väljendab kindlaksmääratud kulude ja lennuliiklusprognoosi (väljendatuna terminaliteenuseühikutes) vahelist suhet kooskõlas tulemuslikkuse kavade koostamist käsitleva artikli 11 lõike 3 punktidega a ja b; |
| --- | --- | --- |

b)

Terminali aeronavigatsiooniteenuste kindlaksmääratud ühikuhind (DUC), mis määratakse kindlaks järgmiselt:

i)

kõnealune näitaja väljendab kindlaksmääratud kulude ja lennuliiklusprognoosi (väljendatuna terminaliteenuseühikutes) vahelist suhet kooskõlas tulemuslikkuse kavade koostamist käsitleva artikli 11 lõike 3 punktidega a ja b;

| ii) | näitajat väljendatakse riigi vääringus ja reaalväärtuses; |
| --- | --- |

ii)

näitajat väljendatakse riigi vääringus ja reaalväärtuses;

| iii) | näitaja esitatakse võrdlusperioodi iga aasta kohta. |
| --- | --- |

iii)

näitaja esitatakse võrdlusperioodi iga aasta kohta.

Eespool nimetatud kahe näitaja puhul tähendab väljend „kohalik” maksustamispiirkonna tasandit.

---

(1)  ELT L 80, 26.3.2010, lk 10.

---

II LISA

TULEMUSLIKKUSE KAVADE VORM

Tulemuslikkuse kava ülesehitus on järgmine.

1.   SISSEJUHATUS

| 1.1. | Olukorra kirjeldus (kava ulatus, sellega hõlmatud aeronavigatsiooniteenuste osutajate loetelu jne) |
| --- | --- |

1.1.

Olukorra kirjeldus (kava ulatus, sellega hõlmatud aeronavigatsiooniteenuste osutajate loetelu jne)

| 1.2. | Võrdlusperioodi makromajandusliku stsenaariumi kirjeldus, mis hõlmab üldprognoose (liiklusprognoosid jne) |
| --- | --- |

1.2.

Võrdlusperioodi makromajandusliku stsenaariumi kirjeldus, mis hõlmab üldprognoose (liiklusprognoosid jne)

| 1.3. | Tulemuslikkuse kava ettevalmistamisel sidusrühmadega toimunud konsultatsioonide tulemuste kirjeldus, mis sisaldab nii saavutatud kokkuleppeid, eriarvamusi kui ka eriarvamuste tekke põhjusi. |
| --- | --- |

1.3.

Tulemuslikkuse kava ettevalmistamisel sidusrühmadega toimunud konsultatsioonide tulemuste kirjeldus, mis sisaldab nii saavutatud kokkuleppeid, eriarvamusi kui ka eriarvamuste tekke põhjusi.

| 1.4. | Aeronavigatsiooniteenuste osutajate poolt võrgustiku strateegilise kava rakendamiseks funktsionaalse õhuruumiosa tasandil võetud meetmed ja muud juhtpõhimõtted, mis on seotud funktsionaalse õhuruumiosa kasutamisega pika aja jooksul. |
| --- | --- |

1.4.

Aeronavigatsiooniteenuste osutajate poolt võrgustiku strateegilise kava rakendamiseks funktsionaalse õhuruumiosa tasandil võetud meetmed ja muud juhtpõhimõtted, mis on seotud funktsionaalse õhuruumiosa kasutamisega pika aja jooksul.

| 1.5. | Artikli 1 kohaselt tulemuslikkuse kavas osalevate lennujaamade loetelu ja nende poolt käitatavate IFR-lendude keskmine arv. |
| --- | --- |

1.5.

Artikli 1 kohaselt tulemuslikkuse kavas osalevate lennujaamade loetelu ja nende poolt käitatavate IFR-lendude keskmine arv.

| 1.6. | Selliste lennujaamade loetelu, mille suhtes kohaldatakse rakendusmääruse (EL) nr 391/2013 artikli 1 lõikes 5 sätestatud erandit, ja nende käitatavate IFR-lendude keskmine arv. |
| --- | --- |

1.6.

Selliste lennujaamade loetelu, mille suhtes kohaldatakse rakendusmääruse (EL) nr 391/2013 artikli 1 lõikes 5 sätestatud erandit, ja nende käitatavate IFR-lendude keskmine arv.

2.   INVESTEERINGUD

| 2.1. | Kirjeldused ja põhjendused selle kohta, missugune on uute ATM-süsteemide hankimiseks ja olemasolevate ATM-süsteemide oluliseks ajakohastamiseks tehtavate investeeringute suurus, olemus ja panus tulemuseesmärkide saavutamisse, kaasa arvatud kõnealuste investeeringute asjakohasus ja kooskõla Euroopa lennuliikluse korraldamise (ATM) üldkavaga, määruse (EÜ) nr 550/2004 artiklis 15a osutatud ühisprojektidega ja vajaduse korral võrgustiku strateegilise kavaga. |
| --- | --- |

2.1.

Kirjeldused ja põhjendused selle kohta, missugune on uute ATM-süsteemide hankimiseks ja olemasolevate ATM-süsteemide oluliseks ajakohastamiseks tehtavate investeeringute suurus, olemus ja panus tulemuseesmärkide saavutamisse, kaasa arvatud kõnealuste investeeringute asjakohasus ja kooskõla Euroopa lennuliikluse korraldamise (ATM) üldkavaga, määruse (EÜ) nr 550/2004 artiklis 15a osutatud ühisprojektidega ja vajaduse korral võrgustiku strateegilise kavaga.

| 2.2. | Punktis 2.1 osutatud kirjeldused ja põhjendused hõlmavad eelkõige järgmist:






  i) | kui suur on punkti 2.1 kohaselt kirjeldatud ja põhjendatud investeeringute osakaal investeeringute kogusummast; |
| --- | --- | --- |

2.2.

Punktis 2.1 osutatud kirjeldused ja põhjendused hõlmavad eelkõige järgmist:

i)

kui suur on punkti 2.1 kohaselt kirjeldatud ja põhjendatud investeeringute osakaal investeeringute kogusummast;

| ii) | eraldi tuleb ära märkida uutesse süsteemidesse tehtavad investeeringud, olemasolevate süsteemide ajakohastamiseks tehtavad investeeringud ja süsteemide väljavahetamiseks tehtavad investeeringud; |
| --- | --- |

ii)

eraldi tuleb ära märkida uutesse süsteemidesse tehtavad investeeringud, olemasolevate süsteemide ajakohastamiseks tehtavad investeeringud ja süsteemide väljavahetamiseks tehtavad investeeringud;

| iii) | iga uue ATM-süsteemi hankimiseks tehtava investeeringu ja olemasolevate ATM-süsteemide oluliseks ajakohastamiseks tehtava investeeringu puhul tuleb osutada Euroopa lennuliikluse korraldamise (ATM) üldkavale, määruse (EÜ) nr 550/2004 artiklis 15a osutatud ühisprojektidele ja vajaduse korral võrgustiku strateegilisele kavale; |
| --- | --- |

iii)

iga uue ATM-süsteemi hankimiseks tehtava investeeringu ja olemasolevate ATM-süsteemide oluliseks ajakohastamiseks tehtava investeeringu puhul tuleb osutada Euroopa lennuliikluse korraldamise (ATM) üldkavale, määruse (EÜ) nr 550/2004 artiklis 15a osutatud ühisprojektidele ja vajaduse korral võrgustiku strateegilisele kavale;

| iv) | funktsionaalse õhuruumiosa tasandil või vajaduse korral teiste liikmesriikide või funktsionaalsete õhuruumiosadega saavutatud koostoimimise üksikasjalik kirjeldus, eelkõige seoses ühise taristu ja ühishangetega; |
| --- | --- |

iv)

funktsionaalse õhuruumiosa tasandil või vajaduse korral teiste liikmesriikide või funktsionaalsete õhuruumiosadega saavutatud koostoimimise üksikasjalik kirjeldus, eelkõige seoses ühise taristu ja ühishangetega;

| v) | üksikasjalik kirjeldus selle kohta, kuidas eespool nimetatud investeeringud, mis hõlmavad nii marsruudil olemise kui ka terminali/lennujaamaga seotud lennuetappi, suurendavad tulemuslikkust neljas põhilises tulemusvaldkonnas, ning oodatavate tulemuste saavutamise tähtaeg; |
| --- | --- |

v)

üksikasjalik kirjeldus selle kohta, kuidas eespool nimetatud investeeringud, mis hõlmavad nii marsruudil olemise kui ka terminali/lennujaamaga seotud lennuetappi, suurendavad tulemuslikkust neljas põhilises tulemusvaldkonnas, ning oodatavate tulemuste saavutamise tähtaeg;

| vi) | teave investeeringutega seotud otsustusprotsessi kohta, näiteks dokumenteeritud tasuvusanalüüs, kasutajatega peetud konsultatsioonide tulemused ning selle käigus esitatud vastuargumendid. |
| --- | --- |

vi)

teave investeeringutega seotud otsustusprotsessi kohta, näiteks dokumenteeritud tasuvusanalüüs, kasutajatega peetud konsultatsioonide tulemused ning selle käigus esitatud vastuargumendid.

3.   KOHALIKU TASANDI TULEMUSEESMÄRGID

| 3.1. | Iga põhilise tulemusvaldkonna tulemuseesmärgid, mis on sätestatud I lisa 2. jaos iga põhilise tulemusnäitaja kohta kogu võrdlusperioodiks ning jälgimiseks ja stimuleerimiseks kasutatavad iga-aastased väärtused.






  a) | Ohutus






  i) | Ohutusjuhtimise tulemuslikkuse tase: kohalikud eesmärgid võrdlusperioodi iga aasta kohta; |
| --- | --- | --- | --- |

3.1.

Iga põhilise tulemusvaldkonna tulemuseesmärgid, mis on sätestatud I lisa 2. jaos iga põhilise tulemusnäitaja kohta kogu võrdlusperioodiks ning jälgimiseks ja stimuleerimiseks kasutatavad iga-aastased väärtused.

a)

Ohutus

i)

Ohutusjuhtimise tulemuslikkuse tase: kohalikud eesmärgid võrdlusperioodi iga aasta kohta;

| ii) | riskianalüüsi vahendi (RAT) raskusastmete liigitusel põhineva metoodika kohaldamine: kohalikud eesmärgid võrdlusperioodi iga aasta kohta (protsendimäär); |
| --- | --- |

ii)

riskianalüüsi vahendi (RAT) raskusastmete liigitusel põhineva metoodika kohaldamine: kohalikud eesmärgid võrdlusperioodi iga aasta kohta (protsendimäär);

| iii) | õiglane suhtumine: kohalikud eesmärgid võrdlusperioodi viimaseks aastaks. |
| --- | --- |

iii)

õiglane suhtumine: kohalikud eesmärgid võrdlusperioodi viimaseks aastaks.

| b) | Keskkond






  i) | Marsruudi parema kavandamise kirjeldus; |
| --- | --- | --- |

b)

Keskkond

i)

Marsruudi parema kavandamise kirjeldus;

| ii) | marsruutlennu horisontaalse osa tegeliku trajektoori keskmise tõhususe näitaja. |
| --- | --- |

ii)

marsruutlennu horisontaalse osa tegeliku trajektoori keskmise tõhususe näitaja.

| c) | Läbilaskevõime






  i) | Marsruudi ATFM-hilinemise keskmine pikkus minutites ühe lennu kohta; |
| --- | --- | --- |

c)

Läbilaskevõime

i)

Marsruudi ATFM-hilinemise keskmine pikkus minutites ühe lennu kohta;

| ii) | terminaliga seotud ATFM-hilinemise keskmine pikkus minutites ühe saabuva lennu kohta; |
| --- | --- |

ii)

terminaliga seotud ATFM-hilinemise keskmine pikkus minutites ühe saabuva lennu kohta;

| iii) | aeronavigatsiooniteenuste osutaja(te) koostatud läbilaskevõimekava. |
| --- | --- |

iii)

aeronavigatsiooniteenuste osutaja(te) koostatud läbilaskevõimekava.

| d) | Kulutõhusus






  i) | Igaks võrdlusperioodi aastaks marsruudil ja terminalis osutatavate lennuliiklusteenuste kindlaksmääratud kulud vastavalt määruse (EÜ) nr 550/2004 artikli 15 lõike 2 punkti a ja artikli 15 lõike 2 punkti b sätetele ning kooskõlas rakendusmääruse (EL) nr 391/2013 sätetega; |
| --- | --- | --- |

d)

Kulutõhusus

i)

Igaks võrdlusperioodi aastaks marsruudil ja terminalis osutatavate lennuliiklusteenuste kindlaksmääratud kulud vastavalt määruse (EÜ) nr 550/2004 artikli 15 lõike 2 punkti a ja artikli 15 lõike 2 punkti b sätetele ning kooskõlas rakendusmääruse (EL) nr 391/2013 sätetega;

| ii) | marsruudil ja terminalis osutatavate teenuseühikute prognoos iga võrdlusperioodi aasta kohta; |
| --- | --- |

ii)

marsruudil ja terminalis osutatavate teenuseühikute prognoos iga võrdlusperioodi aasta kohta;

| iii) | sellest tulenevalt võrdlusperioodiks kindlaks määratud ühikuhinnad; |
| --- | --- |

iii)

sellest tulenevalt võrdlusperioodiks kindlaks määratud ühikuhinnad;

| iv) | asjaomaste aeronavigatsiooniteenuste osutajate omakapitali investeeringute tulusus ja põhjendus, samuti finantsvõimenduse ja kindlaksmääratud kuludes sisalduva kapitali maksumuse arvutamiseks kasutatud varabaasi koosseisu kirjeldus ja põhjendus; |
| --- | --- |

iv)

asjaomaste aeronavigatsiooniteenuste osutajate omakapitali investeeringute tulusus ja põhjendus, samuti finantsvõimenduse ja kindlaksmääratud kuludes sisalduva kapitali maksumuse arvutamiseks kasutatud varabaasi koosseisu kirjeldus ja põhjendus;

| v) | asjaomasele võrdlusperioodile eelnevatest aastatest ülekantud summade kirjeldus ja selgitus; |
| --- | --- |

v)

asjaomasele võrdlusperioodile eelnevatest aastatest ülekantud summade kirjeldus ja selgitus;

| vi) | majandusprognooside kirjeldus, mis muu hulgas hõlmab järgmist:






  — | kava koostamisel kasutatud inflatsiooniprognoosid, mida võrreldakse rahvusvaheliste allikatega, näiteks prognooside puhul IMF (Rahvusvahelise Valuutafondi) tarbijahinnaindeksiga ning tegelike määrade puhul Eurostati tarbijahindade harmoneeritud indeksiga. Põhjendused eespool nimetatud allikate andmetest kõrvalekaldumise kohta; |
| --- | --- | --- |

vi)

majandusprognooside kirjeldus, mis muu hulgas hõlmab järgmist:

—

kava koostamisel kasutatud inflatsiooniprognoosid, mida võrreldakse rahvusvaheliste allikatega, näiteks prognooside puhul IMF (Rahvusvahelise Valuutafondi) tarbijahinnaindeksiga ning tegelike määrade puhul Eurostati tarbijahindade harmoneeritud indeksiga. Põhjendused eespool nimetatud allikate andmetest kõrvalekaldumise kohta;

| — | kindlaksmääratud kuludes sisalduvate pensionikulude arvestamiseks kasutatud prognoosid, kaasa arvatud prognooside koostamise aluseks olnud pensionite ja pensioniarvestust käsitlevate siseriiklike õigusaktide kirjeldus ning teave selle kohta, kas asjaomaseid õigusakte on kavas muuta või mitte; |
| --- | --- |

—

kindlaksmääratud kuludes sisalduvate pensionikulude arvestamiseks kasutatud prognoosid, kaasa arvatud prognooside koostamise aluseks olnud pensionite ja pensioniarvestust käsitlevate siseriiklike õigusaktide kirjeldus ning teave selle kohta, kas asjaomaseid õigusakte on kavas muuta või mitte;

| — | aeronavigatsiooniteenuste finantseerimiseks võetavate laenude intressimäära prognoosid, kaasa arvatud asjakohane teave laenude kohta (laenu suurus, laenuperioodi pikkus jne) ning (kaalutud) keskmise võlaintressi kirjeldus, mida kasutatakse maksueelse kapitalikulu määra ning kindlaksmääratud kuludes sisalduva kapitali maksumuse arvutamiseks; |
| --- | --- |

—

aeronavigatsiooniteenuste finantseerimiseks võetavate laenude intressimäära prognoosid, kaasa arvatud asjakohane teave laenude kohta (laenu suurus, laenuperioodi pikkus jne) ning (kaalutud) keskmise võlaintressi kirjeldus, mida kasutatakse maksueelse kapitalikulu määra ning kindlaksmääratud kuludes sisalduva kapitali maksumuse arvutamiseks;

| — | kohandused, mis on rangemad rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite sätetest; |
| --- | --- |

—

kohandused, mis on rangemad rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite sätetest;

| vii) | vajaduse korral rakendusmääruse (EL) nr 391/2013 artikli 14 lõike 2 punktis a sätestatud asjakohaste sündmuste ja olukordade kirjeldus eelmisel võrdlusperioodil, kasutades rakendusmääruse (EL) nr 391/2013 artikli 14 lõike 2 punktis b sätestatud kriteeriume, kaasa arvatud kulude suuruse, koosseisu ja põhjenduste hindamine, välja arvatud rakendusmääruse (EL) nr 391/2013 artikli 14 lõike 1 punktide a ja b kohaldamise korral; |
| --- | --- |

vii)

vajaduse korral rakendusmääruse (EL) nr 391/2013 artikli 14 lõike 2 punktis a sätestatud asjakohaste sündmuste ja olukordade kirjeldus eelmisel võrdlusperioodil, kasutades rakendusmääruse (EL) nr 391/2013 artikli 14 lõike 2 punktis b sätestatud kriteeriume, kaasa arvatud kulude suuruse, koosseisu ja põhjenduste hindamine, välja arvatud rakendusmääruse (EL) nr 391/2013 artikli 14 lõike 1 punktide a ja b kohaldamise korral;

| viii) | vajaduse korral asjaomaseks võrdlusperioodiks kavandatav oluline ümberkorraldamine, kaasa arvatud ümberkorraldamiskulude suurus ning kõnealuste kulude põhjendus seoses kogukasuga, mida õhuruumi kasutajad aja jooksul hakkavad saama; |
| --- | --- |

viii)

vajaduse korral asjaomaseks võrdlusperioodiks kavandatav oluline ümberkorraldamine, kaasa arvatud ümberkorraldamiskulude suurus ning kõnealuste kulude põhjendus seoses kogukasuga, mida õhuruumi kasutajad aja jooksul hakkavad saama;

| ix) | vajaduse korral eelmistel võrdlusperioodidel heaks kiidetud ja hüvitamisele kuuluvad ümberkorraldamiskulud. |
| --- | --- |

ix)

vajaduse korral eelmistel võrdlusperioodidel heaks kiidetud ja hüvitamisele kuuluvad ümberkorraldamiskulud.

| 3.2. | Kirjeldus ja selgitus tulemuseesmärkide kooskõla kohta kogu ELi hõlmavate asjakohaste tulemuseesmärkidega. Kui kogu ELi hõlmavat tulemuseesmärki ei ole seatud, tuleb kirjeldus ja selgitus esitada kavas sisalduvate eesmärkide kohta ning selle kohta, kuidas need aitavad kaasa Euroopa lennuliikluse korraldamise (ATM) võrgustiku tulemuslikkuse suurendamisele. |
| --- | --- |

3.2.

Kirjeldus ja selgitus tulemuseesmärkide kooskõla kohta kogu ELi hõlmavate asjakohaste tulemuseesmärkidega. Kui kogu ELi hõlmavat tulemuseesmärki ei ole seatud, tuleb kirjeldus ja selgitus esitada kavas sisalduvate eesmärkide kohta ning selle kohta, kuidas need aitavad kaasa Euroopa lennuliikluse korraldamise (ATM) võrgustiku tulemuslikkuse suurendamisele.

| 3.3. | Kirjeldus ja selgitus põhiliste tulemusvaldkondade vastastikuse sõltuvuse ja nende valdkondade puhul tehtavate kompromisside kohta, kaasa arvatud kompromisside hindamiseks kasutatavad prognoosid. |
| --- | --- |

3.3.

Kirjeldus ja selgitus põhiliste tulemusvaldkondade vastastikuse sõltuvuse ja nende valdkondade puhul tehtavate kompromisside kohta, kaasa arvatud kompromisside hindamiseks kasutatavad prognoosid.

| 3.4. | Kõikide asjaomaste aeronavigatsiooniteenuste osutajate panus funktsionaalse õhuruumiosa jaoks seatud tulemuseesmärkide saavutamisse kooskõlas artikli 5 lõike 2 punkti c alapunktiga ii. |
| --- | --- |

3.4.

Kõikide asjaomaste aeronavigatsiooniteenuste osutajate panus funktsionaalse õhuruumiosa jaoks seatud tulemuseesmärkide saavutamisse kooskõlas artikli 5 lõike 2 punkti c alapunktiga ii.

4.   STIMULEERIMISKAVAD

| 4.1. | Aeronavigatsiooniteenuste osutajate suhtes kohaldatavate stimuleerimiskavade kirjeldus ja selgitus. |
| --- | --- |

4.1.

Aeronavigatsiooniteenuste osutajate suhtes kohaldatavate stimuleerimiskavade kirjeldus ja selgitus.

5.   KAVA SÕJALINE MÕÕDE

Kava tsiviil-sõjalise mõõtme kirjeldus, mis selgitab õhuruumi paindliku kasutamise (FUA) tulemuslikkust läbilaskevõime suurendamisel, võttes nõuetekohaselt arvesse sõjaliste operatsioonide tulemuslikkust ja vajaduse korral asjakohaseid tulemusnäitajaid ja -eesmärke, mis on kooskõlas tulemuslikkuse kava näitajate ja eesmärkidega.

6.   TUNDLIKKUSANALÜÜS JA VÕRDLUS EELMISE TULEMUSLIKKUSKAVAGA

| 6.1. | Tundlikkus välistegurite suhtes. |
| --- | --- |

6.1.

Tundlikkus välistegurite suhtes.

| 6.2. | Võrdlus eelmise tulemuslikkuskavaga |
| --- | --- |

6.2.

Võrdlus eelmise tulemuslikkuskavaga

7.   TULEMUSLIKKUSE KAVA RAKENDAMINE

Riiklike järelevalveasutuste poolt tulemuseesmärkide saavutamiseks rakendatud meetmete kirjeldus, mis sisaldab näiteks järgmist:

| i) | jälgimismehhanismid, mille eesmärk on tagada aeronavigatsiooniteenuste (ANS) ohutuse programmide ja äriplaanide rakendamine; |
| --- | --- |

i)

jälgimismehhanismid, mille eesmärk on tagada aeronavigatsiooniteenuste (ANS) ohutuse programmide ja äriplaanide rakendamine;

| ii) | meetmed tulemuslikkuse kavade rakendamiseks ja aruandluseks, sealhulgas reageerimiseks olukorrale, kus võrdlusperioodi jooksul eesmärke ei saavutata. |
| --- | --- |

ii)

meetmed tulemuslikkuse kavade rakendamiseks ja aruandluseks, sealhulgas reageerimiseks olukorrale, kus võrdlusperioodi jooksul eesmärke ei saavutata.

---

III LISA

VÕRGUSTIKU TULEMUSLIKKUSE KAVA VORM

Võrgustiku haldusasutuse tulemuslikkuse kava ülesehitus on järgmine.

1.   SISSEJUHATUS

| 1.1. | Olukorra kirjeldus (kava ulatus, sellega hõlmatud funktsioonid jne) |
| --- | --- |

1.1.

Olukorra kirjeldus (kava ulatus, sellega hõlmatud funktsioonid jne)

| 1.2. | Võrdlusperioodi makromajandusliku stsenaariumi kirjeldus, mis hõlmab üldprognoose (liiklusprognoosid jne) |
| --- | --- |

1.2.

Võrdlusperioodi makromajandusliku stsenaariumi kirjeldus, mis hõlmab üldprognoose (liiklusprognoosid jne)

| 1.3. | Kirjeldus, milles käsitletakse kooskõla võrgustiku strateegilise kavaga |
| --- | --- |

1.3.

Kirjeldus, milles käsitletakse kooskõla võrgustiku strateegilise kavaga

| 1.4. | Tulemuslikkuse kava ettevalmistamisel sidusrühmadega toimunud konsulteerimise tulemuste kirjeldus (osalejate tõstatatud põhiküsimused ja võimaluse korral ka saavutatud kompromissid) |
| --- | --- |

1.4.

Tulemuslikkuse kava ettevalmistamisel sidusrühmadega toimunud konsulteerimise tulemuste kirjeldus (osalejate tõstatatud põhiküsimused ja võimaluse korral ka saavutatud kompromissid)

2.   TULEMUSEESMÄRGID

| 2.1. | Iga asjakohase põhilise tulemusvaldkonna põhiliste tulemusnäitajate kirjeldus |
| --- | --- |

2.1.

Iga asjakohase põhilise tulemusvaldkonna põhiliste tulemusnäitajate kirjeldus

| 2.2. | Iga põhilise tulemusvaldkonna tulemuseesmärgid, mis on määratud iga põhilise tulemusnäitaja kohta kogu võrdlusperioodiks ning jälgimiseks ja stimuleerimiseks kasutatavad iga-aastased väärtused |
| --- | --- |

2.2.

Iga põhilise tulemusvaldkonna tulemuseesmärgid, mis on määratud iga põhilise tulemusnäitaja kohta kogu võrdlusperioodiks ning jälgimiseks ja stimuleerimiseks kasutatavad iga-aastased väärtused

| 2.3. | Kirjeldus ja selgitus selle kohta, missugune on tulemuseesmärkide panus kogu ELi hõlmavate tulemuseesmärkide saavutamisse ja nende mõju kogu ELi hõlmavatele tulemuseesmärkidele |
| --- | --- |

2.3.

Kirjeldus ja selgitus selle kohta, missugune on tulemuseesmärkide panus kogu ELi hõlmavate tulemuseesmärkide saavutamisse ja nende mõju kogu ELi hõlmavatele tulemuseesmärkidele

| 2.4. | Kirjeldus selle kohta, missugune on tulemuseesmärkide panus funktsionaalsetesse õhuruumiosadesse ja nende mõju funktsionaalsetele õhuruumiosadele |
| --- | --- |

2.4.

Kirjeldus selle kohta, missugune on tulemuseesmärkide panus funktsionaalsetesse õhuruumiosadesse ja nende mõju funktsionaalsetele õhuruumiosadele

3.   IGA FUNKTSIOONI OSATÄHTSUS

| 3.1. | Iga funktsiooni (lennuliiklusvoo juhtimine (ATFM), Euroopa lennumarsruutide võrgustiku kavandamine (ERND), seire sekundaarradarite (SSR) transpondrite koodid, raadiosagedused) individuaalsed tulemuseesmärgid |
| --- | --- |

3.1.

Iga funktsiooni (lennuliiklusvoo juhtimine (ATFM), Euroopa lennumarsruutide võrgustiku kavandamine (ERND), seire sekundaarradarite (SSR) transpondrite koodid, raadiosagedused) individuaalsed tulemuseesmärgid

4.   SÕJALINE MÕÕDE

| 4.1. | Kava tsiviil-sõjalise mõõtme kirjeldus, mis selgitab õhuruumi paindliku kasutamise tulemuslikkust läbilaskevõime suurendamisel, võttes nõuetekohaselt arvesse sõjaliste operatsioonide tõhusust ja vajaduse korral asjakohaseid tulemusnäitajaid ja -eesmärke, mis on kooskõlas tulemuslikkuse kava näitajate ja eesmärkidega |
| --- | --- |

4.1.

Kava tsiviil-sõjalise mõõtme kirjeldus, mis selgitab õhuruumi paindliku kasutamise tulemuslikkust läbilaskevõime suurendamisel, võttes nõuetekohaselt arvesse sõjaliste operatsioonide tõhusust ja vajaduse korral asjakohaseid tulemusnäitajaid ja -eesmärke, mis on kooskõlas tulemuslikkuse kava näitajate ja eesmärkidega

5.   TUNDLIKKUSANALÜÜS JA VÕRDLUS EELNEVA TULEMUSLIKKUSKAVAGA

| 5.1. | Tundlikkus välistegurite suhtes |
| --- | --- |

5.1.

Tundlikkus välistegurite suhtes

| 5.2. | Võrdlus eelneva tulemuslikkuskavaga |
| --- | --- |

5.2.

Võrdlus eelneva tulemuslikkuskavaga

6.   TULEMUSLIKKUSE KAVA RAKENDAMINE

| 6.1. | Kirjeldus tulemuseesmärkide täitmiseks kehtestatud meetmete kohta, mis hõlmavad näiteks järgmist:






  — | jälgimismehhanismid, et tagada ohutusprogrammide ja äriplaanide rakendamine; |
| --- | --- | --- |

6.1.

Kirjeldus tulemuseesmärkide täitmiseks kehtestatud meetmete kohta, mis hõlmavad näiteks järgmist:

—

jälgimismehhanismid, et tagada ohutusprogrammide ja äriplaanide rakendamine;

| — | meetmed tulemuslikkuse kavade rakendamise jälgimiseks ja aruandluseks, sealhulgas reageerimiseks olukorrale, kus võrdlusperioodi jooksul eesmärke ei saavutata. |
| --- | --- |

—

meetmed tulemuslikkuse kavade rakendamise jälgimiseks ja aruandluseks, sealhulgas reageerimiseks olukorrale, kus võrdlusperioodi jooksul eesmärke ei saavutata.

---

IV LISA

TULEMUSLIKKUSE KAVAD JA TULEMUSEESMÄRKIDE HINDAMISE PÕHIMÕTTED

Komisjon kasutab järgmisi hindamiskriteeriume.

1.   ÜLDKRITEERIUMID

| a) | Kooskõla tulemuslikkuse kava ettevalmistamise ja vastuvõtmise nõuetega, eelkõige tulemuslikkuse kavas esitatud põhjenduste hindamine; |
| --- | --- |

a)

Kooskõla tulemuslikkuse kava ettevalmistamise ja vastuvõtmise nõuetega, eelkõige tulemuslikkuse kavas esitatud põhjenduste hindamine;

| b) | faktiline analüüs, milles võetakse arvesse iga liikmesriigi üldist olukorda, kaasa arvatud hiljutine majandusarengu ja liiklusprognoos; |
| --- | --- |

b)

faktiline analüüs, milles võetakse arvesse iga liikmesriigi üldist olukorda, kaasa arvatud hiljutine majandusarengu ja liiklusprognoos;

| c) | tulemuslikkuse tase võrdlusperioodi alguses ja sellest tulenevad täiendavad jõupingutused; |
| --- | --- |

c)

tulemuslikkuse tase võrdlusperioodi alguses ja sellest tulenevad täiendavad jõupingutused;

| d) | eelmisel võrdlusperioodil saavutatud tulemuslikkustase; |
| --- | --- |

d)

eelmisel võrdlusperioodil saavutatud tulemuslikkustase;

| e) | investeeringute ja kapitalikulude ning määruse (EÜ) nr 550/2004 artiklis 15a osutatud ühisprojektide asjakohasus Euroopa lennuliikluse korraldamise (ATM) üldkava ning vajaduse korral võrgustiku strateegiline kava ja funktsionaalsete õhuruumiosade või kohalikul tasandil saavutatud koostoime; |
| --- | --- |

e)

investeeringute ja kapitalikulude ning määruse (EÜ) nr 550/2004 artiklis 15a osutatud ühisprojektide asjakohasus Euroopa lennuliikluse korraldamise (ATM) üldkava ning vajaduse korral võrgustiku strateegiline kava ja funktsionaalsete õhuruumiosade või kohalikul tasandil saavutatud koostoime;

| f) | kavandatavate eesmärkide teemal sidusrühmadega peetud konsultatsioonide tulemused. |
| --- | --- |

f)

kavandatavate eesmärkide teemal sidusrühmadega peetud konsultatsioonide tulemused.

2.   OHUTUS

| a) | Kohaliku taseme ohutusjuhtimise tulemuslikkus võrreldes kogu ELi hõlmava eesmärgiga. |
| --- | --- |

a)

Kohaliku taseme ohutusjuhtimise tulemuslikkus võrreldes kogu ELi hõlmava eesmärgiga.

| b) | Riskianalüüsi vahendi (RAT) metoodikal põhinevate raskusastmete kohaldamise tulemused kohalikul tasandil võrreldes kogu ELi hõlmava eesmärgiga. |
| --- | --- |

b)

Riskianalüüsi vahendi (RAT) metoodikal põhinevate raskusastmete kohaldamise tulemused kohalikul tasandil võrreldes kogu ELi hõlmava eesmärgiga.

| c) | Õiglase suhtumise tase kohalikult tasandil. |
| --- | --- |

c)

Õiglase suhtumise tase kohalikult tasandil.

3.   KESKKOND

Marsruutlennu horisontaalse osa tegeliku trajektoori keskmise tõhususe näitaja:

| a) | võrreldes eelmistel aastatel saavutatud tulemuslikkustasemega; |
| --- | --- |

a)

võrreldes eelmistel aastatel saavutatud tulemuslikkustasemega;

| b) | võrreldes võrgustiku haldusasutuse esitatud teabel põhineva kontrollväärtusega; |
| --- | --- |

b)

võrreldes võrgustiku haldusasutuse esitatud teabel põhineva kontrollväärtusega;

| c) | kooskõla võrgustiku haldusasutuse poolt Euroopa lennumarsruutide võrgustiku parendamise kohta koostatud kavaga. |
| --- | --- |

c)

kooskõla võrgustiku haldusasutuse poolt Euroopa lennumarsruutide võrgustiku parendamise kohta koostatud kavaga.

4.   LÄBILASKEVÕIME

Hilinemised marsruudil. Tulemuslikkuse kavas esitatud ATFM-hilinemiste prognoosi võrdlemine järgmisega:

| a) | võrgustiku haldusasutuse koostatud võrgustiku operatiivkava teabel põhinev kontrollväärtus; |
| --- | --- |

a)

võrgustiku haldusasutuse koostatud võrgustiku operatiivkava teabel põhinev kontrollväärtus;

| b) | marsruudil aeronavigatsiooniteenuseid osutavate ettevõtjate koostatud läbilaskevõimekava, mis kajastub võrgustiku haldusasutuse koostatud võrgustiku operatiivkavas. |
| --- | --- |

b)

marsruudil aeronavigatsiooniteenuseid osutavate ettevõtjate koostatud läbilaskevõimekava, mis kajastub võrgustiku haldusasutuse koostatud võrgustiku operatiivkavas.

Saabuvate lendude ATFM-hilinemiste keskmine pikkus riigi tasandil. Tulemuslikkuse kavades esitatud põhjenduste hindamine, eelkõige seoses järgmisega:

| a) | võrreldes viimase viie aasta jooksul saavutatud tulemuslikkusega; |
| --- | --- |

a)

võrreldes viimase viie aasta jooksul saavutatud tulemuslikkusega;

| b) | konkreetsete lennujaamade panus kohaliku eesmärgi saavutamisse ja nende tulemuslikkus võrreldes teiste samasuguste lennujaamade tulemuslikkusega; |
| --- | --- |

b)

konkreetsete lennujaamade panus kohaliku eesmärgi saavutamisse ja nende tulemuslikkus võrreldes teiste samasuguste lennujaamade tulemuslikkusega;

| c) | kavandatud algatustest loodetav kasu käitamisele. |
| --- | --- |

c)

kavandatud algatustest loodetav kasu käitamisele.

5.   KULUTÕHUSUS

| a) | Kindlaksmääratud ühikuhinna arengusuundumused: hinnang selle kohta, kas kavas kindlaks määratud ühikuhinnad peaksid prognooside kohaselt muutuma ühes tempos kogu ELi hõlmava kulutõhususeesmärgiga ning kas asjaomased ühikuhinnad annavad piisava panuse kõnealuse eesmärgi saavutamisse nii kogu võrdlusperioodi jooksul kui ka võrdlusperioodi igal aastal, võttes nõuetekohaselt arvesse ümberkorraldamiskulusid; |
| --- | --- |

a)

Kindlaksmääratud ühikuhinna arengusuundumused: hinnang selle kohta, kas kavas kindlaks määratud ühikuhinnad peaksid prognooside kohaselt muutuma ühes tempos kogu ELi hõlmava kulutõhususeesmärgiga ning kas asjaomased ühikuhinnad annavad piisava panuse kõnealuse eesmärgi saavutamisse nii kogu võrdlusperioodi jooksul kui ka võrdlusperioodi igal aastal, võttes nõuetekohaselt arvesse ümberkorraldamiskulusid;

| b) | terminaliteenuste kindlaksmääratud ühikuhinna arengusuundumused: hinnang selle kohta, kas kavas kindlaks määratud ühikuhinnad peaksid prognooside kohaselt muutuma ühes tempos kogu ELi hõlmava kulutõhususeesmärgiga ning kas asjaomased ühikuhinnad annavad piisava panuse kõnealuse eesmärgi saavutamisse nii kogu võrdlusperioodi jooksul kui ka võrdlusperioodi iga aasta jooksul. Lisaks sellele kasutatakse hindamisel järgmisi kriteeriume:






  i) | kooskõla marsruudi kindlaksmääratud ühikuhindade arengusuundumustega, võttes arvesse kõiki asjaomaste ühikuhindade ühisjooni; |
| --- | --- | --- |

b)

terminaliteenuste kindlaksmääratud ühikuhinna arengusuundumused: hinnang selle kohta, kas kavas kindlaks määratud ühikuhinnad peaksid prognooside kohaselt muutuma ühes tempos kogu ELi hõlmava kulutõhususeesmärgiga ning kas asjaomased ühikuhinnad annavad piisava panuse kõnealuse eesmärgi saavutamisse nii kogu võrdlusperioodi jooksul kui ka võrdlusperioodi iga aasta jooksul. Lisaks sellele kasutatakse hindamisel järgmisi kriteeriume:

i)

kooskõla marsruudi kindlaksmääratud ühikuhindade arengusuundumustega, võttes arvesse kõiki asjaomaste ühikuhindade ühisjooni;

| ii) | kooskõla marsruudi kulutõhususeesmärgi seadmisel kasutatud prognoosidega (näiteks inflatsioon, majandusprognoosid, lennuliiklusprognooside arengusuundumused); |
| --- | --- |

ii)

kooskõla marsruudi kulutõhususeesmärgi seadmisel kasutatud prognoosidega (näiteks inflatsioon, majandusprognoosid, lennuliiklusprognooside arengusuundumused);

| iii) | kavandatavad jõupingutused võrreldes terminalis osutatavate aeronavigatsiooniteenuste hindade varasemate arengusuundumustega; |
| --- | --- |

iii)

kavandatavad jõupingutused võrreldes terminalis osutatavate aeronavigatsiooniteenuste hindade varasemate arengusuundumustega;

| iv) | terminalis osutatavate üldiste väravast-väravani-aeronavigatsiooniteenuste kindlaksmääratud kulude arengusuundumused; |
| --- | --- |

iv)

terminalis osutatavate üldiste väravast-väravani-aeronavigatsiooniteenuste kindlaksmääratud kulude arengusuundumused;

| v) | marsruudil ja terminalis osutatavate aeronavigatsiooniteenuste kulude mis tahes ümberjaotamise kirjeldus ja põhjendus võrreldes nii eelmise kui ka jooksva võrdlusperioodiga ning |
| --- | --- |

v)

marsruudil ja terminalis osutatavate aeronavigatsiooniteenuste kulude mis tahes ümberjaotamise kirjeldus ja põhjendus võrreldes nii eelmise kui ka jooksva võrdlusperioodiga ning

| vi) | kõik konkreetsed kohalikud asjaolud. |
| --- | --- |

vi)

kõik konkreetsed kohalikud asjaolud.

| c) | Kindlaksmääratud ühikuhinnad: kavas esitatud kohalikud ühikuhinnad võrreldes selliste liikmesriikide või funktsionaalsete õhuruumiosade keskmise ühikuhinnaga, millel on samasugune kasutus- ja majanduskeskkond, nagu komisjon on kindlaks määranud seoses artikli 10 lõike 5 kohaldamisega. |
| --- | --- |

c)

Kindlaksmääratud ühikuhinnad: kavas esitatud kohalikud ühikuhinnad võrreldes selliste liikmesriikide või funktsionaalsete õhuruumiosade keskmise ühikuhinnaga, millel on samasugune kasutus- ja majanduskeskkond, nagu komisjon on kindlaks määranud seoses artikli 10 lõike 5 kohaldamisega.

| d) | Kapitalikulud:






  i) | kapitalikulude arvestamise aluseks olnud varabaasi koosseis; |
| --- | --- | --- |

d)

Kapitalikulud:

i)

kapitalikulude arvestamise aluseks olnud varabaasi koosseis;

| ii) | maksueelse kapitalikulu määr, mis hõlmab võlaintressi ja omakapitali investeeringute tulusust, ning |
| --- | --- |

ii)

maksueelse kapitalikulu määr, mis hõlmab võlaintressi ja omakapitali investeeringute tulusust, ning

| iii) | aeronavigatsiooniteenuste osutajate omakapitali investeeringute tulusus. |
| --- | --- |

iii)

aeronavigatsiooniteenuste osutajate omakapitali investeeringute tulusus.

| e) | Rakendusmääruse (EL) nr 391/2013 artikli 6 lõike 2 punktide a ja b kohaselt tehtud ning kindlaksmääratud kulude hulka kuuluvate kulude koosseis. |
| --- | --- |

e)

Rakendusmääruse (EL) nr 391/2013 artikli 6 lõike 2 punktide a ja b kohaselt tehtud ning kindlaksmääratud kulude hulka kuuluvate kulude koosseis.

| f) | Liiklusprognoosid: tulemuslikkuse kavas kasutatud kohalike teenindusüksuste prognooside võrdlus teiste, näiteks Eurocontroli statistika ja prognooside talituse (STATFOR) liiklusprognoosidega, mis on kättesaadavad kolm kuud enne tulemuslikkuse kava esitamist. |
| --- | --- |

f)

Liiklusprognoosid: tulemuslikkuse kavas kasutatud kohalike teenindusüksuste prognooside võrdlus teiste, näiteks Eurocontroli statistika ja prognooside talituse (STATFOR) liiklusprognoosidega, mis on kättesaadavad kolm kuud enne tulemuslikkuse kava esitamist.

| g) | Majandusprognoosid:






  i) | Kontrollimine, kas tulemuslikkuse kavas kasutatud inflatsiooniprognoosid on kooskõlas teiste, näiteks Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) prognoosidega ning kas eespool nimetatud allikast kõrvalekaldumine on põhjendatud; |
| --- | --- | --- |

g)

Majandusprognoosid:

i)

Kontrollimine, kas tulemuslikkuse kavas kasutatud inflatsiooniprognoosid on kooskõlas teiste, näiteks Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) prognoosidega ning kas eespool nimetatud allikast kõrvalekaldumine on põhjendatud;

| ii) | kindlaksmääratud kuludes sisalduvate pensionikulude arvestamiseks kasutatud prognooside kirjelduse ja põhjenduste kontrollimine; |
| --- | --- |

ii)

kindlaksmääratud kuludes sisalduvate pensionikulude arvestamiseks kasutatud prognooside kirjelduse ja põhjenduste kontrollimine;

| iii) | pensioniprognooside koostamise aluseks olnud ning pensionite ja pensioniarvestust käsitlevate siseriiklike õigusaktide kirjelduse kontrollimine; |
| --- | --- |

iii)

pensioniprognooside koostamise aluseks olnud ning pensionite ja pensioniarvestust käsitlevate siseriiklike õigusaktide kirjelduse kontrollimine;

| iv) | selliste kirjelduste ja põhjenduste kontrollimine, mis hõlmavad aeronavigatsiooniteenuste osutamise finantseerimiseks võetavate laenude intressimäära prognoose, kaasa arvatud asjakohane teave laenude kohta (laenu suurus, laenuperioodi pikkus jne) ning (kaalutud) keskmine võlaintress, mida kasutatakse maksueelse kapitalikulu määra ning kindlaksmääratud kuludes sisalduva kapitali maksumuse arvutamiseks; |
| --- | --- |

iv)

selliste kirjelduste ja põhjenduste kontrollimine, mis hõlmavad aeronavigatsiooniteenuste osutamise finantseerimiseks võetavate laenude intressimäära prognoose, kaasa arvatud asjakohane teave laenude kohta (laenu suurus, laenuperioodi pikkus jne) ning (kaalutud) keskmine võlaintress, mida kasutatakse maksueelse kapitalikulu määra ning kindlaksmääratud kuludes sisalduva kapitali maksumuse arvutamiseks;

| v) | selliste kohanduste kirjelduse ja põhjenduste kontrollimine, mis on rangemad rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite sätetest. |
| --- | --- |

v)

selliste kohanduste kirjelduse ja põhjenduste kontrollimine, mis on rangemad rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite sätetest.

| h) | Selliste kulude suurus, koosseis ja põhjendused, mille suhtes rakendusmääruse (EL) nr 391/2013 artikli 14 lõike 1 punktide a ja b sätteid ei kohaldata; |
| --- | --- |

h)

Selliste kulude suurus, koosseis ja põhjendused, mille suhtes rakendusmääruse (EL) nr 391/2013 artikli 14 lõike 1 punktide a ja b sätteid ei kohaldata;

| i) | Ümberkorraldamise lõpuleviimisel vajaduse korral suhe õhuruumi kasutajate poolt aja jooksul saadava kogukasu ja hüvitamisele kuuluvate ümberkorraldamiskulude vahel. |
| --- | --- |

i)

Ümberkorraldamise lõpuleviimisel vajaduse korral suhe õhuruumi kasutajate poolt aja jooksul saadava kogukasu ja hüvitamisele kuuluvate ümberkorraldamiskulude vahel.

---

V LISA

KÄESOLEVA MÄÄRUSE KOHASELT ESITATAVAD ANDMED

Tulemuslikkuse hindamiseks esitatakse ja tehakse kättesaadavaks järgmised andmed:

1.   RIIKLIKE JÄRELEVALVEASUTUSTE ESITATAVAD ANDMED

1.1.   Andmekogumi tehnilised nõuded

Riiklikud järelevalveasutused esitavad järgmised andmed:

| a) | I lisas osutatud põhiliste ohutusalaste tulemusnäitajate järgimiseks vajalik teave; |
| --- | --- |

a)

I lisas osutatud põhiliste ohutusalaste tulemusnäitajate järgimiseks vajalik teave;

lisaks sellele teevad riiklikud järelevalveasutused kättesaadavaks järgmised andmed:

| b) | lennuliiklusvoo juhtimist (ATFM-i) käsitlevas määruses (EL) nr 255/2010 määratletud ATFM-i keskse üksuse kasutatud ja väljaarvutatud andmed, näiteks instrumentaallennureeglite järgi toimuva üldise lennuliikluse lennuplaanid, tegelikud lennuteed, iga 30 sekundi tagant edastatavad seireandmed, marsruudi ja lennujaama ATFM-hilinemised, ATFM-meetmete suhtes kohaldatavad erandid, ATFM-teenindusaegadest kinnipidamine, tingimuslike marsruutide kasutamise sagedus; |
| --- | --- |

b)

lennuliiklusvoo juhtimist (ATFM-i) käsitlevas määruses (EL) nr 255/2010 määratletud ATFM-i keskse üksuse kasutatud ja väljaarvutatud andmed, näiteks instrumentaallennureeglite järgi toimuva üldise lennuliikluse lennuplaanid, tegelikud lennuteed, iga 30 sekundi tagant edastatavad seireandmed, marsruudi ja lennujaama ATFM-hilinemised, ATFM-meetmete suhtes kohaldatavad erandid, ATFM-teenindusaegadest kinnipidamine, tingimuslike marsruutide kasutamise sagedus;

| c) | lennuliikluse korraldamisega (ATM-iga) seotud ohutusalased vahejuhtumid; |
| --- | --- |

c)

lennuliikluse korraldamisega (ATM-iga) seotud ohutusalased vahejuhtumid;

| d) | teave ohutuse tagamise soovituste ja selliste parandusmeetmete kohta, mis on vastu võetud lennuliikluse korraldamisega (ATM-iga) seotud vahejuhtumite analüüsimisele/uurimisele tuginedes ning mis on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 996/2010 (1) (õnnetuste uurimise kohta) ja direktiiviga 2003/42/EÜ (2) (vahejuhtumitest teatamise kohta tsiviillennunduses); |
| --- | --- |

d)

teave ohutuse tagamise soovituste ja selliste parandusmeetmete kohta, mis on vastu võetud lennuliikluse korraldamisega (ATM-iga) seotud vahejuhtumite analüüsimisele/uurimisele tuginedes ning mis on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 996/2010 (1) (õnnetuste uurimise kohta) ja direktiiviga 2003/42/EÜ (2) (vahejuhtumitest teatamise kohta tsiviillennunduses);

| e) | teave õiglase suhtumise kohaldamist soodustavate asjaolude kohta; |
| --- | --- |

e)

teave õiglase suhtumise kohaldamist soodustavate asjaolude kohta;

| f) | komisjoni määruse (EÜ) nr 2150/2005 (milles sätestatakse ühised eeskirjad õhuruumi paindlikuks kasutamiseks) (3) artikli 4 lõike 1 punktides m ja n osutatud ülesandeid toetavad andmed; |
| --- | --- |

f)

komisjoni määruse (EÜ) nr 2150/2005 (milles sätestatakse ühised eeskirjad õhuruumi paindlikuks kasutamiseks) (3) artikli 4 lõike 1 punktides m ja n osutatud ülesandeid toetavad andmed;

| g) | komisjoni määruse (EL) nr 677/2011 (millega kehtestatakse lennuliikluse korraldamise (ATM) võrgustiku funktsioonide üksikasjalikud rakenduseeskirjad) V lisa punktis 8 osutatud ülesandeid toetavad andmed. |
| --- | --- |

g)

komisjoni määruse (EL) nr 677/2011 (millega kehtestatakse lennuliikluse korraldamise (ATM) võrgustiku funktsioonide üksikasjalikud rakenduseeskirjad) V lisa punktis 8 osutatud ülesandeid toetavad andmed.

Riiklikud järelevalveasutused tagavad, et vahejuhtumite analüüsimisel kasutatakse vahejuhtumeid põhjustavate/vahejuhtumite esinemist soodustavate tegurite üldloetelu.

Riiklikud järelevalveasutused koguvad ja teevad kättesaadavaks järgmise teabe:

| h) | aeronavigatsiooniteenuste osutajate poolt ohutusandmete automaatsalvestussüsteemide abil kogutud andmed (kui need on kättesaadavad); |
| --- | --- |

h)

aeronavigatsiooniteenuste osutajate poolt ohutusandmete automaatsalvestussüsteemide abil kogutud andmed (kui need on kättesaadavad);

| i) | vähemalt hajutusmiinimumi rikkumiste, lennuraja loata hõivamiste, õhuruumi rikkumiste ja lennuliikluse korraldamisega seotud vahejuhtumite arengusuundumused kõikides lennuliiklusteenindusüksustes; |
| --- | --- |

i)

vähemalt hajutusmiinimumi rikkumiste, lennuraja loata hõivamiste, õhuruumi rikkumiste ja lennuliikluse korraldamisega seotud vahejuhtumite arengusuundumused kõikides lennuliiklusteenindusüksustes;

| j) | teave selle kohta, kuidas riigi/funktsionaalsete õhuruumiosade ametiasutused kohaldavad õhuruumi paindliku kasutamise (FUA) põhimõtet nii, et nii tsiviil- kui ka sõjalise õhuruumi kasutajad saaksid sellest võimalikult suur kasu. |
| --- | --- |

j)

teave selle kohta, kuidas riigi/funktsionaalsete õhuruumiosade ametiasutused kohaldavad õhuruumi paindliku kasutamise (FUA) põhimõtet nii, et nii tsiviil- kui ka sõjalise õhuruumi kasutajad saaksid sellest võimalikult suur kasu.

1.2.   Andmete esitamise sagedus ja tähtajad

Punkti 1.1 alapunktides a, c, d, e, f, h ja i osutatud andmed esitatakse igal aastal. Riiklikud järelevalveasutused esitavad igal aastal enne 1. veebruari EASA-le aruande ohutusjuhtimise tulemuslikkust (punkti 1.1 alapunkt a) ja õiglast suhtumist (punkti 1.1 alapunkt e) käsitlevate küsimustike iga-aastase hindamise kohta. Kui põhiliste ohutusalaste tulemusnäitajate iga-aastasel mõõtmisel tehakse muudatusi, teatavad riiklikud järelevalveasutused kõnealustest muudatustest enne järgmise aastaaruande esitamise tähtaega.

Punkti 1.1 alapunktides b ja g osutatud andmed tehakse kättesaadavaks igal kuul.

Riiklikud järelevalveasutused esitavad igal aastal enne 1. veebruari aastaülevaate õhuruumi paindliku kasutamise (FUA) põhimõtte kohaldamise kohta eelmisel aastal, nagu on osutatud punkti 1.1 alapunktis j.

2.   AERONAVIGATSIOONITEENUSTE OSUTAJATE ESITATAVAD ANDMED

Käesolevat osa kohaldatakse artikli 1 lõikes 2 osutatud aeronavigatsiooniteenuste osutajate suhtes. Üksikjuhtudel võivad siseriiklikud asutused kaasata ka neid aeronavigatsiooniteenuste osutajaid, kes jäävad allapoole artikli 1 lõikes 3 osutatud künnisväärtust. Siseriiklikud asutused teatavad sellest komisjonile.

2.1.   Andmekogumi tehnilised nõuded

Aeronavigatsiooniteenuste osutajad teevad kättesaadavaks järgmise teabe:

| a) | andmed, millele osutatakse Eurocontroli spetsifikatsioonis „Eurocontroli spetsifikatsioon majandusteabe avalikustamiseks”, väljaanne 2.6, 31. detsember 2008, viide Eurocontrol-SPEC-0117 andmete esitamiseks kuni 2013. aastani (kaasa arvatud) ja väljaanne 3.0, 4. detsember 2012, alates 2014. aastast ja edaspidi; |
| --- | --- |

a)

andmed, millele osutatakse Eurocontroli spetsifikatsioonis „Eurocontroli spetsifikatsioon majandusteabe avalikustamiseks”, väljaanne 2.6, 31. detsember 2008, viide Eurocontrol-SPEC-0117 andmete esitamiseks kuni 2013. aastani (kaasa arvatud) ja väljaanne 3.0, 4. detsember 2012, alates 2014. aastast ja edaspidi;

| b) | iga-aastased aruanded ja äriplaanide osad tulemuslikkuse kohta ning aeronavigatsiooniteenuste osutaja koostatud iga-aastane kava vastavalt määruse (EL) nr 1035/2011 I lisa punktidele 2.2 ja 9; |
| --- | --- |

b)

iga-aastased aruanded ja äriplaanide osad tulemuslikkuse kohta ning aeronavigatsiooniteenuste osutaja koostatud iga-aastane kava vastavalt määruse (EL) nr 1035/2011 I lisa punktidele 2.2 ja 9;

| c) | võrdlusperioodiks koostatud investeerimiskava; |
| --- | --- |

c)

võrdlusperioodiks koostatud investeerimiskava;

| d) | teave I lisa 2. jao punkti 1.1 alapunktis a osutatud põhiliste ohutusalaste tulemusnäitajate kohta; |
| --- | --- |

d)

teave I lisa 2. jao punkti 1.1 alapunktis a osutatud põhiliste ohutusalaste tulemusnäitajate kohta;

| e) | teave õiglase suhtumise kohaldamist soodustavate asjaolude kohta; |
| --- | --- |

e)

teave õiglase suhtumise kohaldamist soodustavate asjaolude kohta;

aeronavigatsiooniteenuste osutajad koguvad ja teevad kättesaadavaks järgmised andmed:

| f) | ohutusandmete automaatsalvestussüsteemide abil kogutud teave (kui see on kättesaadav); |
| --- | --- |

f)

ohutusandmete automaatsalvestussüsteemide abil kogutud teave (kui see on kättesaadav);

| g) | vähemalt hajutusmiinimumi rikkumiste, lennuraja loata hõivamiste, õhuruumi rikkumiste ja lennuliikluse korraldamisega seotud vahejuhtumite arengusuundumused kõikides lennuliiklusteenindusüksustes. |
| --- | --- |

g)

vähemalt hajutusmiinimumi rikkumiste, lennuraja loata hõivamiste, õhuruumi rikkumiste ja lennuliikluse korraldamisega seotud vahejuhtumite arengusuundumused kõikides lennuliiklusteenindusüksustes.

2.2.   Andmete esitamise sagedus ja tähtajad

Punkti 2.1 alapunktis a osutatud andmed aasta n kohta esitatakse igal aastal enne 15. juulit aastal n + 1, välja arvatud prognoositavad andmed, mis esitatakse 1. novembriks aastal n + 1.

Punkti 2.1 alapunktides b, c, d, e ja f osutatud andmed esitatakse igal aastal.

Aeronavigatsiooniteenuste osutajad esitavad igal aastal enne 1. veebruari EASA-le aruande ohutusjuhtimise tulemuslikkust (punkti 1.1 alapunkt d) ja õiglast suhtumist (punkti 1.1 alapunkt e) käsitlevate küsimustike iga-aastase hindamise kohta eelmisel aastal. Kui põhiliste tulemusnäitajate iga-aastasel mõõtmisel tehakse muudatusi, teatavad riiklikud järelevalveasutused kõnealustest muudatustest enne järgmise aastaaruande esitamise tähtaega.

Punkti 2.1 alapunktis g osutatud andmed esitatakse igal aastal.

3.   LENNUJAAMA KÄITAJATE ESITATAVAD ANDMED

Käesolevat jagu kohaldatakse nende lennujaama käitajate suhtes, kes kuuluvad käesoleva määruse artikli 1 reguleerimisalasse.

3.1.   Mõisted

Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „lennujaama tunnus” – lennujaama kirjeldamine ICAO neljatähelise standardkoodiga, mis on kindlaks määratud ICAO dokumendis 7910; |
| --- | --- |

a)

„lennujaama tunnus” – lennujaama kirjeldamine ICAO neljatähelise standardkoodiga, mis on kindlaks määratud ICAO dokumendis 7910;

| b) | „koordineerimisparameetrid” – määruses (EMÜ) nr 95/93 kindlaksmääratud koordineerimiseparameetrid; |
| --- | --- |

b)

„koordineerimisparameetrid” – määruses (EMÜ) nr 95/93 kindlaksmääratud koordineerimiseparameetrid;

| c) | „lennujaama deklareeritud läbilaskevõime” – koordineerimiseparameetrid, mis esitatakse kujul, mis kirjeldab maksimaalset teenindusaegade arvu ajaühiku kohta (blokkperiood), mida koordinaator saab jagada. |
| --- | --- |

c)

„lennujaama deklareeritud läbilaskevõime” – koordineerimiseparameetrid, mis esitatakse kujul, mis kirjeldab maksimaalset teenindusaegade arvu ajaühiku kohta (blokkperiood), mida koordinaator saab jagada.

| d) | „õhusõiduki registreerimistunnus” – tähed ja numbrid, mis vastavad õhusõidukile registreerimisel omistatule; |
| --- | --- |

d)

„õhusõiduki registreerimistunnus” – tähed ja numbrid, mis vastavad õhusõidukile registreerimisel omistatule;

| e) | „õhusõiduki tüüp” – õhusõiduki tüübi tähis (kuni neli tähemärki) vastavalt ICAO dokumendile 8643; |
| --- | --- |

e)

„õhusõiduki tüüp” – õhusõiduki tüübi tähis (kuni neli tähemärki) vastavalt ICAO dokumendile 8643;

| f) | „lennu number” – tähed ja numbrid, mida kasutatakse lennu identifitseerimiseks. ICAO lennuplaani punkt 7; |
| --- | --- |

f)

„lennu number” – tähed ja numbrid, mida kasutatakse lennu identifitseerimiseks. ICAO lennuplaani punkt 7;

| g) | „väljumislennujaama kood” ja „sihtlennujaama kood” – lennujaama kood, mis kujutab endast ICAO neljatähelist või IATA kolmetähelist lennujaamatähist; |
| --- | --- |

g)

„väljumislennujaama kood” ja „sihtlennujaama kood” – lennujaama kood, mis kujutab endast ICAO neljatähelist või IATA kolmetähelist lennujaamatähist;

| h) | „lahkumis- ja saabumisajad” – andmed, mis hõlmavad järgmist:






  i) | tegelik liikumise algus; |
| --- | --- | --- |

h)

„lahkumis- ja saabumisajad” – andmed, mis hõlmavad järgmist:

i)

tegelik liikumise algus;

| ii) | tegelik stardiaeg; |
| --- | --- |

ii)

tegelik stardiaeg;

| iii) | tegelik maandumisaeg; |
| --- | --- |

iii)

tegelik maandumisaeg;

| iv) | tegelik liikumise lõpp; |
| --- | --- |

iv)

tegelik liikumise lõpp;

| i) | „planeeritud väljumisaeg (liikumise algus)” – kuupäev ja kellaaeg, mil lend peab seisuplatsilt väljuma; |
| --- | --- |

i)

„planeeritud väljumisaeg (liikumise algus)” – kuupäev ja kellaaeg, mil lend peab seisuplatsilt väljuma;

| j) | „tegelik liikumise algus” – kuupäev ja kellaaeg, mil õhusõiduk vabastas parkimiskoha (tasandpukseerimise tagajärjel või omal jõul); |
| --- | --- |

j)

„tegelik liikumise algus” – kuupäev ja kellaaeg, mil õhusõiduk vabastas parkimiskoha (tasandpukseerimise tagajärjel või omal jõul);

| k) | „tegelik stardiaeg” – kuupäev ja kellaaeg, mil õhusõiduk lennurajalt startis (rattad tõusid maast lahti); |
| --- | --- |

k)

„tegelik stardiaeg” – kuupäev ja kellaaeg, mil õhusõiduk lennurajalt startis (rattad tõusid maast lahti);

| l) | „tegelik maandumisaeg” – kuupäev ja kellaaeg, mil õhusõiduk maandus (rattad puudutasid maapinda); |
| --- | --- |

l)

„tegelik maandumisaeg” – kuupäev ja kellaaeg, mil õhusõiduk maandus (rattad puudutasid maapinda);

| m) | „planeeritud saabumisaeg (liikumise lõpp)” – kuupäev ja kellaaeg, mil lend peab saabuma seisuplatsile; |
| --- | --- |

m)

„planeeritud saabumisaeg (liikumise lõpp)” – kuupäev ja kellaaeg, mil lend peab saabuma seisuplatsile;

| n) | „tegelik liikumise lõpp” – kuupäev ja kellaaeg, mil seisupidur seisuplatsil sisse lülitatakse; |
| --- | --- |

n)

„tegelik liikumise lõpp” – kuupäev ja kellaaeg, mil seisupidur seisuplatsil sisse lülitatakse;

| o) | „lennureeglid” – õhusõiduki juhtimisel kasutatavad reeglid ja protseduurid. Lennureeglid jagunevad instrumentaallennureegliteks (IFR), mida järgivad õhusõidukid, mis lendavad instrumentaallennureeglite järgi, nagu on kindlaks määratud Chicago konventsiooni 2. lisas, ja visuaallennureegliteks (VFR), mida järgivad õhusõidukid, mis lendavad visuaallennureeglite järgi, nagu on kindlaks määratud samas lisas; „operatiivlennud (OAT)” – riiklike õhusõidukite lennud, mille puhul ei järgita Chicago konventsiooni 2. lisas kindlaksmääratud reegleid. (ICAO lennuplaani punkt 8); |
| --- | --- |

o)

„lennureeglid” – õhusõiduki juhtimisel kasutatavad reeglid ja protseduurid. Lennureeglid jagunevad instrumentaallennureegliteks (IFR), mida järgivad õhusõidukid, mis lendavad instrumentaallennureeglite järgi, nagu on kindlaks määratud Chicago konventsiooni 2. lisas, ja visuaallennureegliteks (VFR), mida järgivad õhusõidukid, mis lendavad visuaallennureeglite järgi, nagu on kindlaks määratud samas lisas; „operatiivlennud (OAT)” – riiklike õhusõidukite lennud, mille puhul ei järgita Chicago konventsiooni 2. lisas kindlaksmääratud reegleid. (ICAO lennuplaani punkt 8);

| p) | „lennu liik – ICAO dokumendi 4444 (viieteistkümnes väljaanne, juuni 2007) 2. liites kindlaks määratud lennuliik; |
| --- | --- |

p)

„lennu liik – ICAO dokumendi 4444 (viieteistkümnes väljaanne, juuni 2007) 2. liites kindlaks määratud lennuliik;

| q) | „lennujaama saabumise teenindusaeg” ja „lennujaamast lahkumise teenindusaeg” – lennujaama teenindusaeg, mis on antud vastavalt kas saabuvale või lahkuvale lennule kooskõlas määrusega (EMÜ) nr 95/93; |
| --- | --- |

q)

„lennujaama saabumise teenindusaeg” ja „lennujaamast lahkumise teenindusaeg” – lennujaama teenindusaeg, mis on antud vastavalt kas saabuvale või lahkuvale lennule kooskõlas määrusega (EMÜ) nr 95/93;

| r) | „saabuva liikluse lennuraja tähis” ja „väljuva liikluse lennuraja tähis” – õhkutõusuks ja maandumiseks kasutatava lennuraja ICAO tunnus (nt 10L); |
| --- | --- |

r)

„saabuva liikluse lennuraja tähis” ja „väljuva liikluse lennuraja tähis” – õhkutõusuks ja maandumiseks kasutatava lennuraja ICAO tunnus (nt 10L);

| s) | „saabumise seisuplats” – sellise esimese parkimiskoha tähis, kuhu õhusõiduk saabumisel pargiti; |
| --- | --- |

s)

„saabumise seisuplats” – sellise esimese parkimiskoha tähis, kuhu õhusõiduk saabumisel pargiti;

| t) | „väljumise seisuplats” sellise viimase parkimiskoha tähis, kuhu õhusõiduk enne lennujaamast õhkutõusu pargiti; |
| --- | --- |

t)

„väljumise seisuplats” sellise viimase parkimiskoha tähis, kuhu õhusõiduk enne lennujaamast õhkutõusu pargiti;

| u) | „hilinemise põhjused” – hilinemise IATA-standardkoodid, nagu on kindlaks määratud Euroopa lennutranspordi iga-aastaseid hilinemisi käsitleva 2011. aasta kokkuvõtte (CODA) (4) F-osas, ja hilinemise kestus. Kui hilinemisel on mitu põhjust, loetletakse need; |
| --- | --- |

u)

„hilinemise põhjused” – hilinemise IATA-standardkoodid, nagu on kindlaks määratud Euroopa lennutranspordi iga-aastaseid hilinemisi käsitleva 2011. aasta kokkuvõtte (CODA) (4) F-osas, ja hilinemise kestus. Kui hilinemisel on mitu põhjust, loetletakse need;

| v) | „teave jäätõrje või jäätumisvastaste protseduuride kohta” – teave, milles osutatakse, kas jäätõrje või jäätumisvastased protseduurid on tehtud ja kui need on tehtud, siis kus (enne seisuplatsilt lahkumist või pärast seisuplatsilt lahkumist, nt pärast liikumise algust); |
| --- | --- |

v)

„teave jäätõrje või jäätumisvastaste protseduuride kohta” – teave, milles osutatakse, kas jäätõrje või jäätumisvastased protseduurid on tehtud ja kui need on tehtud, siis kus (enne seisuplatsilt lahkumist või pärast seisuplatsilt lahkumist, nt pärast liikumise algust);

| w) | „operatiivne tühistamine” – regulaarlennu saabumine või väljumine, mille suhtes kehtivad järgmised tingimused:






  i) | lend sai lennujaama teenindusaja ning |
| --- | --- | --- |

w)

„operatiivne tühistamine” – regulaarlennu saabumine või väljumine, mille suhtes kehtivad järgmised tingimused:

i)

lend sai lennujaama teenindusaja ning

| ii) | lennuettevõtja kinnitas lennu päev enne õhusõiduki käitamist ja/või lennujaama käitaja kandis kõnealuse lennu üks päev enne käitamist koostatud igapäevasesse lennuplaani, kuid |
| --- | --- |

ii)

lennuettevõtja kinnitas lennu päev enne õhusõiduki käitamist ja/või lennujaama käitaja kandis kõnealuse lennu üks päev enne käitamist koostatud igapäevasesse lennuplaani, kuid

| iii) | tegelikku maandumist või õhkutõusu ei toimunud. |
| --- | --- |

iii)

tegelikku maandumist või õhkutõusu ei toimunud.

| x) | „lennu tühistamise tegelik aeg” – kuupäev ja kellaaeg, mil regulaarlennu saabumine või lahkumine tegelikult tühistati. |
| --- | --- |

x)

„lennu tühistamise tegelik aeg” – kuupäev ja kellaaeg, mil regulaarlennu saabumine või lahkumine tegelikult tühistati.

3.2.   Andmekogumi tehnilised nõuded

| 3.2.1. | Lennujaama käitajad esitavad järgmised andmed:






  a) | lennujaama tunnus; |
| --- | --- | --- |

3.2.1.

Lennujaama käitajad esitavad järgmised andmed:

a)

lennujaama tunnus;

| b) | lennujaama deklareeritud läbilaskevõime; |
| --- | --- |

b)

lennujaama deklareeritud läbilaskevõime;

| c) | kõik aeronavigatsiooniteenustega seotud koordineerimisparameetrid; |
| --- | --- |

c)

kõik aeronavigatsiooniteenustega seotud koordineerimisparameetrid;

| d) | teenuse kvaliteedi kavandatud tase (hilinemine, täpsus jne), mis on seotud lennujaama deklareeritud läbilaskevõimega, kui see on kindlaks määratud; |
| --- | --- |

d)

teenuse kvaliteedi kavandatud tase (hilinemine, täpsus jne), mis on seotud lennujaama deklareeritud läbilaskevõimega, kui see on kindlaks määratud;

| e) | teenuste kvaliteedi kavandatud taseme kehtestamisel kasutatud näitajate (kui need on kehtestatud) üksikasjalik kirjeldus. |
| --- | --- |

e)

teenuste kvaliteedi kavandatud taseme kehtestamisel kasutatud näitajate (kui need on kehtestatud) üksikasjalik kirjeldus.

| 3.2.2. | Lennujaama käitajad esitavad tulemuslikkuse hindamiseks iga maanduva ja startiva lennu kohta järgmised operatiivandmed:






  a) | õhusõiduki registreerimistunnus, |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

Lennujaama käitajad esitavad tulemuslikkuse hindamiseks iga maanduva ja startiva lennu kohta järgmised operatiivandmed:

a)

õhusõiduki registreerimistunnus,

| b) | õhusõiduki tüüp, |
| --- | --- |

b)

õhusõiduki tüüp,

| c) | lennu number; |
| --- | --- |

c)

lennu number;

| d) | väljumislennujaama ja sihtlennujaama kood; |
| --- | --- |

d)

väljumislennujaama ja sihtlennujaama kood;

| e) | planeeritud väljumisaeg (liikumise algus); |
| --- | --- |

e)

planeeritud väljumisaeg (liikumise algus);

| f) | planeeritud saabumisaeg (liikumise lõpp); |
| --- | --- |

f)

planeeritud saabumisaeg (liikumise lõpp);

| g) | lahkumis- ja saabumisajad; |
| --- | --- |

g)

lahkumis- ja saabumisajad;

| h) | lennureeglid ja lennu liik; |
| --- | --- |

h)

lennureeglid ja lennu liik;

| i) | lennujaama saabumise ja sealt lahkumise teenindusaeg, kui see on kättesaadav; |
| --- | --- |

i)

lennujaama saabumise ja sealt lahkumise teenindusaeg, kui see on kättesaadav;

| j) | saabuva ja väljuva liikluse lennuraja tähised; |
| --- | --- |

j)

saabuva ja väljuva liikluse lennuraja tähised;

| k) | saabumise seisuplats ja väljumise seisuplats; |
| --- | --- |

k)

saabumise seisuplats ja väljumise seisuplats;

| l) | hilinemise põhjused, kui need on kättesaadavad (ainult väljuvate lendude kohta); |
| --- | --- |

l)

hilinemise põhjused, kui need on kättesaadavad (ainult väljuvate lendude kohta);

| m) | teave jäätõrje või jäätumisvastaste protseduuride kohta, kui see on kättesaadav. |
| --- | --- |

m)

teave jäätõrje või jäätumisvastaste protseduuride kohta, kui see on kättesaadav.

| 3.2.3. | Lennujaama käitajad esitavad iga operatiivse tühistamise kohta järgmised andmed:






  a) | lennu number; |
| --- | --- | --- |

3.2.3.

Lennujaama käitajad esitavad iga operatiivse tühistamise kohta järgmised andmed:

a)

lennu number;

| b) | õhusõiduki tüüp, |
| --- | --- |

b)

õhusõiduki tüüp,

| c) | planeeritud väljumisaeg (liikumise algus); |
| --- | --- |

c)

planeeritud väljumisaeg (liikumise algus);

| d) | planeeritud saabumisaeg (liikumise lõpp); |
| --- | --- |

d)

planeeritud saabumisaeg (liikumise lõpp);

| e) | planeeritud väljumis- ja sihtlennujaam; |
| --- | --- |

e)

planeeritud väljumis- ja sihtlennujaam;

| f) | lennujaama saabumise ja sealt lahkumise teenindusajad, kui need on kättesaadavad; |
| --- | --- |

f)

lennujaama saabumise ja sealt lahkumise teenindusajad, kui need on kättesaadavad;

| g) | tühistamise põhjus; |
| --- | --- |

g)

tühistamise põhjus;

| h) | tegelik tühistamisaeg. |
| --- | --- |

h)

tegelik tühistamisaeg.

| 3.2.4. | Lennujaama käitajad võivad esitada järgmised andmed:






  a) | vabatahtlikud aruanded seoses aeronavigatsiooniteenuste halvenemise või häiretega lennujaamades; |
| --- | --- | --- |

3.2.4.

Lennujaama käitajad võivad esitada järgmised andmed:

a)

vabatahtlikud aruanded seoses aeronavigatsiooniteenuste halvenemise või häiretega lennujaamades;

| b) | vabatahtlikud aruanded aeronavigatsiooniteenuste ohutusega seotud vahejuhtumite kohta; |
| --- | --- |

b)

vabatahtlikud aruanded aeronavigatsiooniteenuste ohutusega seotud vahejuhtumite kohta;

| c) | vabatahtlikud aruanded terminalide läbilaskevõime puudujääkide kohta; |
| --- | --- |

c)

vabatahtlikud aruanded terminalide läbilaskevõime puudujääkide kohta;

| d) | vabatahtlikud aruanded, milles käsitletakse aeronavigatsiooniteenuste osutajate ja liikmesriikidega peetud konsultatiivkohtumisi. |
| --- | --- |

d)

vabatahtlikud aruanded, milles käsitletakse aeronavigatsiooniteenuste osutajate ja liikmesriikidega peetud konsultatiivkohtumisi.

| 3.2.5. | Lennujaama käitajad koguvad ja esitavad ohutusandmete automaatsalvestussüsteemide abil edastatavat teavet (kui see on kättesaadav) vähemalt lennuraja loata hõivamiste kohta. |
| --- | --- |

3.2.5.

Lennujaama käitajad koguvad ja esitavad ohutusandmete automaatsalvestussüsteemide abil edastatavat teavet (kui see on kättesaadav) vähemalt lennuraja loata hõivamiste kohta.

3.3.   Andmete esitamise sagedus ja tähtajad

Punktis 3.2.1 osutatud andmed esitatakse kaks korda aastas vastavalt määruse (EMÜ) nr 95/93 artiklis 6 sätestatud tähtaegadele.

Punktides 3.2.2 ja 3.2.3 osutatud andmed esitatakse iga kuu kohta asjaomasele lennule järgneva kuu jooksul.

Punktis 3.2.4 osutatud andmed esitatakse igal aastal.

Punktis 3.2.4 osutatud aruanded võib esitada mis tahes ajal.

4.   LENNUJAAMA KOORDINAATORITE ESITATAVAD ANDMED

4.1.   Andmekogumi tehnilised nõuded

Lennujaama koordinaatorid esitavad määruse (EMÜ) nr 95/93 artikli 4 lõikes 8 osutatud andmed.

4.2.   Andmete esitamise sagedus ja tähtajad

Andmed tehakse kättesaadavaks kaks korda aastas vastavalt määruse (EMÜ) nr 95/93 artiklis 6 sätestatud tähtaegadele.

5.   LENNUETTEVÕTJATE ESITATAVAD ANDMED

Käesolevat osa kohaldatakse nende lennuettevõtjate suhtes, kes kolme eelneva aasta keskmise põhjal arvestatuna käitavad Euroopa õhuruumis aastas rohkem kui 35 000 lendu.

5.1.   Mõisted

| 5.1.1. | Käesolevas lisas kasutatakse lisaks punktis 3.1 esitatud mõistele järgmisi mõisteid:
  a)   „kütusekulu”– lennu jooksul (väravast väravani) tegelikult kulutatud kütusekogus;
  b)   „tegelik mass parkimiskohal”– õhusõiduki tegelik mass (tonnides) enne mootori käivitamist. |
| --- | --- |

5.1.1.

Käesolevas lisas kasutatakse lisaks punktis 3.1 esitatud mõistele järgmisi mõisteid:

a)   „kütusekulu”– lennu jooksul (väravast väravani) tegelikult kulutatud kütusekogus;

b)   „tegelik mass parkimiskohal”– õhusõiduki tegelik mass (tonnides) enne mootori käivitamist.

5.2.   Andmekogumi tehnilised nõuded

| 5.2.1. | Lennuettevõtjad esitavad järgmised andmed iga nende poolt käesoleva määruse geograafilises kohaldamisalas käitatava lennu kohta:






  a) | õhusõiduki registreerimistunnus, |
| --- | --- | --- |

5.2.1.

Lennuettevõtjad esitavad järgmised andmed iga nende poolt käesoleva määruse geograafilises kohaldamisalas käitatava lennu kohta:

a)

õhusõiduki registreerimistunnus,

| b) | õhusõiduki tüüp, |
| --- | --- |

b)

õhusõiduki tüüp,

| c) | lennu number; |
| --- | --- |

c)

lennu number;

| d) | lennureeglid ja lennu liik; |
| --- | --- |

d)

lennureeglid ja lennu liik;

| e) | väljumis- ja sihtlennujaama kood; |
| --- | --- |

e)

väljumis- ja sihtlennujaama kood;

| f) | saabuva ja väljuva liikluse lennuraja tähised, kui need on kättesaadavad; |
| --- | --- |

f)

saabuva ja väljuva liikluse lennuraja tähised, kui need on kättesaadavad;

| g) | saabumise seisuplatsi ja väljumise seisuplatsi andmed, kui need on kättesaadavad; |
| --- | --- |

g)

saabumise seisuplatsi ja väljumise seisuplatsi andmed, kui need on kättesaadavad;

| h) | planeeritud väljumisaeg (liikumise algus); |
| --- | --- |

h)

planeeritud väljumisaeg (liikumise algus);

| i) | planeeritud saabumisaeg (liikumise lõpp); |
| --- | --- |

i)

planeeritud saabumisaeg (liikumise lõpp);

| j) | nii planeeritud kui ka tegelikud lahkumis- ja saabumisajad; |
| --- | --- |

j)

nii planeeritud kui ka tegelikud lahkumis- ja saabumisajad;

| k) | hilinemise põhjused; |
| --- | --- |

k)

hilinemise põhjused;

| l) | teave jäätõrje või jäätumisvastaste protseduuride kohta, kui see on kättesaadav. |
| --- | --- |

l)

teave jäätõrje või jäätumisvastaste protseduuride kohta, kui see on kättesaadav.

| 5.2.2. | Lennuettevõtjad esitavad iga käesoleva määruse geograafilises kohaldamisalas toimunud operatiivse tühistamise kohta punktis 3.2.3 osutatud andmed. |
| --- | --- |

5.2.2.

Lennuettevõtjad esitavad iga käesoleva määruse geograafilises kohaldamisalas toimunud operatiivse tühistamise kohta punktis 3.2.3 osutatud andmed.

| 5.2.3. | Lisaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiivi 2003/87/EÜ (millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ) (5) IV lisa B osas osutatud nõuete kohaselt esitatud andmetele võivad lennuettevõtjad esitada komisjonile iga nende poolt käesoleva määruse geograafilises kohaldamisalas käitatava lennu kohta järgmised andmed:






  a) | kütusekulu; |
| --- | --- | --- |

5.2.3.

Lisaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiivi 2003/87/EÜ (millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ) (5) IV lisa B osas osutatud nõuete kohaselt esitatud andmetele võivad lennuettevõtjad esitada komisjonile iga nende poolt käesoleva määruse geograafilises kohaldamisalas käitatava lennu kohta järgmised andmed:

a)

kütusekulu;

| b) | tegelik mass parkimiskohal. |
| --- | --- |

b)

tegelik mass parkimiskohal.

| 5.2.4. | Lennujaama käitajad võivad esitada järgmised andmed:






  a) | vabatahtlikud aruanded õhuruumile juurdepääsu kohta; |
| --- | --- | --- |

5.2.4.

Lennujaama käitajad võivad esitada järgmised andmed:

a)

vabatahtlikud aruanded õhuruumile juurdepääsu kohta;

| b) | vabatahtlikud aruanded seoses aeronavigatsiooniteenuste osutamise halvenemise või häiretega lennujaamades; |
| --- | --- |

b)

vabatahtlikud aruanded seoses aeronavigatsiooniteenuste osutamise halvenemise või häiretega lennujaamades;

| c) | vabatahtlikud aruanded aeronavigatsiooniteenuste ohutusega seotud vahejuhtumite kohta; |
| --- | --- |

c)

vabatahtlikud aruanded aeronavigatsiooniteenuste ohutusega seotud vahejuhtumite kohta;

| d) | vabatahtlikud aruanded marsruudi läbilaskevõime puudujääkide, selle taseme piiramise või marsruudi muutmise kohta; |
| --- | --- |

d)

vabatahtlikud aruanded marsruudi läbilaskevõime puudujääkide, selle taseme piiramise või marsruudi muutmise kohta;

| e) | vabatahtlikud aruanded, milles käsitletakse konsultatiivkohtumisi aeronavigatsiooniteenuste osutajate ja liikmesriikidega. |
| --- | --- |

e)

vabatahtlikud aruanded, milles käsitletakse konsultatiivkohtumisi aeronavigatsiooniteenuste osutajate ja liikmesriikidega.

| 5.2.5. | Lennujaama käitajad koguvad ja esitavad ohutusandmete automaatsalvestussüsteemide abil edastatavat teavet (kui see on kättesaadav) vähemalt hajutusmiinimumi rikkumiste ja lennuraja loata hõivamiste kohta. |
| --- | --- |

5.2.5.

Lennujaama käitajad koguvad ja esitavad ohutusandmete automaatsalvestussüsteemide abil edastatavat teavet (kui see on kättesaadav) vähemalt hajutusmiinimumi rikkumiste ja lennuraja loata hõivamiste kohta.

5.3.   Andmete esitamise sagedus

Punktides 5.2.1, 5.2.2 ja 5.2.3 osutatud andmed esitatakse igal kuul.

Punktis 5.2.4 osutatud aruanded võib esitada mis tahes ajal.

Punktis 5.2.5 osutatud andmed esitatakse igal aastal.

---

(1)  EÜT L 319, 12.12.1994, lk 14.

(2)  ELT L 167, 4.7.2003, lk 23.

(3)  ELT L 342, 24.12.2005, lk 20.

(4)  http://www.eurocontrol.int/documents/coda-digest-annual-2011

(5)  ELT L 275, 25.10.2003, lk 32.

---

| 9.5.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 128/31 |
| --- | --- | --- | --- |

9.5.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 128/31

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 391/2013,

3. mai 2013,

milles sätestatakse ühine aeronavigatsioonitasude süsteem

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrust (EÜ) nr 550/2004 aeronavigatsiooniteenuste osutamise kohta ühtses Euroopa taevas, (1) mida on muudetud määrusega (EÜ) nr 1070/2009 (edaspidi „teenuse osutamise määrus”), (2) eriti selle artikli 15 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 550/2004 kohaselt peab komisjon kehtestama ühise aeronavigatsioonitasude süsteemi, et võimaldada kõnealuse süsteemi ühetaolist kohaldamist Euroopa ühtse taeva suhtes. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 550/2004 kohaselt peab komisjon kehtestama ühise aeronavigatsioonitasude süsteemi, et võimaldada kõnealuse süsteemi ühetaolist kohaldamist Euroopa ühtse taeva suhtes.

| (2) | Igal lennuetapil osutatavate aeronavigatsiooniteenuste tasude ühise süsteemi väljatöötamine on Euroopa ühtse taeva algatuse rakendamise jaoks väga oluline. Niisugune süsteem peab aitama läbipaistvamalt määrata, kehtestada ja sisse nõuda õhuruumi kasutajate suhtes kohaldatavaid tasusid. Süsteem peab ka soodustama aeronavigatsiooniteenuste ohutut, kulutõhusat ja tulemuslikku osutamist teenuste kasutajatele, kes rahastavad süsteemi, ning edendama ühtset teenuste osutamist. |
| --- | --- |

(2)

Igal lennuetapil osutatavate aeronavigatsiooniteenuste tasude ühise süsteemi väljatöötamine on Euroopa ühtse taeva algatuse rakendamise jaoks väga oluline. Niisugune süsteem peab aitama läbipaistvamalt määrata, kehtestada ja sisse nõuda õhuruumi kasutajate suhtes kohaldatavaid tasusid. Süsteem peab ka soodustama aeronavigatsiooniteenuste ohutut, kulutõhusat ja tulemuslikku osutamist teenuste kasutajatele, kes rahastavad süsteemi, ning edendama ühtset teenuste osutamist.

| (3) | Ühine tasusüsteem peaks olema lahutamatu osa tulemuslikkuse kava eesmärkide saavutamisel, nagu on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määruse (EÜ) nr 549/2004 (millega sätestatakse raamistik ühtse Euroopa taeva loomiseks (3) (muudetud määrusega (EÜ) nr 1070/2009)) (edaspidi „raammäärus”) artikliga 11 ja komisjoni 3. mai 2013. aasta rakendusmäärusega (EL) nr 390/2013, millega kehtestatakse aeronavigatsiooniteenuste ja võrgustiku funktsioonide tulemuslikkuse kava (4). |
| --- | --- |

(3)

Ühine tasusüsteem peaks olema lahutamatu osa tulemuslikkuse kava eesmärkide saavutamisel, nagu on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määruse (EÜ) nr 549/2004 (millega sätestatakse raamistik ühtse Euroopa taeva loomiseks (3) (muudetud määrusega (EÜ) nr 1070/2009)) (edaspidi „raammäärus”) artikliga 11 ja komisjoni 3. mai 2013. aasta rakendusmäärusega (EL) nr 390/2013, millega kehtestatakse aeronavigatsiooniteenuste ja võrgustiku funktsioonide tulemuslikkuse kava (4).

| (4) | Kooskõlas üldeesmärgiga parandada aeronavigatsiooniteenuste tulemuslikkust peaks tasude sissenõudmise süsteem suurendama kulutasuvust ning aitama tõhustada tegevust ja stimuleerimiskavade kehtestamist aeronavigatsiooniteenuse osutajate jaoks, et toetada aeronavigatsiooniteenuste osutamise täiustamist, sealhulgas liiklusriskide jagamisel. |
| --- | --- |

(4)

Kooskõlas üldeesmärgiga parandada aeronavigatsiooniteenuste tulemuslikkust peaks tasude sissenõudmise süsteem suurendama kulutasuvust ning aitama tõhustada tegevust ja stimuleerimiskavade kehtestamist aeronavigatsiooniteenuse osutajate jaoks, et toetada aeronavigatsiooniteenuste osutamise täiustamist, sealhulgas liiklusriskide jagamisel.

| (5) | Ühine tasusüsteem peab olema kooskõlas marsruudi navigatsioonitasusid käsitleva Eurocontroli süsteemiga ja 1944. aasta Chicago rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni (edaspidi „Chicago konventsioon”) artikliga 15. |
| --- | --- |

(5)

Ühine tasusüsteem peab olema kooskõlas marsruudi navigatsioonitasusid käsitleva Eurocontroli süsteemiga ja 1944. aasta Chicago rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni (edaspidi „Chicago konventsioon”) artikliga 15.

| (6) | Ühine tasusüsteem peaks võimaldama kasutada õhuruumi optimaalselt, võttes arvesse lennuliiklusvoogusid eelkõige funktsionaalsetes õhuruumiosades kooskõlas määruse (EÜ) nr 550/2004 artikliga 9a. |
| --- | --- |

(6)

Ühine tasusüsteem peaks võimaldama kasutada õhuruumi optimaalselt, võttes arvesse lennuliiklusvoogusid eelkõige funktsionaalsetes õhuruumiosades kooskõlas määruse (EÜ) nr 550/2004 artikliga 9a.

| (7) | Ühise tasusüsteemi keskse põhimõtte kohaselt tehakse õhuruumi kasutajate esindajatele ja pädevatele asutustele õigel ajal kättesaadavaks täielik ja läbipaistev teave kulubaasi kohta. |
| --- | --- |

(7)

Ühise tasusüsteemi keskse põhimõtte kohaselt tehakse õhuruumi kasutajate esindajatele ja pädevatele asutustele õigel ajal kättesaadavaks täielik ja läbipaistev teave kulubaasi kohta.

| (8) | Kui on kehtestatud, et terminali aeronavigatsiooniteenuseid ja/või CNS-, MET- ja AIS-teenuseid osutatakse turutingimustel, peab liikmesriikidel olema õigus otsustada, et nende teenuste puhul ei arvutata kindlaksmääratud kulusid ega terminali navigatsioonitasusid, ei kehtestata navigatsioonitasude ühikumäärasid ja/või ei stimuleerita rahaliselt. |
| --- | --- |

(8)

Kui on kehtestatud, et terminali aeronavigatsiooniteenuseid ja/või CNS-, MET- ja AIS-teenuseid osutatakse turutingimustel, peab liikmesriikidel olema õigus otsustada, et nende teenuste puhul ei arvutata kindlaksmääratud kulusid ega terminali navigatsioonitasusid, ei kehtestata navigatsioonitasude ühikumäärasid ja/või ei stimuleerita rahaliselt.

| (9) | Lennujaamade tegevuse muutuva olemuse tõttu võib olla vaja muuta võrdlusperioodi jooksul terminali navigatsioonitasude sissenõudmise piirkondi. |
| --- | --- |

(9)

Lennujaamade tegevuse muutuva olemuse tõttu võib olla vaja muuta võrdlusperioodi jooksul terminali navigatsioonitasude sissenõudmise piirkondi.

| (10) | Uute tehnoloogialahenduste ja menetluste ning sidusate ärimudelite kasutuselevõtt, et soodustada teenuste ühtset osutamist, peaks oluliselt vähendama kasutajate kantavaid kulusid. Et niisugune tulevane kulude vähendamine oleks võimalik, tuleb aeronavigatsiooniteenuse osutajatel teha oma äritegevuse parandamiseks restruktureerimiskulutusi, mis võidakse neile hüvitada, kui tõendatakse puhastulu kasutajate jaoks. |
| --- | --- |

(10)

Uute tehnoloogialahenduste ja menetluste ning sidusate ärimudelite kasutuselevõtt, et soodustada teenuste ühtset osutamist, peaks oluliselt vähendama kasutajate kantavaid kulusid. Et niisugune tulevane kulude vähendamine oleks võimalik, tuleb aeronavigatsiooniteenuse osutajatel teha oma äritegevuse parandamiseks restruktureerimiskulutusi, mis võidakse neile hüvitada, kui tõendatakse puhastulu kasutajate jaoks.

| (11) | Parema tulemuse saavutamiseks kehtestatud stimuleerimismehhanismide puhul tuleks silmas pidada, et soovitav on teha soodustusi ja karistada tegeliku tulemuslikkuse alusel seonduvalt tulemuslikkuse kava vastuvõtmise ajal eeldatud tulemustasemetega. |
| --- | --- |

(11)

Parema tulemuse saavutamiseks kehtestatud stimuleerimismehhanismide puhul tuleks silmas pidada, et soovitav on teha soodustusi ja karistada tegeliku tulemuslikkuse alusel seonduvalt tulemuslikkuse kava vastuvõtmise ajal eeldatud tulemustasemetega.

| (12) | Selleks et kiirendada SESARi tehnoloogia rakendamist, peaksid investeeringud uutesse lennuliikluse korraldamise süsteemidesse ja nende olemasolevate lennuliikluse korraldamise süsteemide põhjalik läbivaatamine, millel on mõju üleeuroopalise lennuliikluse korraldamise süsteemi võrgustiku tulemuslikkuse tasemele, olema rahastamiskõlblikud kulude katmiseks kasutajatasude kaudu, kui need on kooskõlas Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkavaga, eelkõige määruse (EÜ) nr 550/2004 artikli 15a lõikes 3 täpsustatud ühisprojektide kaudu. Lisaks peaksid liikmesriigid olema võimelised muutma aeronavigatsioonitasusid, et stimuleerida lennukite varustamist ühisprojektidesse kaasatud süsteemidega. |
| --- | --- |

(12)

Selleks et kiirendada SESARi tehnoloogia rakendamist, peaksid investeeringud uutesse lennuliikluse korraldamise süsteemidesse ja nende olemasolevate lennuliikluse korraldamise süsteemide põhjalik läbivaatamine, millel on mõju üleeuroopalise lennuliikluse korraldamise süsteemi võrgustiku tulemuslikkuse tasemele, olema rahastamiskõlblikud kulude katmiseks kasutajatasude kaudu, kui need on kooskõlas Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkavaga, eelkõige määruse (EÜ) nr 550/2004 artikli 15a lõikes 3 täpsustatud ühisprojektide kaudu. Lisaks peaksid liikmesriigid olema võimelised muutma aeronavigatsioonitasusid, et stimuleerida lennukite varustamist ühisprojektidesse kaasatud süsteemidega.

| (13) | Selleks et tõhustada aeronavigatsiooniteenuseid ja muuta nende kasutamine optimaalseks, peaksid liikmesriigid suutma tasusid täiendavalt muuta, võttes arvesse võrgu ülekoormatuse taset teataval ajal konkreetses piirkonnas või konkreetsel marsruudil. |
| --- | --- |

(13)

Selleks et tõhustada aeronavigatsiooniteenuseid ja muuta nende kasutamine optimaalseks, peaksid liikmesriigid suutma tasusid täiendavalt muuta, võttes arvesse võrgu ülekoormatuse taset teataval ajal konkreetses piirkonnas või konkreetsel marsruudil.

| (14) | Tasu suurus, eelkõige kergete õhusõidukite suhtes kehtestatud tasu, ei tohi vähendada ohutuse tagamiseks vajalike vahendite ja teenuste kasutamist ega uue tehnoloogia ja uute menetluste kasutuselevõtmist. |
| --- | --- |

(14)

Tasu suurus, eelkõige kergete õhusõidukite suhtes kehtestatud tasu, ei tohi vähendada ohutuse tagamiseks vajalike vahendite ja teenuste kasutamist ega uue tehnoloogia ja uute menetluste kasutuselevõtmist.

| (15) | Liikmesriigid peavad suutma kehtestada oma ühikumäärad ühiselt, eelkõige juhul, kui tasude sissenõudmise piirkonnad hõlmavad mitme liikmesriigi õhuruumi, või juhul, kui liikmesriigid on marsruudi navigatsioonitasude kogumise ühise süsteemi liikmed. |
| --- | --- |

(15)

Liikmesriigid peavad suutma kehtestada oma ühikumäärad ühiselt, eelkõige juhul, kui tasude sissenõudmise piirkonnad hõlmavad mitme liikmesriigi õhuruumi, või juhul, kui liikmesriigid on marsruudi navigatsioonitasude kogumise ühise süsteemi liikmed.

| (16) | Selleks et suurendada tasusüsteemi tõhusust ning vähendada haldus- ja raamatupidamisalast töökoormust, peaksid liikmesriigid suutma ühises marsruudi navigatsioonitasusid käsitlevas süsteemis koguda marsruudi navigatsioonitasusid ühiselt iga lennu suhtes kehtestatud tasu kaudu. |
| --- | --- |

(16)

Selleks et suurendada tasusüsteemi tõhusust ning vähendada haldus- ja raamatupidamisalast töökoormust, peaksid liikmesriigid suutma ühises marsruudi navigatsioonitasusid käsitlevas süsteemis koguda marsruudi navigatsioonitasusid ühiselt iga lennu suhtes kehtestatud tasu kaudu.

| (17) | Tugevdada tuleks õiguslikke vahendeid, mis võimaldavad tagada, et aeronavigatsiooniteenuste kasutajad maksavad aeronavigatsioonitasud viivitamata ja täielikult. |
| --- | --- |

(17)

Tugevdada tuleks õiguslikke vahendeid, mis võimaldavad tagada, et aeronavigatsiooniteenuste kasutajad maksavad aeronavigatsioonitasud viivitamata ja täielikult.

| (18) | Tasud, mis õhuruumi kasutajatele pärast nende esindajatega nõu pidamist kehtestatakse ja nendelt sisse nõutakse, peavad olema õiglased ja läbipaistvad. Sellised tasud tuleb korrapäraselt läbi vaadata. |
| --- | --- |

(18)

Tasud, mis õhuruumi kasutajatele pärast nende esindajatega nõu pidamist kehtestatakse ja nendelt sisse nõutakse, peavad olema õiglased ja läbipaistvad. Sellised tasud tuleb korrapäraselt läbi vaadata.

| (19) | Komisjoni 6. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1794/2006, milles sätestatakse aeronavigatsiooniteenuste ühine maksustamiskava, (5) mida on muudetud komisjoni 16. detsembri 2010. aasta määrusega (EL) nr 1191/2010, (6) tuleks tunnistada kehtetuks alates 1. jaanuarist 2015. |
| --- | --- |

(19)

Komisjoni 6. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1794/2006, milles sätestatakse aeronavigatsiooniteenuste ühine maksustamiskava, (5) mida on muudetud komisjoni 16. detsembri 2010. aasta määrusega (EL) nr 1191/2010, (6) tuleks tunnistada kehtetuks alates 1. jaanuarist 2015.

| (20) | Käesoleva määrusega sätestatud meetmed on kooskõlas ühtse taeva komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(20)

Käesoleva määrusega sätestatud meetmed on kooskõlas ühtse taeva komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I   PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Reguleerimisese ja -ala

1.   Käesolevas määruses sätestatakse ühise aeronavigatsioonitasude süsteemi väljatöötamise meetmed.

2.   Käesolevat määrust kohaldatakse aeronavigatsiooniteenuste suhtes, mida osutavad määruse (EÜ) nr 550/2004 artikli 8 kohaselt määratud lennuliiklusteenuse osutajad ning meteoroloogiateenuste osutajad juhul, kui nad on määratud kõnealuse määruse artikli 9 lõike 1 kohaselt, üldises lennuliikluses ICAO Euroopa (ICAO eurot) ja ICAO Aafrika (ICAO AFI) piirkonnas, kus liikmesriigid vastutavad aeronavigatsiooniteenuste osutamise eest. Määrust kohaldatakse ka võrgustiku haldusasutuse suhtes, mis on asutatud kooskõlas komisjoni määruse (EL) nr 677/2011 (7) artikliga 3.

3.   Liikmesriigid võivad käesolevat määrust kohaldada selliste aeronavigatsiooniteenuste suhtes, mida osutatakse nende vastutusalasse kuuluvas õhuruumis muudes ICAO piirkondades, tingimusel et nad teavitavad nõuetekohaselt sellest komisjoni ja teisi liikmesriike.

4.   Liikmesriigid võivad kohaldada käesolevat määrust selliste aeronavigatsiooniteenuse osutajate suhtes, kellel on lubatud osutada aeronavigatsiooniteenuseid ilma sertifitseerimiseta vastavalt määruse (EÜ) nr 550/2004 artikli 7 lõikele 5.

5.   Vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 390/2013 artikli 1 lõikele 4 võivad liikmesriigid otsustada, et käesolevat määrust ei kohaldata aeronavigatsiooniteenuste suhtes lennujaamades, mille IFR-lennutranspordi maht on väiksem kui 70 000 lendu aastas.

Liikmesriigid teavitavad komisjoni sellest otsusest.

Artikkel 2

Mõisted

Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse määruse (EÜ) nr 549/2004 artiklis 2 esitatud mõisteid.

Lisaks kohaldatakse järgmisi mõisteid:

1)   „aeronavigatsiooniteenuste kasutaja”– õhusõiduki käitaja lennu toimumise ajal või õhusõiduki omanik, kui käitaja isik ei ole teada, välja arvatud juhul, kui on võimalik tõendada, et lennu toimumise ajal oli käitajaks muu isik;

2)   „õhuruumi kasutajate esindaja”– juriidiline isik või üksus, kes esindab aeronavigatsiooniteenuste kasutajate ühe või mitme kategooria huve;

3)   „IFR”– instrumentaallennureeglid, nagu on määratletud 1944. aasta Chicago rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni (10. väljaanne, juuli 2005) 2. lisas;

4)   „VFR”– visuaallennureeglid, nagu on määratletud 1944. aasta Chicago rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni (10. väljaanne, juuli 2005) 2. lisas;

5)   „marsruudi navigatsioonitasude sissenõudmise piirkond”– õhuruumi maht, mille suhtes on kehtestatud ühtne kulubaas ja ühtne ühikumäär;

6)   „terminali navigatsioonitasude sissenõudmise piirkond”– lennujaam või lennujaamade rühm, mille suhtes on kehtestatud ühtne kulubaas ja ühtne ühikumäär;

7)   „kindlaksmääratud kulud”– kulud, mille liikmesriik on eelnevalt kindlaks määranud, nagu on osutatud määruse (EÜ) nr 550/2004 artikli 15 lõike 2 punktis a;

8)   „võrdlusperiood”– tulemuslikkuse kava võrdlusperiood, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 549/2004 artikli 11 lõike 3 punktis d ning rakendusmääruse (EL) nr 390/2013 artiklis 8;

9)   „IFR-lennutranspordi maht”– instrumentaallennureeglite kohaselt tehtavate startide ja maandumiste summa, mis on tulemuslikkuse kava esitamisele eelnenud kolme aasta andmete põhjal arvutatud keskmine näitaja;

10)   „muu tulu”– riigiasutustelt saadud tulu, sealhulgas rahaline toetus ELi abiprogrammidest, nagu üleeuroopaline transpordivõrk (TEN-T), Euroopa Ühendamise Rahastu (CEF) ja Ühtekuuluvusfond, äritegevusest saadud tulu ja/või navigatsioonitasude ühikumäärade korral tulu, mis on saadud aeronavigatsiooniteenuse osutajate ja lennujaama käitajate vahel sõlmitud lepingutest või kokkulepetest;

11)   „tulemuslikkuse kava”– tulemuslikkuse kava, mis on koostatud ja vastu võetud kooskõlas rakendusmääruse (EL) nr 390/2013 artiklitega 11–16;

12)   „tegelik kulu”– kulud, mis tekkisid tegelikult aeronavigatsiooniteenuste osutamise aastal, mille kohta koostati lõplik auditiaruanne;

13)   „CNS-, MET- ja AIS-teenused”– teabevahetus-, navigatsiooni- ja seireteenused, meteoroloogiateenused aeronavigatsiooni jaoks ning aeronavigatsioonialase teabe teenused;

14)   „restruktureerimiskulud”– olulised ühekordsed kulud, mis tekivad aeronavigatsiooniteenuse osutajatel restruktureerimise käigus, kui teenuste ühtse osutamise soodustamiseks võetakse kasutusele uued tehnoloogialahendused ja menetlused ning sidusad ärimudelid, juhul kui liikmesriik soovib kulud katta ühe või mitme võrdlusperioodi jooksul. Restruktureerimiskulude hulka võivad kuuluda kulud, mis on tekkinud töötajate tasustamisel, õhuliikluse juhtimiskeskuste sulgemisel, tegevuse üleviimisel uude asukohta ning varade mahakandmisel ja/või strateegiliste osaluste omandamisel muude aeronavigatsiooniteenuse osutajate juures.

Artikkel 3

Turutingimustel osutatavad terminali aeronavigatsiooniteenused ning CNS-, MET- ja AIS-teenused

1.   Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 550/2004 artiklites 14 ja 15 osutatud ja lõike 2 kohaselt hinnatavate põhimõtete kohaldamist, võivad liikmesriigid enne võrdlusperioodi algust või põhjendatud juhtudel võrdlusperioodi ajal otsustada, et nende mõnda terminali aeronavigatsiooniteenust või CNS-, MET- ja AIS-teenust või kõiki kõnealuseid teenuseid osutatakse turutingimustel. Sel juhul kohaldatakse käesoleva määruse sätteid, kuid asjaomased liikmesriigid võivad seoses kõnealuste teenustega otsustada järgmist:

| a) | mitte arvutada kindlaksmääratud kulusid käesoleva määruse artikli 7 kohaselt; |
| --- | --- |

a)

mitte arvutada kindlaksmääratud kulusid käesoleva määruse artikli 7 kohaselt;

| b) | mitte stimuleerida rahaliselt kõnealuseid teenuseid sellistes põhilistes tulemusvaldkondades nagu läbilaskevõime ja keskkond kooskõlas käesoleva määruse artikliga 15,
  ning terminali aeronavigatsiooniteenuste puhul |
| --- | --- |

b)

mitte stimuleerida rahaliselt kõnealuseid teenuseid sellistes põhilistes tulemusvaldkondades nagu läbilaskevõime ja keskkond kooskõlas käesoleva määruse artikliga 15,

ning terminali aeronavigatsiooniteenuste puhul

| c) | mitte arvutada terminali navigatsioonitasusid kooskõlas käesoleva määruse artikliga 12; |
| --- | --- |

c)

mitte arvutada terminali navigatsioonitasusid kooskõlas käesoleva määruse artikliga 12;

| d) | mitte kehtestada navigatsioonitasude ühikumäärasid kooskõlas käesoleva määruse artikliga 17. |
| --- | --- |

d)

mitte kehtestada navigatsioonitasude ühikumäärasid kooskõlas käesoleva määruse artikliga 17.

2.   Selleks et liikmesriigi mõnda terminali aeronavigatsiooniteenust või CNS-, MET- ja AIS-teenust või kõiki kõnealuseid teenuseid osutataks turutingimustel, hindavad liikmesriigid üksikasjalikult kõiki tingimusi, mis on sätestatud käesoleva määruse I lisas. Hindamine hõlmab konsultatsioone õhuruumi kasutajate esindajatega.

3.   Lõikes 1 osutatud liikmesriigid esitavad komisjonile hiljemalt 19 kuud enne võrdlusperioodi algust või enne lõike 1 kohaselt vastu võetud otsuste rakendamise kuupäeva üksikasjaliku aruande lõikes 2 nimetatud hindamise sisu ja tulemuste kohta. Aruandele lisatakse tõendavad dokumendid, sealhulgas vajaduse korral hankedokumendid, teenuseosutaja valiku põhjendus ja valitud teenuseosutajale kehtestatud korra kirjeldus selle tagamiseks, et terminali aeronavigatsiooniteenuseid või CNS-, MET- ja AIS-teenuseid osutatakse kulutasuvalt, ning õhuruumi kasutajate esindajatega konsulteerimise tulemus. Aruandes esitatakse liikmesriigi järelduste täielik põhjendus.

4.   Kui komisjon nõustub, et turutingimused on kehtestatud kooskõlas I lisa nõuetega, teavitab ta asjaomast liikmesriiki nelja kuu jooksul pärast aruande saamist. Kui komisjon leiab, et selle välja selgitamiseks, kas turutingimused on kehtestatud, on vaja täiendavaid tõendeid, pikendatakse neljakuulist ajavahemikku kuuele kuule pärast aruande saamist.

Kui komisjoni leiab, et turutingimusi ei ole kehtestatud, otsustab ta kuue kuu jooksul pärast aruande saamist ja kooskõlas määruse (EÜ) nr 549/2004 artikli 5 lõikes 2 osutatud menetlusega, et asjaomane liikmesriik kohaldab (asjaomased liikmesriigid kohaldavad) täielikult käesoleva määruse sätteid. Niisugune otsus tehakse pärast konsulteerimist asjaomase liikmesriigiga (asjaomaste liikmesriikidega).

5.   Lõikes 4 nimetatud liikmesriigi aruanne ja komisjoni otsus kehtivad asjaomase võrdlusperioodi jooksul, on avalikult kättesaadavad ja viide nendele avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 4

Ühise tasusüsteemi põhimõtted

1.   Ühises tasusüsteemis järgitakse määruse (EÜ) nr 550/2004 artiklis 15 sätestatud põhimõtteid.

2.   Marsruudil osutatavate aeronavigatsiooniteenuste kindlaksmääratud kulusid rahastatakse aeronavigatsiooniteenuste kasutajatele marsruudil osutatavate navigatsiooniteenuste tasudest kooskõlas III peatüki sätetega ja/või muudest tuludest.

3.   Terminalis osutatavate aeronavigatsiooniteenuste kindlaksmääratud kulusid rahastatakse aeronavigatsiooniteenuste kasutajatele terminalis osutatavate navigatsiooniteenuste tasudest kooskõlas III peatüki sätetega ja/või muudest tuludest.

4.   Lõigete 2 ja 3 kohaldamine ei piira teatavatele aeronavigatsiooniteenuste kasutajatele tehtud erandite rahastamist muudest rahastamisallikatest vastavalt artiklile 10.

5.   Ühine tasusüsteem tagab läbipaistvuse ning konsulteerimise õhuruumi kasutajate esindajatega kulubaaside ja erinevate teenuste vahelise kulujaotuse üle.

6.   Tulu, mis saadakse marsruudil või terminalis osutatavate navigatsiooniteenuste tasudest, mis on kehtestatud kooskõlas käesoleva määruse artiklitega 11 ja 12, ei kasutata aeronavigatsiooniteenuse osutaja äritegevuse rahastamiseks.

Artikkel 5

Tasude sissenõudmise piirkondade kehtestamine

1.   Liikmesriigid kehtestavad aeronavigatsiooniteenuste osutamisel õhuruumi kasutajatele oma vastutusalasse kuuluvas õhuruumis tasude sissenõudmise piirkonnad.

2.   Tasude sissenõudmise piirkonnad määratakse kindlaks kooskõlas lennujuhtimistoimingute ja -teenistustega pärast konsulteerimist õhuruumi kasutajate esindajatega.

3.   Marsruudi navigatsioonitasude sissenõudmise piirkond algab maapinnalt ning hõlmab ülemist õhuruumi. Keerukatel terminalialadel võivad liikmesriigid kehtestada eripiirkonna ühe tasupiirkonna sees.

4.   Kui tasude sissenõudmise piirkonnad hõlmavad mitme liikmesriigi õhuruumi, tagavad asjaomased liikmesriigid käesoleva määruse järjepideva ja ühetaolise kohaldamise asjaomase õhuruumi suhtes.

5.   Terminali navigatsioonitasude sissenõudmise piirkonda võib võrdlusperioodi jooksul muuta. Sel juhul liikmesriigid

| a) | esitavad komisjonile asjakohased andmed kulude ja liikluse kohta, et komisjonil oleks võimalik luua terviklikud kulude ja liikluse andmete jadad, mis kajastavad olukorda enne ja pärast muutust, ning täita tulemuslikkuse järelevalvega seotud ülesandeid vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 390/2013 artiklile 18; |
| --- | --- |

a)

esitavad komisjonile asjakohased andmed kulude ja liikluse kohta, et komisjonil oleks võimalik luua terviklikud kulude ja liikluse andmete jadad, mis kajastavad olukorda enne ja pärast muutust, ning täita tulemuslikkuse järelevalvega seotud ülesandeid vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 390/2013 artiklile 18;

| b) | konsulteerivad õhuruumi kasutajate esindajatega ja teatavad nende märkustest komisjonile; |
| --- | --- |

b)

konsulteerivad õhuruumi kasutajate esindajatega ja teatavad nende märkustest komisjonile;

| c) | esitavad komisjonile muutuste mõju hindamise terminalis osutatavate aeronavigatsiooniteenuste kulutasuvuse eesmärkide ja tulemuslikkuse järelevalve suhtes ning näitavad, kuidas teostatakse tulemuslikkuse üle järelevalvet ülejäänud võrdlusperioodi jooksul. |
| --- | --- |

c)

esitavad komisjonile muutuste mõju hindamise terminalis osutatavate aeronavigatsiooniteenuste kulutasuvuse eesmärkide ja tulemuslikkuse järelevalve suhtes ning näitavad, kuidas teostatakse tulemuslikkuse üle järelevalvet ülejäänud võrdlusperioodi jooksul.

II   PEATÜKK

AERONAVIGATSIOONITEENUSTE OSUTAMISE KULUD

Artikkel 6

Rahastamiskõlblikud teenused, vahendid ja rahastamiskõlblik tegevus

1.   Artikli 1 lõigetes 2 ja 4 osutatud reguleerimisalas tegutsevad aeronavigatsiooniteenuse osutajad määravad kindlaks aeronavigatsiooniteenuste osutamise kulud, mis on tekkinud seoses ICAO Euroopa piirkonda käsitleva piirkondliku aeronavigatsioonikava alusel kasutatud vahendite ja osutatud teenustega nende vastutusalasse kuuluvates tasude sissenõudmise piirkondades.

Kõnealused kulud hõlmavad nii üldhaldus-, koolitus-, uurimis- ja katsetamiskulusid kui ka kõnealuste teenuste jaoks ette nähtud teadus- ja arendustöö kulusid.

2.   Liikmesriigid võivad määruse (EÜ) nr 550/2004 artikli 15 lõike 2 punkti b kohase kindlaksmääratud kuluna kehtestada järgmised aeronavigatsiooniteenuste osutamisest tulenevad kulud:

| a) | asjaomaste riiklike asutuste kulud; |
| --- | --- |

a)

asjaomaste riiklike asutuste kulud;

| b) | määruse (EÜ) nr 550/2004 artiklis 3 osutatud kvalifitseeritud üksuste kulud; |
| --- | --- |

b)

määruse (EÜ) nr 550/2004 artiklis 3 osutatud kvalifitseeritud üksuste kulud;

| c) | rahvusvahelistest lepingutest tulenevad kulud. |
| --- | --- |

c)

rahvusvahelistest lepingutest tulenevad kulud.

3.   Määruse (EÜ) nr 550/2004 artikli 15a lõike 3 kohaselt võib sissenõutud tasudest saadud tulust osa kasutada võrgufunktsioonide selliste ühisprojektide rahastamiseks, mis on eriti tähtsad lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste üldise tulemuslikkuse parandamiseks. Sel juhul tagavad liikmesriigid põhjaliku ja läbipaistva aruandluse, et õhuruumi kasutajatelt ei nõutaks tasusid sisse kaks korda. Ühisprojektist tulenevate kindlaksmääratud kulude osa tuleb vastavalt II ja VII lisale selgelt välja selgitada.

4.   Investeeringud uutesse lennuliikluse korraldamise süsteemidesse ja olemasolevate lennuliikluse korraldamise süsteemide põhjalikud läbivaatamised on rahastamiskõlblikud seni, kuni need on kooskõlas Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkava rakendamisega, ning eelkõige määruse (EÜ) nr 550/2004 artikli 15a lõikes 3 täpsustatud ühisprojektide kaudu.

Artikkel 7

Kuluarvestus

1.   Kindlaksmääratud ja tegelikud kulud sisaldavad kulusid, mis on seotud käesoleva määruse artiklis 6 nimetatud rahastamiskõlblike teenuste, vahendite ja tegevusega ning mis on kehtestatud kooskõlas määruse (EÜ) nr 550/2004 artiklis 12 esitatud raamatupidamisnõuetega.

Rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite rakendamisest tulenevad ühekordsed kulud võib jaotada kuni 15 aasta peale.

Ilma et see piiraks rakendusmääruse (EL) nr 390/2013 artiklite 17 ja 19 kohaldamist, fikseeritakse kindlaksmääratud kulude tegelik ja nominaalväärtus võrdlusperioodi iga kalendriaasta kohta enne iga võrdlusperioodi algust osana tulemuslikkuse kavast. Võrdlusperioodi igal aastal n kantakse ühikumäära arvutamiseks aastale n + 2 üle erinevus enne võrdlusperioodi nominaalväärtuses väljendatud kindlaksmääratud kulude ja nende kindlaksmääratud kulude vahel, mida on kohandatud tegeliku inflatsioonimäära alusel, mille komisjon on registreerinud Eurostatis tarbijahindade harmoneeritud indeksina aasta n aprillis, ning tulemuslikkuse kavas prognoositud inflatsiooni erinevuse alusel.

Kindlaksmääratud ja tegelikud kulud arvutatakse riigi omavääringus. Kui funktsionaalsele õhuruumiosale on määratud ühtse ühikumääraga ühine tasude sissenõudmise piirkond, tagavad asjaomased liikmesriigid riigi kulude konverteerimise eurodesse või ühe asjaomase liikmesriigi omavääringusse, et käesoleva määruse artikli 17 lõike 1 kohaldamisel tagada ühtse ühikumäära läbipaistev arvutamine. Kõnealused liikmesriigid teavitavad sellest nõuetekohaselt komisjoni ja Eurocontroli.

2.   Lõikes 1 osutatud kulud jagunevad järgmiselt: tööjõu- ja muud tegevuskulud, amortisatsioonikulud, kapitalikulud ja erakorralised kulud, sealhulgas tagastamatud maksud ja tasutud tollimaksud, ning kõik muud seonduvad kulud.

Tööjõukulud sisaldavad brutotöötasu, ületunnitöö tasustamist, tööandjamakseid sotsiaalkindlustusskeemidesse ning pensionide ja muude hüvitiste kulusid. Pensionikulude arvutamisel võib kasutada usaldusväärseid prognoose, mis põhinevad vajaduse korral kas kindlustusskeemil või liikmesriigi õigusel. Kõnealused prognoosid esitatakse üksikasjalikult tulemuslikkuse kavas.

Muud tegevuskulud sisaldavad aeronavigatsiooniteenuste osutamiseks vajaliku kauba ja teenuste ostmisel tekkinud kulusid. Need hõlmavad eelkõige allhanketeenuste kulusid, näiteks koosseisuväliseid töötajaid, materjali, energiat, kommunaalkulusid, hoonete, seadmete ja vahendite rentimise kulusid, hooldustöid, kindlustus- ja reisikulusid. Kui lennuliiklusteenuse osutaja ostab muid aeronavigatsiooniteenuseid, lisab ta kõnealuste teenuste tegelikud kulud oma muudesse tegevuskuludesse.

Amortisatsioonikulud on seotud aeronavigatsiooniteenuste osutamisel kasutatava kogu põhivaraga. Põhivaralt arvestatakse kulum maha lineaarselt vastavalt eeldatavale kasutusajale, arvestades amortiseeritava vara algmaksumust. Kulumi arvestamisel võib kasutada tegelikku kuluarvestust või jooksevhindades arvestamist. Meetodit ei muudeta amortisatsiooniaja jooksul ja see peab vastama kasutatud kapitalikuludele (nominaalväärtuses kapitalikulud tegeliku kuluarvestuse ja reaalväärtuses kapitalikulud jooksevhindades kuluarvestuse puhul). Kui kasutatakse jooksevhindades kuluarvestust, esitatakse ka võrdlemise ja hindamise võimaldamiseks võrdväärsed tegeliku kuluarvestuse näitajad.

Kapitalikulud arvutatakse järgmiselt:

| a) | aeronavigatsiooniteenuse osutaja tegevuses või selle kavandamisel kasutatava põhivara keskmise bilansilise puhasväärtuse ja riikliku järelevalveasutuse poolt kindlaks määratud koguvara võimalike kohanduste ning aeronavigatsiooniteenuste osutamiseks vajaliku käibevara keskmise väärtuse (intressi kandvaid pangakontosid arvestamata) summa korrutatakse |
| --- | --- |

a)

aeronavigatsiooniteenuse osutaja tegevuses või selle kavandamisel kasutatava põhivara keskmise bilansilise puhasväärtuse ja riikliku järelevalveasutuse poolt kindlaks määratud koguvara võimalike kohanduste ning aeronavigatsiooniteenuste osutamiseks vajaliku käibevara keskmise väärtuse (intressi kandvaid pangakontosid arvestamata) summa korrutatakse

| b) | võlgade intressimäära ja omakapitali tasuvuse kaalutud keskmisega. Omakapitalita aeronavigatsiooniteenuseosutajate korral arvutatakse kaalutud keskmine tasuvuse alusel, võttes arvesse erinevust punktis a osutatud koguvarade väärtuse ja võlgade vahel. |
| --- | --- |

b)

võlgade intressimäära ja omakapitali tasuvuse kaalutud keskmisega. Omakapitalita aeronavigatsiooniteenuseosutajate korral arvutatakse kaalutud keskmine tasuvuse alusel, võttes arvesse erinevust punktis a osutatud koguvarade väärtuse ja võlgade vahel.

Erakorralised kulud koosnevad aeronavigatsiooniteenuste osutamisel sama aasta jooksul tekkinud ühekordsetest kuludest.

Mis tahes kohandused, mis ei vasta rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite sätetele, täpsustatakse tulemuslikkuse kavas, mille vaatab läbi komisjon, ja II lisaga kooskõlas olevas täiendavas teabes.

3.   Kapitalikulu arvutamiseks lõike 2 kohaselt lähtutakse kaalumise määramisel võla või omakapitali alusel rahastamise osakaalust. Võlgade intressimäär võrdub aeronavigatsiooniteenuse osutaja võlgade keskmise intressimääraga. Omakapitali tasuvuse määramisel võetakse arvesse aruandlusperioodi tulemuslikkuskava ja see põhineb aeronavigatsiooniteenuse osutaja tegelikul finantsriskil, mida on hinnatud enne võrdlusperioodi.

Kui vara ei ole aeronavigatsiooniteenuse osutaja omand, kuid seda on kapitalikulude arvestamisel arvesse võetud, tagavad liikmesriigid, et sellise varaga seotud kulusid ei nõuta tagasi kaks korda.

4.   Tegelike kulude arvestus võib sisaldada aeronavigatsiooniteenuse osutajate restruktureerimiskulude tagasinõudmist, kui restruktureerimiskulud tekkisid võrdlusperioodidel enne seda võrdlusperioodi (neid võrdlusperioode), mil toimub tagasinõudmine, ja see sisaldab ärimudelit, mis toob kasutajatele aja jooksul puhastulu.

Riiklik järelevalveasutus esitab komisjonile ärimudeli, restruktureerimiskulude tagasinõudmise kava ja õhuruumi kasutajate esindajatega ärimudeli alal peetud konsultateerimise tulemused ning restruktureerimiskulude tagasinõudmise kava.

Kui komisjoni leiab, et kasutaja on aja jooksul saanud oodatud puhastulu, teatab ta sellest asjaomasele liikmesriigile viie kuu jooksul pärast ettepaneku saamist riiklikult järelevalveasutuselt.

Kui komisjoni leiab, et kasutajatele ei ole aja jooksul saanud oodatud puhastulu, otsustab ta kooskõlas määruse (EÜ) nr 549/2004 artikli 5 lõikes 2 osutatud menetlusega viie kuu jooksul pärast ettepaneku saamist riiklikult järelevalveasutuselt, et aeronavigatsiooniteenuse osutaja restruktureerimiskulusid ei kaeta, ning teatab sellest asjaomasele liikmesriigile.

Asjaomane liikmesriik teatab restruktureerimiskulude suurenemisest ja kasutajate saadud puhastulust oma aastaaruandes, järgides rakendusmääruse (EL) nr 390/2013 artikli 18 lõiget 4.

Artikkel 8

Kulude jaotamine

1.   Rahastamiskõlblike teenuste, vahendite ja rahastamiskõlbliku tegevuse kulud artikli 6 tähenduses jaotatakse läbipaistvalt tasude sissenõudmise selliste piirkondade vahel, kus need tegelikult tekivad.

Kui kulud tekivad tasude sissenõudmise eri piirkondade üleselt, jaotatakse need proportsionaalselt artiklis 9 sätestatud läbipaistvate meetodite kohaselt.

2.   Terminaliteenuste kulud on seotud järgmiste teenustega:

| a) | lennujaama lennujuhtimisteenused, lennujaama lennuinfoteenused, sealhulgas lennuliikluse nõuande- ja häireteenused; |
| --- | --- |

a)

lennujaama lennujuhtimisteenused, lennujaama lennuinfoteenused, sealhulgas lennuliikluse nõuande- ja häireteenused;

| b) | lennuliiklusteenused, mida tegevusnõuete kohaselt osutatakse lennujaamast teatavas kauguses oleva õhusõiduki saabumisel ja lahkumisel; |
| --- | --- |

b)

lennuliiklusteenused, mida tegevusnõuete kohaselt osutatakse lennujaamast teatavas kauguses oleva õhusõiduki saabumisel ja lahkumisel;

| c) | kõik muud aeronavigatsiooniteenused, mille kulud jaotatakse asjakohaselt, võttes arvesse marsruudil ja terminalis osutatavate teenuste proportsionaalset jaotust. |
| --- | --- |

c)

kõik muud aeronavigatsiooniteenused, mille kulud jaotatakse asjakohaselt, võttes arvesse marsruudil ja terminalis osutatavate teenuste proportsionaalset jaotust.

Lõike 2 punktide b ja c kohaldamisel määravad liikmesriigid enne iga võrdlusperioodi algust iga lennujaama kohta kindlaks kriteeriumid, mida kasutatakse kulude jagamiseks terminalis ja marsruudil osutatavate teenuste vahel, ning teatavad need komisjonile.

3.   Marsruudil osutatavate teenuste kulud on seotud lõikes 1 osutatud kuludega, välja arvatud lõikes 2 osutatud kulud.

4.   Kui VFR-lendudele tehakse artikli 10 kohaselt erandeid, määrab aeronavigatsiooniteenuse osutaja eraldi kindlaks VFR-lendudel osutatud aeronavigatsiooniteenuste ja IFR-lendudel osutatud teenuste kulud. Need kulud võib kindlaks teha piirkulude määramise meetodite abil, võttes arvesse IFR-lendude soodustusi, mis tulenevad VFR-lendudele osutatud teenustest.

Artikkel 9

Kulude ja tasumehhanismi läbipaistvus

1.   Liikmesriigid kutsuvad koordineeritult hiljemalt seitse kuud enne iga võrdlusperioodi algust õhuruumi kasutajate esindajad konsultatsioonile, kus käsitletakse kindlaksmääratud kulusid, kavandatavaid investeeringuid, teenuseühikute prognoose, tasude kehtestamise poliitikat ja tulenevaid ühikumäärasid. Neid abistavad aeronavigatsiooniteenuse osutajad. Liikmesriigid muudavad riigi või funktsionaalsete õhuruumiosade kulud läbipaistvaks kooskõlas artikliga 6 ja teevad oma ühikumäärad kättesaadavaksõhuruumi kasutajate esindajatele, komisjonile ja vajaduse korral Eurocontrolile.

Võrdlusperioodi ajal kutsuvad liikmesriigid õhuruumi kasutajate esindajad igal aastal konsultatsioonile, et arutada mis tahes kõrvalekaldeid prognoosist ning eelkõige järgmist:

| a) | tegelik liiklus ja kulud võrreldes prognoositud liikluse ja kindlaksmääratud kuludega; |
| --- | --- |

a)

tegelik liiklus ja kulud võrreldes prognoositud liikluse ja kindlaksmääratud kuludega;

| b) | artiklis 13 sätestatud liiklusriski jagamise mehhanismi rakendamine; |
| --- | --- |

b)

artiklis 13 sätestatud liiklusriski jagamise mehhanismi rakendamine;

| c) | artiklis 14 sätestatud kulude jagamise mehhanismi rakendamine; |
| --- | --- |

c)

artiklis 14 sätestatud kulude jagamise mehhanismi rakendamine;

| d) | artiklis 15 sätestatud stimuleerimiskavad; |
| --- | --- |

d)

artiklis 15 sätestatud stimuleerimiskavad;

| e) | artiklis 16 sätestatud tasude muutmine. |
| --- | --- |

e)

artiklis 16 sätestatud tasude muutmine.

Konsulteerimise võib korraldada piirkonna tasandil. Õhuruumi kasutaja esindajatel on õigus nõuda rohkemate konsultatsioonide korraldamist. Kasutajatega konsulteeritakse süstemaatiliselt pärast seda, kui on käivitatud rakendusmääruse (EL) nr 390/2013 artiklite 17 ja 19 kohane häiremehhanism, mille tulemusel vaadatakse läbi määratud ühikuhind (ühikuhinnad).

2.   Lõikes 1 osutatud teave esitatakse II, VI ja VII lisas sätestatud aruandetabelite ja üksikasjalike eeskirjade kohaselt. Kui kooskõlas artikliga 3 on kehtestatud, et terminalis osutatavaid aeronavigatsiooniteenuseid või CNS-, MET- ja AIS-teenuseid osutatakse turutingimustel, esitatakse lõikes 1 osutatud teave III lisas sätestatud aruandetabelite ja üksikasjalike eeskirjade kohaselt. Asjakohased dokumendid tehakse kättesaadavaks õhuruumi kasutajate esindajatele, komisjonile, Eurocontrolile ja riiklikele järelevalveasutustele kolm nädalat enne konsultatsiooni. Lõike 1 teises lõigus osutatud iga-aastaste nõupidamistega seonduvad asjakohased dokumendid tehakse õhuruumi kasutajate esindajatele, komisjonile, Eurocontrolile ja riiklikele järelevalveasutustele kättesaadavaks igal aastal hiljemalt 1. juunil.

3.   Selleks et võimaldada aruandlust tulemuslikkuse kohta rakendusmääruse (EL) nr 390/2013 artikli 18 lõike 4 kohaselt, teevad liikmesriigid komisjonile ja Eurocontrolile iga aasta 1. juuniks kättesaadavaks oma tegelikud kulud, mis kanti eelmise aasta jooksul, ning erinevuse tegelike kulude ja tulemuslikkuse kavas kindlaks määratud kulude vahel, kasutades II, VI ja VII lisas sätestatud aruandetabeleid ja üksikasjalikke eeskirju. Liikmesriigid, kes on otsustanud, et terminalis osutatavaid aeronavigatsiooniteenuseid või CNS-, MET- ja AIS-teenuseid osutatakse kooskõlas artikli 3 kohaselt turutingimustel, esitavad kõnealuse teabe, kasutades III lisas sätestatud aruandetabeleid ja üksikasjalikke eeskirju.

III   PEATÜKK

AERONAVIGATSIOONITEENUSTE OSUTAMISE RAHASTAMINE AERONAVIGATSIOONITASUDEST

Artikkel 10

Aeronavigatsioonitasudest vabastamine

1.   Liikmesriigid vabastavad marsruudi navigatsioonitasudest

| a) | lennud, mis tehakse õhusõidukiga, mille suurim lubatud stardimass on alla kahe tonni; |
| --- | --- |

a)

lennud, mis tehakse õhusõidukiga, mille suurim lubatud stardimass on alla kahe tonni;

| b) | VFR- ja IFR-lennud tasude sissenõudmise piirkondades, kus lennatakse eranditult visuaallennureeglite kohaselt ning kui tasu ei kohaldata VFR-lendude suhtes; |
| --- | --- |

b)

VFR- ja IFR-lennud tasude sissenõudmise piirkondades, kus lennatakse eranditult visuaallennureeglite kohaselt ning kui tasu ei kohaldata VFR-lendude suhtes;

| c) | lennud, mis on seotud üksnes valitseva monarhi ja tema pereliikmete või riigipeade, valitsusjuhtide ja ministrite visiitidega nende ametiülesannete täitmise ajal; kõikidel juhtudel tuleb staatus lennuplaanis asjakohaselt märkida; |
| --- | --- |

c)

lennud, mis on seotud üksnes valitseva monarhi ja tema pereliikmete või riigipeade, valitsusjuhtide ja ministrite visiitidega nende ametiülesannete täitmise ajal; kõikidel juhtudel tuleb staatus lennuplaanis asjakohaselt märkida;

| d) | asjakohase pädeva asutuse loal tehtud otsimispäästelennud. |
| --- | --- |

d)

asjakohase pädeva asutuse loal tehtud otsimispäästelennud.

2.   Liikmesriigid võivad marsruudi navigatsioonitasudest vabastada

| a) | mis tahes riigi sõjalennukite sõjalisel otstarbel tehtavad lennud; |
| --- | --- |

a)

mis tahes riigi sõjalennukite sõjalisel otstarbel tehtavad lennud;

| b) | treeninglennud, mis tehakse üksnes tegevusloa saamiseks või õhusõiduki meeskonna tegevuse hindamiseks, juhul kui seda tõendab asjakohane märkus lennuplaanis; lende tohib teha ainult asjaomase liikmesriigi õhuruumis; lendude eesmärk ei tohi olla reisijate ja/või lasti vedu ega õhusõidukite positsioneerimine või ülevedu; |
| --- | --- |

b)

treeninglennud, mis tehakse üksnes tegevusloa saamiseks või õhusõiduki meeskonna tegevuse hindamiseks, juhul kui seda tõendab asjakohane märkus lennuplaanis; lende tohib teha ainult asjaomase liikmesriigi õhuruumis; lendude eesmärk ei tohi olla reisijate ja/või lasti vedu ega õhusõidukite positsioneerimine või ülevedu;

| c) | lennud, mis tehakse eranditult selliste seadmete kontrollimiseks või katsetamiseks, mida kasutatakse või kavatsetakse kasutada maapealsete õhuseirevahenditena, välja arvatud asjaomaste õhusõidukite asukoha määramisega seotud lennud; |
| --- | --- |

c)

lennud, mis tehakse eranditult selliste seadmete kontrollimiseks või katsetamiseks, mida kasutatakse või kavatsetakse kasutada maapealsete õhuseirevahenditena, välja arvatud asjaomaste õhusõidukite asukoha määramisega seotud lennud;

| d) | lennud, mis lõpevad lennujaamas, kust õhusõiduk õhku tõusis, kui lennu kestel ei tehtud vahemaandumisi; |
| --- | --- |

d)

lennud, mis lõpevad lennujaamas, kust õhusõiduk õhku tõusis, kui lennu kestel ei tehtud vahemaandumisi;

| e) | VFR-lennud; |
| --- | --- |

e)

VFR-lennud;

| f) | humanitaarabilennud asjakohase pädeva asutuse loal; |
| --- | --- |

f)

humanitaarabilennud asjakohase pädeva asutuse loal;

| g) | tolli ja politsei tegevusega seotud lennud. |
| --- | --- |

g)

tolli ja politsei tegevusega seotud lennud.

3.   Liikmesriigid võivad vabastada terminali navigatsioonitasudest lõigetes 1 ja 2 osutatud lennud.

4.   Tasust vabastatud lendude kulud koosnevad järgmistest osadest:

| a) | tasust vabastatud VFR-lendude kulud, nagu on kindlaks määratud artikli 8 lõikes 4, ja |
| --- | --- |

a)

tasust vabastatud VFR-lendude kulud, nagu on kindlaks määratud artikli 8 lõikes 4, ja

| b) | tasust vabastatud IFR-lendude kulud, mis arvutatakse IFR-lendude kulude ning tasust vabastatud teenuseühikute arvu ja teenuseühikute koguarvu suhte korrutisena, kus võetakse arvesse teenuseühikute koguarv seoses IFR-lendude teenuseühikutega ning teenuseühikud seoses VFR-lendudega, kui need ei ole tasust vabastatud. IFR-lendude kulud võrduvad kogukuludega, millest on lahutatud VFR-lendude kulud. |
| --- | --- |

b)

tasust vabastatud IFR-lendude kulud, mis arvutatakse IFR-lendude kulude ning tasust vabastatud teenuseühikute arvu ja teenuseühikute koguarvu suhte korrutisena, kus võetakse arvesse teenuseühikute koguarv seoses IFR-lendude teenuseühikutega ning teenuseühikud seoses VFR-lendudega, kui need ei ole tasust vabastatud. IFR-lendude kulud võrduvad kogukuludega, millest on lahutatud VFR-lendude kulud.

5.   Liikmesriigid tagavad, et aeronavigatsiooniteenuse osutajatele hüvitatakse tasust vabastatud lendudel osutatud teenuste kulud.

Artikkel 11

Marsruudi navigatsioonitasude arvutamine

1.   Ilma et see piiraks artikli 4 lõikes 2 sätestatud võimalust rahastada marsruudil osutatavaid aeronavigatsiooniteenuseid muudest tuludest, võrdub konkreetse lennu marsruudi navigatsioonitasu konkreetses marsruudi navigatsioonitasude sissenõudmise piirkonnas selles piirkonnas kehtestatud ühikumäära ning asjaomase lennu ajal osutatud teenuste ühikute korrutisega.

2.   Ühikumäär ja marsruudil osutatavad teenuseühikud arvutatakse IV lisa kohaselt.

Artikkel 12

Terminali navigatsioonitasude arvutamine

1.   Ilma et see piiraks artikli 4 lõikes 3 sätestatud võimalust rahastada terminalis osutatavaid aeronavigatsiooniteenuseid muudest tuludest, võrdub konkreetsele lennule konkreetses terminali navigatsioonitasude sissenõudmise piirkonnas kehtestatud terminali-navigatsioonitasu kõnealuses terminali navigatsioonitasu sissenõudmise piirkonnas kehtiva ühikumäära ja kõnealuse lennuga seoses terminalis osutatavate teenuseühikute korrutisega. Tasu kehtestamisel käsitletakse saabumist ja lahkumist ühe ja sama lennuna. Arvestusühik on kas saabuv või lahkuv lend.

2.   Ühikumäär ja terminali teenuseühikud arvutatakse V lisa kohaselt.

Artikkel 13

Liiklusriski jagamine

1.   Liiklusriski jagamise mehhanismi kohaldatakse rakendusmääruse (EL) nr 390/2013 artiklis 12 sätestatud põhimõtete kohaselt.

2.   Järgmisi kulusid ei esitata liiklusriski jagamiseks ning need kindlaksmääratud kulud suurenevad või vähenevad järgneva(te) aasta(te) jooksul, olenemata liikluse muutumisest:

| a) | artikli 6 lõike 2 kohaselt kindlaks määratud kulud, välja arvatud piiriülese lennuliiklusteenuse osutamisega seotud lepingud; |
| --- | --- |

a)

artikli 6 lõike 2 kohaselt kindlaks määratud kulud, välja arvatud piiriülese lennuliiklusteenuse osutamisega seotud lepingud;

| b) | meteoroloogiateenuste kindlaksmääratud kulud; |
| --- | --- |

b)

meteoroloogiateenuste kindlaksmääratud kulud;

| c) | artikli 7 lõikes 1 kohase prognoositud ja tegeliku inflatsioonimäära vahelise erinevuse tõttu tehtud kohandus; |
| --- | --- |

c)

artikli 7 lõikes 1 kohase prognoositud ja tegeliku inflatsioonimäära vahelise erinevuse tõttu tehtud kohandus;

| d) | restruktureerimiskulude tagasinõudmine, kui see on lubatud kooskõlas artikli 7 lõikega 4; |
| --- | --- |

d)

restruktureerimiskulude tagasinõudmine, kui see on lubatud kooskõlas artikli 7 lõikega 4;

| e) | liiklusriski jagamise mehhanismist tulenev ülekandmine; |
| --- | --- |

e)

liiklusriski jagamise mehhanismist tulenev ülekandmine;

| f) | eelnevast võrdlusperioodist lubatud ülekandmised tulenevalt artiklis 14 osutatud kulude jagamise mehhanismi rakendamisest; |
| --- | --- |

f)

eelnevast võrdlusperioodist lubatud ülekandmised tulenevalt artiklis 14 osutatud kulude jagamise mehhanismi rakendamisest;

| g) | artiklis 15 osutatud rahaliste stimuleerimise kavadest tulenevad soodustused või karistused; |
| --- | --- |

g)

artiklis 15 osutatud rahaliste stimuleerimise kavadest tulenevad soodustused või karistused;

| h) | üle- või alamäärased tagasinõudmised, mis võivad tuleneda aeronavigatsioonitasude muutmisest artikli 16 kohaldamise korral; |
| --- | --- |

h)

üle- või alamäärased tagasinõudmised, mis võivad tuleneda aeronavigatsioonitasude muutmisest artikli 16 kohaldamise korral;

| i) | liikluse muutumisest tulenevad üle- või alamäärased tagasinõudmised; |
| --- | --- |

i)

liikluse muutumisest tulenevad üle- või alamäärased tagasinõudmised;

| j) | teisel võrdlusperioodil liikmesriikide üle- või alamäärased tagasinõudmised, mis tekkisid kuni 2011. aastani (kaasa arvatud) seoses marsruudil osutatavate teenustega ja kuni 2014. aastani (kaasa arvatud) seoses terminalis osutatavate aeronavigatsiooniteenustega. |
| --- | --- |

j)

teisel võrdlusperioodil liikmesriikide üle- või alamäärased tagasinõudmised, mis tekkisid kuni 2011. aastani (kaasa arvatud) seoses marsruudil osutatavate teenustega ja kuni 2014. aastani (kaasa arvatud) seoses terminalis osutatavate aeronavigatsiooniteenustega.

Lisaks võivad liikmesriigid liiklusriski jagamisest välja arvata selliste aeronavigatsiooniteenuse osutajate kindlaksmääratud kulud, kes on saanud loa osutada aeronavigatsiooniteenuseid ilma sertifikaadita kooskõlas määruse (EÜ) nr 550/2004 artikli 7 lõikega 5.

3.   Kui aastal n on teenuseühikute tegelik arv tulemuslikkuse kavas kõnealuseks aastaks n prognoositust suurem või väiksem kuni 2 %, siis aeronavigatsiooniteenuse osutaja täiendavaid või vähenenud tulusid seoses kindlaksmääratud kuludega üle ei kanta.

4.   Kui aastal n on teenuseühikute tegelik arv tulemuslikkuse kavas kõnealuseks aastaks n prognoositust üle 2 % suurem, vähendatakse aasta n + 2 kindlaksmääratud kulusid vähemalt 70 % võrra asjaomas(t)e aeronavigatsiooniteenuseosutaja(te) saadud täiendavatest tuludest, mis ületavad tegelike teenuseühikute ja kindlaksmääratud kulude prognoosi vahelist erinevust 2 %.

Kui aastal n on teenuseühikute tegelik arv tulemuslikkuse kavas kõnealuseks aastaks n prognoositust üle 2 % väiksem, suurendatakse aasta n + 2 kindlaksmääratud kulusid vähemalt 70 % võrra asjaomas(t)e aeronavigatsiooniteenuseosutaja(te) saadud vähenenud tuludest, mis ületavad tegelike teenuseühikute ja kindlaksmääratud kulude prognoosi vahelist erinevust 2 %.

5.   Kui aastal n on teenuseühikute tegelik arv tulemuslikkuse kavas kõnealuseks aastaks n prognoositust 90 % väiksem, suurendatakse aasta n + 2 kindlaksmääratud kulusid asjaomas(t)e aeronavigatsiooniteenuseosutaja(te) kõigi vähenenud tulude võrra, mis ületavad tegelike teenuseühikute ja kindlaksmääratud kulude prognoosi erinevust 10 %.

Kui aastal n on teenuseühikute tegelik arv tulemuslikkuse kavas kõnealuseks aastaks n prognoositust 110 % suurem, vähendatakse aasta n + 2 kindlaksmääratud kulusid asjaomas(t)e aeronavigatsiooniteenuseosutaja(te) kõigi täiendavate tulude võrra, mis ületavad tegelike teenuseühikute ja kindlaksmääratud kulude prognoosi erinevust 10 %.

6.   Terminali aeronavigatsiooniteenuste korral võivad liikmesriigid otsustada, et lennujaamade suhtes, kus tehakse vähem kui 225 000 IFR-transpordilendu aastas, ei kohaldata lõigete 3, 4 ja 5 sätteid. Liikmesriigid teavitavad komisjoni sellest otsusest kahe kuu jooksul pärast käesoleva määruse avaldamist.

Artikkel 14

Kulude jagamine

1.   Kulude jagamise mehhanismi kohaldatakse kooskõlas järgmiste põhimõtetega:

| a) | kui kogu võrdlusperioodi jooksul on tegelikud kulud väiksemad kui võrdlusperioodi alguses kindlaks määratud kulud, peab aeronavigatsiooniteenuse osutaja, liikmesriik või asjaomane kvalifitseeritud üksus vastava erinevuse kinni maksma; |
| --- | --- |

a)

kui kogu võrdlusperioodi jooksul on tegelikud kulud väiksemad kui võrdlusperioodi alguses kindlaks määratud kulud, peab aeronavigatsiooniteenuse osutaja, liikmesriik või asjaomane kvalifitseeritud üksus vastava erinevuse kinni maksma;

| b) | kui kogu võrdlusperioodi jooksul on tegelikud kulud suuremad kui võrdlusperioodi alguses kindlaks määratud kulud, tasub aeronavigatsiooniteenuse osutaja, liikmesriik või asjaomane kvalifitseeritud üksus sellest tuleneva erinevuse. |
| --- | --- |

b)

kui kogu võrdlusperioodi jooksul on tegelikud kulud suuremad kui võrdlusperioodi alguses kindlaks määratud kulud, tasub aeronavigatsiooniteenuse osutaja, liikmesriik või asjaomane kvalifitseeritud üksus sellest tuleneva erinevuse.

2.   Lõike 1 punktide a ja b kohaldamisest vabastatud kulud.

| a) | Lõike 1 punktide a ja b kohast kulude jagamise korda ei kohaldata kindlaksmääratud kulude ja tegelike kulude erinevuse suhtes seoses kuluartiklitega, mille juhtimiseks aeronavigatsiooniteenuse osutaja, liikmesriik või asjaomased kvalifitseeritud üksused on võtnud mõistlikke ja kindlakstehtavaid samme, kuid mis võivad olla väljaspool nende kontrolli järgmistel põhjustel:






  i) | ettenägematud muutused riigi pensioniseaduses, pensioni arvestamise seaduses või pensionikuludes, mis tulenevad finantsturu ettenägematutest tingimustest; |
| --- | --- | --- |

a)

Lõike 1 punktide a ja b kohast kulude jagamise korda ei kohaldata kindlaksmääratud kulude ja tegelike kulude erinevuse suhtes seoses kuluartiklitega, mille juhtimiseks aeronavigatsiooniteenuse osutaja, liikmesriik või asjaomased kvalifitseeritud üksused on võtnud mõistlikke ja kindlakstehtavaid samme, kuid mis võivad olla väljaspool nende kontrolli järgmistel põhjustel:

i)

ettenägematud muutused riigi pensioniseaduses, pensioni arvestamise seaduses või pensionikuludes, mis tulenevad finantsturu ettenägematutest tingimustest;

| ii) | märkimisväärsed muutused laenude intressimäärades, mille finantskulud tulenevad aeronavigatsiooniteenuste osutamisest; |
| --- | --- |

ii)

märkimisväärsed muutused laenude intressimäärades, mille finantskulud tulenevad aeronavigatsiooniteenuste osutamisest;

| iii) | uued ettenägematud kulud, mida tulemuslikkuse kava ei hõlma, kuid mis on seadusega nõutud; |
| --- | --- |

iii)

uued ettenägematud kulud, mida tulemuslikkuse kava ei hõlma, kuid mis on seadusega nõutud;

| iv) | ettenägematud muutused riigi maksuseaduses; |
| --- | --- |

iv)

ettenägematud muutused riigi maksuseaduses;

| v) | ettenägematud muutused kuludes ja tuludes, mis tulenevad rahvusvahelistest lepingutest. |
| --- | --- |

v)

ettenägematud muutused kuludes ja tuludes, mis tulenevad rahvusvahelistest lepingutest.

| b) | Ilma et see piiraks artikli 7 lõike 1 kolmanda lõigu kohaldamist, määrab riiklik järelevalveasutus kindlaks lõike 2 punktis a sätestatud iga kuluartikli ja tulemuslikkuse kavas täpsustatakse iga kuluartikkel eelneva võrdlusperioodi suhtes:






  i) | kuluartikli täielik kirjeldus; |
| --- | --- | --- |

b)

Ilma et see piiraks artikli 7 lõike 1 kolmanda lõigu kohaldamist, määrab riiklik järelevalveasutus kindlaks lõike 2 punktis a sätestatud iga kuluartikli ja tulemuslikkuse kavas täpsustatakse iga kuluartikkel eelneva võrdlusperioodi suhtes:

i)

kuluartikli täielik kirjeldus;

| ii) | kõnealuse kuluartikli kohta tulemuslikkuse kavas kindlaks määratud kulu; |
| --- | --- |

ii)

kõnealuse kuluartikli kohta tulemuslikkuse kavas kindlaks määratud kulu;

| iii) | põhjendus, miks kuluartiklit peetakse rahastamiskõlblikuks pigem lõike 2 punkti a reguleerimisalas kui lõike 1 punktide a ja b reguleerimisalas; |
| --- | --- |

iii)

põhjendus, miks kuluartiklit peetakse rahastamiskõlblikuks pigem lõike 2 punkti a reguleerimisalas kui lõike 1 punktide a ja b reguleerimisalas;

| iv) | aluseks olevad välised sündmused või väljaspool riiklike järelevalveasutuste, aeronavigatsiooniteenuse osutaja või asjaomaste kvalifitseeritud üksuste kontrolli olevad asjaolud, mis on põhjustanud kõnealuse kuluartikliga seotud tegelike ja kindlaksmääratud kulude vahelise erinevuse; |
| --- | --- |

iv)

aluseks olevad välised sündmused või väljaspool riiklike järelevalveasutuste, aeronavigatsiooniteenuse osutaja või asjaomaste kvalifitseeritud üksuste kontrolli olevad asjaolud, mis on põhjustanud kõnealuse kuluartikliga seotud tegelike ja kindlaksmääratud kulude vahelise erinevuse;

| v) | kõnealuse kuluartikliga seotud riski juhtimiseks võetud meetmed. |
| --- | --- |

v)

kõnealuse kuluartikliga seotud riski juhtimiseks võetud meetmed.

| c) | Kõnealuste kuluartiklitega seotud tegelike ja kindlaksmääratud kulude vahelised erinevused tehakse kindlaks ja neid selgitatakse kooskõlas VII lisa punktiga 2. |
| --- | --- |

c)

Kõnealuste kuluartiklitega seotud tegelike ja kindlaksmääratud kulude vahelised erinevused tehakse kindlaks ja neid selgitatakse kooskõlas VII lisa punktiga 2.

| d) | Kui kogu võrdlusperioodi jooksul on tegelikud kulud lõike 2 punkti a reguleerimisalasse kuuluvate kulude vähendamise tõttu väiksemad kui võrdlusperioodi algul kindlaks määratud kulud, tagastatakse sellest tulenev erinevus õhuruumi kasutajale, kandes selle erinevuse üle järgmis(t)ele võrdlusperioodi(de)le. |
| --- | --- |

d)

Kui kogu võrdlusperioodi jooksul on tegelikud kulud lõike 2 punkti a reguleerimisalasse kuuluvate kulude vähendamise tõttu väiksemad kui võrdlusperioodi algul kindlaks määratud kulud, tagastatakse sellest tulenev erinevus õhuruumi kasutajale, kandes selle erinevuse üle järgmis(t)ele võrdlusperioodi(de)le.

| e) | Kui kogu võrdlusperioodi jooksul ületavad tegelikud kulud võrdlusperioodi algul kindlaks määratud kulusid, kuna lõike 2 punkti a reguleerimisalasse lisati kulusid, kantakse tulenev erinevus õhuruumi kasutajale üle järgmis(t)ele võrdlusperioodi(de)le. |
| --- | --- |

e)

Kui kogu võrdlusperioodi jooksul ületavad tegelikud kulud võrdlusperioodi algul kindlaks määratud kulusid, kuna lõike 2 punkti a reguleerimisalasse lisati kulusid, kantakse tulenev erinevus õhuruumi kasutajale üle järgmis(t)ele võrdlusperioodi(de)le.

| f) | Asjaomane riiklik järelevalveasutus selgitab igal aastal välja, et tegelike ja kindlaksmääratud kulude erinevus on tegelikult tingitud lõike 2 punktis a sätestatud asjakohastest sündmustest või asjaoludest ja kooskõlas lõike 2 punkti b sätetega. Samuti veendub riiklik järelevalveasutus, et kasutajatele edasikantav kulude muutumine tehakse konkreetselt kindlaks ja liigitatakse. Igal aastal teavitab asjaomane riiklik järelevalveasutus õhuruumi kasutajaid hindamistulemustest ja edastab need komisjonile. Kui komisjon leiab kuue kuu jooksul pärast asjaomase riikliku järelevalveasutuse iga-aastase hindamisaruande saamist, et selles ei tõendata, et tegelike ja kindlaksmääratud kulude erinevus on tegelikult tingitud asjaomastest lõike 2 punktis a sätestatud sündmustest või asjaoludest ja et see on kooskõlas lõike 2 punkti b sätetega, otsustab ta määruse (EÜ) nr 549/2004 artikli 5 lõikes 2 osutatud korras, et asjaomane liikmesriik (asjaomased liikmesriigid) ei või kohaldada lõike 2 sätteid tegelike ja kindlaksmääratud kulude vahelise erinevuse suhtes kas osaliselt või täielikult, sõltuvalt oma järeldustest. |
| --- | --- |

f)

Asjaomane riiklik järelevalveasutus selgitab igal aastal välja, et tegelike ja kindlaksmääratud kulude erinevus on tegelikult tingitud lõike 2 punktis a sätestatud asjakohastest sündmustest või asjaoludest ja kooskõlas lõike 2 punkti b sätetega. Samuti veendub riiklik järelevalveasutus, et kasutajatele edasikantav kulude muutumine tehakse konkreetselt kindlaks ja liigitatakse. Igal aastal teavitab asjaomane riiklik järelevalveasutus õhuruumi kasutajaid hindamistulemustest ja edastab need komisjonile. Kui komisjon leiab kuue kuu jooksul pärast asjaomase riikliku järelevalveasutuse iga-aastase hindamisaruande saamist, et selles ei tõendata, et tegelike ja kindlaksmääratud kulude erinevus on tegelikult tingitud asjaomastest lõike 2 punktis a sätestatud sündmustest või asjaoludest ja et see on kooskõlas lõike 2 punkti b sätetega, otsustab ta määruse (EÜ) nr 549/2004 artikli 5 lõikes 2 osutatud korras, et asjaomane liikmesriik (asjaomased liikmesriigid) ei või kohaldada lõike 2 sätteid tegelike ja kindlaksmääratud kulude vahelise erinevuse suhtes kas osaliselt või täielikult, sõltuvalt oma järeldustest.

| g) | Ülekantavad summad täpsustatakse tegurite abil ja neid kirjeldatakse täiendavas teabes, mis esitatakse kooskõlas VI lisaga. |
| --- | --- |

g)

Ülekantavad summad täpsustatakse tegurite abil ja neid kirjeldatakse täiendavas teabes, mis esitatakse kooskõlas VI lisaga.

Artikkel 15

Aeronavigatsiooniteenuse osutajate stimuleerimisee kavad

1.   Kooskõlas rakendusmääruse (EL) nr 390/2013 artikliga 12 võtavad liikmesriigid kasutusele aeronavigatsiooniteenuse osutajate rahalise stimuleerimise põhilises läbilaskevõimega seotud tulemusvaldkonnas ja võivad niimoodi rahaliselt stimuleerida keskkonnaga seotud põhilises tulemusvaldkonnas. Kõnealune stimuleerimine hõlmab soodustusi tulemuseesmärkide ületamise eest ja karistusi nende mittesaavutamise eest ning vastavalt saavutatud tulemuseesmärkidele lisatakse need kindlaksmääratud kuludele või arvatakse neist maha.

Niisugused rahalise stimuleerimise kavad vastavad järgmistele põhimõtetele:

| a) | aasta n + 2 ühikumäära kohandatakse nii, et seoses aeronavigatsiooniteenuse osutaja asjakohase tulemuseesmärgiga aastal n oleks võimalik näha ette soodustus selle ületamise eest või karistada teda selle mittesaavutamise eest; |
| --- | --- |

a)

aasta n + 2 ühikumäära kohandatakse nii, et seoses aeronavigatsiooniteenuse osutaja asjakohase tulemuseesmärgiga aastal n oleks võimalik näha ette soodustus selle ületamise eest või karistada teda selle mittesaavutamise eest;

| b) | kohaldatavad soodustused ja karistused on vastavuses seatud eesmärkide ja saavutatud tulemuslikkusega. Soodustusi ei tehta tulemuslikkuse eest, mis on võrdväärne eeldatava tulemuseesmärgiga või sellest väiksem; |
| --- | --- |

b)

kohaldatavad soodustused ja karistused on vastavuses seatud eesmärkide ja saavutatud tulemuslikkusega. Soodustusi ei tehta tulemuslikkuse eest, mis on võrdväärne eeldatava tulemuseesmärgiga või sellest väiksem;

| c) | kohaldatakse võrdväärselt soodustusi ja karistusi; |
| --- | --- |

c)

kohaldatakse võrdväärselt soodustusi ja karistusi;

| d) | soodustuste maksimaalne üldsumma ja karistuste maksimaalne üldsumma ei ületa aeronavigatsiooniteenuste kaudu aastal n teenitud tulust 1 %; |
| --- | --- |

d)

soodustuste maksimaalne üldsumma ja karistuste maksimaalne üldsumma ei ületa aeronavigatsiooniteenuste kaudu aastal n teenitud tulust 1 %;

| e) | tulemuslikkuse muutumine ning kohaldatavad soodustused ja karistused määratakse kindlaks pärast artiklis 9 osutatud konsulteerimist ning need sätestatakse tulemuslikkuse kavas; |
| --- | --- |

e)

tulemuslikkuse muutumine ning kohaldatavad soodustused ja karistused määratakse kindlaks pärast artiklis 9 osutatud konsulteerimist ning need sätestatakse tulemuslikkuse kavas;

| f) | funktsionaalsete õhuruumiosade tasandi tulemuseesmärkide puhul kohaldatakse soodustusi ja karistusi asjaomaste aeronavigatsiooniteenuse osutajate suhtes; |
| --- | --- |

f)

funktsionaalsete õhuruumiosade tasandi tulemuseesmärkide puhul kohaldatakse soodustusi ja karistusi asjaomaste aeronavigatsiooniteenuse osutajate suhtes;

| g) | läbilaskevõimega seotud põhilises tulemusvaldkonnas võidakse tulemuseesmärke kohandada üksnes hilinemiste korral, mis on seotud lennujuhtimisvõimsusega, -marsruutidega, -personaliga, -seadmetega, õhuruumi korraldamisega ning lennuliiklusvoogude ja lennujuhtimise võimsuse kasutusjuhendis (ATFCM) koodidega C, R, S, T, M ja P tähistatud erisündmustega. |
| --- | --- |

g)

läbilaskevõimega seotud põhilises tulemusvaldkonnas võidakse tulemuseesmärke kohandada üksnes hilinemiste korral, mis on seotud lennujuhtimisvõimsusega, -marsruutidega, -personaliga, -seadmetega, õhuruumi korraldamisega ning lennuliiklusvoogude ja lennujuhtimise võimsuse kasutusjuhendis (ATFCM) koodidega C, R, S, T, M ja P tähistatud erisündmustega.

2.   Riiklikud järelevalveasutused jälgivad, et aeronavigatsiooniteenuse osutajad rakendaksid kõnealuseid stimuleerimiskavasid nõuetekohaselt.

Artikkel 16

Aeronavigatsioonitasude muutmine

1.   Pärast artiklis 9 osutatud konsuklteerimisettepanekut muudavad liikmesriigid õhuruumi kasutajate aeronavigatsioonitasusid riigi või funktsionaalse õhuruumiosa tasandil mittediskrimineerivalt ja läbipaistvalt, et kajastada nende kasutajate jõupingutusi eelkõige seoses järgmisega:

| a) | aeronavigatsiooniteenuste kasutamise optimeerimine; |
| --- | --- |

a)

aeronavigatsiooniteenuste kasutamise optimeerimine;

| b) | lendude keskkonnamõju vähendamine; |
| --- | --- |

b)

lendude keskkonnamõju vähendamine;

| c) | aeronavigatsiooniteenuste kogukulude vähendamine ja nende teenuste tõhustamine, milleks eelkõige muudetakse tasusid vastavalt võrgu ülekoormatuse tasemele teataval kellaajal konkreetses piirkonnas või konkreetsel marsruudil. |
| --- | --- |

c)

aeronavigatsiooniteenuste kogukulude vähendamine ja nende teenuste tõhustamine, milleks eelkõige muudetakse tasusid vastavalt võrgu ülekoormatuse tasemele teataval kellaajal konkreetses piirkonnas või konkreetsel marsruudil.

Tasude muutmisega ei kaasne muutusi aeronavigatsiooniteenuse osutaja tulus. Üle- või alamäärased tagasinõudmised kantakse üle järgmistele perioodidele.

2.   Aeronavigatsioonitasusid võib ka mittediskrimineerivalt ja läbipaistvalt muuta selleks, et kiirendada programmi SESAR ATM kasutuselevõttu. Eelkõige võib muudatuse eesmärk olla stimuleerida õhusõidukeid varustama süsteemidega, mis on hõlmatud määruse (EÜ) nr 550/2004 artikli 15a lõikes 3 osutatud ühisprojektides.

3.   Aeronavigatsioonitasude muutmine tähendab muutusi marsruudi- ja/või terminalitasus, mis arvutatakse artiklite 11 ja 12 sätete alusel.

4.   Riiklik järelevalveasutus teostab järelevalvet aeronavigatsiooniteenuse osutajate poolse aeronavigatsioonitasude muutmise nõuetekohase rakendamise üle.

Artikkel 17

Tasude sissenõudmise piirkondade ühikumäärade kehtestamine

1.   Liikmesriigid tagavad, et ühikumäärad kehtestatakse igal aastal kõigis tasude sissenõudmise piirkondades. Ilma et see piiraks lõike 2 kohaldamist, ei muudeta ühikumäärasid ühe aasta jooksul.

Ühikumäärad kehtestatakse järgmiselt:

| a) | võrdlusperioodi iga aasta puhul arvutatakse aasta n ühikumäärad aasta n – 1 1. novembriks kindlaks määratud ühikuhindade alusel, mis on kehtestatud tulemuslikkuse kavas, ja kohanduste põhjal, mis on sätestatud käesoleva määruse IV lisa punktis 2.2 ja V lisas; |
| --- | --- |

a)

võrdlusperioodi iga aasta puhul arvutatakse aasta n ühikumäärad aasta n – 1 1. novembriks kindlaks määratud ühikuhindade alusel, mis on kehtestatud tulemuslikkuse kavas, ja kohanduste põhjal, mis on sätestatud käesoleva määruse IV lisa punktis 2.2 ja V lisas;

| b) | ühikumäärad aastaks n esitab liikmesriik komisjonile aasta n – 1 1. juuniks, järgides artikli 9 lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõudeid; |
| --- | --- |

b)

ühikumäärad aastaks n esitab liikmesriik komisjonile aasta n – 1 1. juuniks, järgides artikli 9 lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõudeid;

| c) | komisjon hindab kõnealuseid ühikumäärasid käesoleva määruse ja rakendusmääruse (EL) nr 390/2013 sätete alusel; |
| --- | --- |

c)

komisjon hindab kõnealuseid ühikumäärasid käesoleva määruse ja rakendusmääruse (EL) nr 390/2013 sätete alusel;

| d) | kui komisjoni leiab, et ühikumäärad on vastavuses käesoleva määruse ja rakendusmääruse (EL) nr 390/2013 sätetega, teavitab ta sellest vastavalt asjaomast liikmesriiki nelja kuu jooksul pärast ühikumäärade esitamist; |
| --- | --- |

d)

kui komisjoni leiab, et ühikumäärad on vastavuses käesoleva määruse ja rakendusmääruse (EL) nr 390/2013 sätetega, teavitab ta sellest vastavalt asjaomast liikmesriiki nelja kuu jooksul pärast ühikumäärade esitamist;

| e) | kui komisjoni leiab, et ühikumäärad ei ole vastavuses käesoleva määruse ega rakendusmääruse (EL) nr 390/2013 sätetega, teavitab ta nelja kuu jooksul pärast ühikumäärade esitamist sellest vastavalt asjaomast liikmesriiki, kes esitab komisjonile ühe kuu jooksul läbivaadatud ühikumäärad; |
| --- | --- |

e)

kui komisjoni leiab, et ühikumäärad ei ole vastavuses käesoleva määruse ega rakendusmääruse (EL) nr 390/2013 sätetega, teavitab ta nelja kuu jooksul pärast ühikumäärade esitamist sellest vastavalt asjaomast liikmesriiki, kes esitab komisjonile ühe kuu jooksul läbivaadatud ühikumäärad;

| f) | liikmesriigid teavitavad komisjoni ja vajaduse korral Eurocontroli tasude sissenõudmise iga piirkonna ühikumääradest hiljemalt enne aasta n – 1 1. novembrit. |
| --- | --- |

f)

liikmesriigid teavitavad komisjoni ja vajaduse korral Eurocontroli tasude sissenõudmise iga piirkonna ühikumääradest hiljemalt enne aasta n – 1 1. novembrit.

Ühikumäärad kehtestatakse riigi omavääringus. Kui liikmesriigid, kes moodustavad ühe osa funktsionaalsest õhuruumiosast, otsustavad kehtestada ühtse ühikumääraga ühise tasude sissenõudmise piirkonna, kehtestatakse ühikumäär eurodes või ühe asjaomase liikmesriigi omavääringus. Asjaomased liikmesriigid teavitavad kohaldatavast vääringust komisjoni ja Eurocontroli.

2.   Kui tulemuslikkuse kavad võetakse vastu pärast selle aasta 1. novembrit, mis eelneb aastale, mil võrdlusperiood algab, või kui need vaadatakse läbi kooskõlas rakendusmääruse (EL) nr 390/2013 artiklitega 17 ja 19, arvutatakse ühikumäärad vajaduse korral ümber lõpliku vastuvõetud kava või kohaldatavate parandusmeetmete alusel. Selle saavutamiseks ja kooskõlas rakendusmääruse (EL) nr 390/2013 artikliga 16 arvutavad liikmesriigid ühikumäärad ja kohaldavad neid kooskõlas vastuvõetud tulemuslikkuskavaga võrdlusperioodi esimese aasta jooksul nii vara kui võimalik või läbivaadatud tulemuslikkuskavade ja eesmärkide kohaldamise esimesel aastal. Ajutise esialgse ühikumäära kohaldamisest tulenev erinevus tulus kantakse üle järgmise aasta ühikumäära arvutamisse. Võrdlusperioodi esimesel aastal või läbivaadatud tulemuslikkuskavade ja tulemuseesmärkide kohaldamise esimesel aastal kohaldatakse artikli 13 kohast liiklusriski jagamise mehhanismi kindlaksmääratud kulude ja teenuseühikute alusel, mis sisalduvad vastuvõetud lõplikus tulemuslikkuse kavas, ning aasta tegelike teenuseühikute põhjal.

Artikkel 18

Tasude sissenõudmine

1.   Liikmesriigid võivad tasusid sisse nõuda ühe lennu kohta kehtestatud tasu kaupa. Kui arved on väljastatud ja tasu nõutakse sisse piirkonna tasandil, võib arveldusvääring olla euro ning asjaomasele ühikumäärale võidakse lisada arve väljastamise ja tasu sissenõudmise kulude halduslik ühikumäär. Liikmesriigid tagavad, et nende nimel sissenõutavaid summasid kasutatakse käesoleva määruse sätete kohaselt kindlaks määratud kulude rahastamiseks.

2.   Aeronavigatsiooniteenuste kasutajad maksavad kohe ja täielikult kõik aeronavigatsioonitasud.

3.   Liikmesriigid tagavad tõhusate täitemeetmete kohaldamise. Need meetmed võivad sisaldada teenuste osutamisest keeldumist, lennuki kinnipidamist või muid kohaldatavast õigusest tulenevaid täitemeetmeid.

IV   PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 19

Edasikaebamine

Liikmesriigid tagavad, et käesoleva määruse alusel tehtud otsused on nõuetekohaselt põhjendatud, et need vaadatakse korrapäraselt läbi ja/või et nende suhtes kohaldatakse edasikaebemenetlust.

Artikkel 20

Täitmise järelevalve hõlbustamine

Aeronavigatsiooniteenuse osutajad hõlbustavad asjaomase riiklikku järelevalveasutust või riikliku järelevalveasutuse nimel tegutsevat kvalifitseeritud üksust kontrollimistel ja ülevaatuste tegemisel, sealhulgas kontrollkäikudel tegevuskohta. Volitatud isikutel on õigus:

| a) | kontrollida asjakohaseid raamatupidamisdokumente, varade nimekirju, inventarinimestikke ja muud aeronavigatsioonitasude kehtestamisega seotud materjali; |
| --- | --- |

a)

kontrollida asjakohaseid raamatupidamisdokumente, varade nimekirju, inventarinimestikke ja muud aeronavigatsioonitasude kehtestamisega seotud materjali;

| b) | teha sellistest dokumentidest koopiaid või väljavõtteid; |
| --- | --- |

b)

teha sellistest dokumentidest koopiaid või väljavõtteid;

| c) | küsida kohapeal suulisi selgitusi; |
| --- | --- |

c)

küsida kohapeal suulisi selgitusi;

| d) | siseneda asjaomastesse ruumidesse, territooriumidele ja sõidukitesse. |
| --- | --- |

d)

siseneda asjaomastesse ruumidesse, territooriumidele ja sõidukitesse.

Kontrollimised ja ülevaatused toimuvad nendes liikmesriikides kehtiva korra kohaselt, kelle territooriumil neid kavatsetakse teha.

Artikkel 21

Läbivaatamine

Rakendusmääruse (EL) nr 390/2013 artiklis 24 osutatud tulemuslikkuskava läbivaatamine komisjoni poolt hõlmab artikli 13 kohast liiklusriski jagamise mehhanismi, artikli 14 kohast kulude jagamise mehhanismi, artikli 15 kohaselt kehtestatud stimuleerimiskavasid, artikli 16 kohast tasude muutmist ning nende aspektide mõju ja tõhusust seatud tulemuseesmärkide saavutamisel.

Artikkel 22

Jõustumine ja kohaldamine

1.   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

2.   Käesolevat määrust kohaldatakse alates teisest võrdlusperioodist, mis on kindlaks määratud rakendusmääruse (EL) nr 390/2013 artiklis 8, ja kõnealuse perioodi jooksul. Võttes arvesse tulemuslikkuse kavade kohaldamist ja seda, et kogu Euroopa Liitu hõlmavad eesmärgid, mis on sätestatud rakendusmääruse (EL) nr 390/2013 artikli 10 lõikes 2, oleks võimalik vastu võtta enne teise võrdlusperioodi algust ning et tulemuslikkuse kavad oleks võimalik koostada ja vastu võtta kooskõlas rakendusmääruse (EL) nr 390/2013 sätetega, kohaldatakse käesoleva määruse artikli 1 lõiget 5, artiklit 3, artikli 7 lõiget 4, artiklit 9, artikli 14 lõike 2 punkte b–f ja artiklit 17 ning käesoleva määruse lisasid alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.

Artikkel 23

Komisjoni määruse (EÜ) nr 1794/2006 kehtetuks tunnistamine

Komisjoni 6. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1794/2006, milles sätestatakse aeronavigatsiooniteenuste ühine maksustamiskava, tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2015.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 3. mai 2013

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 96, 31.3.2004, lk 10.

1

(2)  ELT L 300, 14.11.2009, lk 34.

2

(3)  ELT L 96, 31.3.2004, lk 1.

3

(4)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 1.

4

Euroopa Liidu Teataja

(5)  ELT L 341, 7.12.2006, lk 3.

5

(6)  ELT L 333, 17.12.2010, lk 6.

6

(7)  ELT L 185, 15.7.2011, lk 1.

7

---

I LISA

TERMINALI AERONAVIGATSIOONITEENUSTE JA/VÕI CNS-, MET- JA AIS-TEENUSTE ARTIKLI 3 KOHASEKS OSUTAMISEKS VAJALIKE TURUTINGIMUSTE OLEMASOLU HINDAMINE

Tingimused, mille täitmist hinnatakse, et teha kindlaks, kas terminali aeronavigatsiooniteenuseid ja/või CNS-, MET- ja AIS-teenuseid osutatakse turutingimustel, on järgmised.

| 1. | Mil määral saavad teenuseosutajad lennujaamades kõnealuseid teenuseid vabalt pakkuda või pakkumisest taganeda:






  a) | kas on olulisi õiguslikke või majanduslikke tõkkeid, mis võiksid takistada teenuseosutajat kõnealuseid teenuseid pakkumast või pakkumisest taganemast; |
| --- | --- | --- |

1.

Mil määral saavad teenuseosutajad lennujaamades kõnealuseid teenuseid vabalt pakkuda või pakkumisest taganeda:

a)

kas on olulisi õiguslikke või majanduslikke tõkkeid, mis võiksid takistada teenuseosutajat kõnealuseid teenuseid pakkumast või pakkumisest taganemast;

| b) | lepingu kehtivusaeg ja |
| --- | --- |

b)

lepingu kehtivusaeg ja

| c) | kord, mis võimaldab vara ja personali ühelt aeronavigatsiooniteenuse osutajalt teisele üle kanda. |
| --- | --- |

c)

kord, mis võimaldab vara ja personali ühelt aeronavigatsiooniteenuse osutajalt teisele üle kanda.

| 2. | Mil määral on teenuseosutajal, sealhulgas lennujaamadel, endal võimalik osutavaid teenuseid vabalt valida:






  a) | kas on õiguslikke, lepingulisi või tegevusest tulenevaid tõkkeid, mis võiksid takistada teenuseosutaja vahetamiset, või seoses terminali aeronavigatsiooniteenustega selles suunas liikumist, et lennujaamad ise osutavad aeronavigatsiooniteenuseid; |
| --- | --- | --- |

2.

Mil määral on teenuseosutajal, sealhulgas lennujaamadel, endal võimalik osutavaid teenuseid vabalt valida:

a)

kas on õiguslikke, lepingulisi või tegevusest tulenevaid tõkkeid, mis võiksid takistada teenuseosutaja vahetamiset, või seoses terminali aeronavigatsiooniteenustega selles suunas liikumist, et lennujaamad ise osutavad aeronavigatsiooniteenuseid;

| b) | õhuruumi kasutajate esindajate osatähtsus teenuseosutaja valimisel. |
| --- | --- |

b)

õhuruumi kasutajate esindajate osatähtsus teenuseosutaja valimisel.

| 3. | Kui suure hulga teenuseosutajate hulgast on võimalik valida:






  a) | kas on avalikke pakkumisi (ei kohaldata, kui teenuseid osutatakse ise); |
| --- | --- | --- |

3.

Kui suure hulga teenuseosutajate hulgast on võimalik valida:

a)

kas on avalikke pakkumisi (ei kohaldata, kui teenuseid osutatakse ise);

| b) | kui kohaldatakse, kas on tõendeid alternatiivsete teenuseosutajate kohta, kes osalevad pakkumismenetluses ja on varem teenuseid osutanud, sealhulgas võimalus ise teenuseid osutada. |
| --- | --- |

b)

kui kohaldatakse, kas on tõendeid alternatiivsete teenuseosutajate kohta, kes osalevad pakkumismenetluses ja on varem teenuseid osutanud, sealhulgas võimalus ise teenuseid osutada.

| 4. | Terminali aeronavigatsiooniteenuste puhul: mil määral mõjutab lennujaamu majanduslik kulusurve või stiimulipõhine reguleerimine seda,






  a) | kas lennujaamad konkureerivad aktiivselt lennuettevõtluses; |
| --- | --- | --- |

4.

Terminali aeronavigatsiooniteenuste puhul: mil määral mõjutab lennujaamu majanduslik kulusurve või stiimulipõhine reguleerimine seda,

a)

kas lennujaamad konkureerivad aktiivselt lennuettevõtluses;

| b) | kui palju maksavad lennujaamad aeronavigatsiooniteenuse tasu; |
| --- | --- |

b)

kui palju maksavad lennujaamad aeronavigatsiooniteenuse tasu;

| c) | kas lennujaamad tegutsevad konkurentsitingimustes või kasutavad majanduslikke stiimuleid, mis määravad hinna ülempiiri või soodustavad muul viisil kulude vähenemist. |
| --- | --- |

c)

kas lennujaamad tegutsevad konkurentsitingimustes või kasutavad majanduslikke stiimuleid, mis määravad hinna ülempiiri või soodustavad muul viisil kulude vähenemist.

| 5. | Kui terminali aeronavigatsiooniteenuste või CNS-, MET- ja AIS-teenuste osutaja osutab ka marsruudi aeronavigatsiooniteenuseid, kuuluvad need eraldi raamatupidamise ja aruandluse alla. |
| --- | --- |

5.

Kui terminali aeronavigatsiooniteenuste või CNS-, MET- ja AIS-teenuste osutaja osutab ka marsruudi aeronavigatsiooniteenuseid, kuuluvad need eraldi raamatupidamise ja aruandluse alla.

| 6. | Terminali aeronavigatsiooniteenuseid hinnatakse vastavalt vajadusele käesoleva lisa kohaselt igas üksikus lennujaamas. |
| --- | --- |

6.

Terminali aeronavigatsiooniteenuseid hinnatakse vastavalt vajadusele käesoleva lisa kohaselt igas üksikus lennujaamas.

---

II LISA

KULUDE JA ÜHIKUHINDADE LÄBIPAISTVUS

1.   ARUANDETABEL

Liikmesriigid ja aeronavigatsiooniteenuse osutajad täidavad iga nende vastutusalasse kuuluva tasude sissenõudmise piirkonna ja võrdlusperioodi iga aasta kohta käesoleva lisa tabeli. Liikmesriigid esitavad ka koondaruandetabeli iga nende vastutusalasse kuuluva tasude sissenõudmise piirkonna kohta.

Koondtabel täidetakse iga lennujaama kohta, mille suhtes kohaldatakse käesoleva määruse sätteid. Lennujaamade puhul, kus tehakse alla 70 000 IFR-transpordilennu aastas, mis arvutatakse kolme eelneva aasta keskmisena, võib esitada koondkulud.

Kui tasude sissenõudmise piirkond hõlmab mitme liikmesriigi õhuruumi, täidavad liikmesriigid tabeli ühiselt artikli 5 lõikes 4 osutatud korra kohaselt.

Tegelikud kulud määratakse lõpliku auditiaruande põhjal. Kulud määratakse vastavalt äriplaanile, mis on nõutav sertifikaadi saamiseks, ja esitatakse vääringus, milles need on artikli 7 lõike 1 neljanda lõigu kohaselt on kindlaks määratud.

Tegelikud teenuseühikud määratakse arvnäitajate alusel, mille on esitanud üksus, mis väljastab arveid ja kogub tasusid. Mis tahes erinevused nendest arvandmetest on täiendavas teabes nõuetekohaselt põhjendatud.

Selleks et komisjonil oleks lihtsam kehtestada kogu Euroopa Liitu hõlmavad tulemuseesmärgid ja ilma, et see piiraks vastuvõetavate tulemuslikkuse kavade kohaldamist, täidavad liikmesriigid ja aeronavigatsiooniteenuse osutajad aruandetabeli esialgsete prognoositavate arvudega üheksateist kuud enne võrdlusperioodi algust.

Tabel 1.   Kogukulud ja ühikuhinnad

| Tasude sissenõudmise piirkonna nimetus
  Vääring
  Üksuse nimi: | | Võrdlusperiood: N - N+4 |
| --- | --- | --- |
| |
| |
| | Kindlaksmääratud kulud (tulemuslikkuse kava) | | Tegelikud kulud |
| |
| Kulu andmed | | N | N+1 | N+2 | N+3 | N+4 | | N | N+1 | N+2 | N+3 | N+4 |
| 1.   Kulud liikide kaupa (nominaalväärtuses) |
| 1.1 | Töötajad |

Tasude sissenõudmise piirkonna nimetus

Vääring

Üksuse nimi:

Võrdlusperiood: N - N+4

Kindlaksmääratud kulud (tulemuslikkuse kava)

Tegelikud kulud

Kulu andmed

N

N+1

N+2

N+3

N+4

N

N+1

N+2

N+3

N+4

1.   Kulud liikide kaupa (nominaalväärtuses)

1.1

Töötajad

| 1.2 | Muud tegevuskulud (1) |
| --- | --- |

1.2

Muud tegevuskulud (1)

| 1.3 | Kulum |
| --- | --- |

1.3

Kulum

| 1.4 | Kapitalikulud |
| --- | --- |

1.4

Kapitalikulud

| 1.5 | Erakorralised kulud |
| --- | --- |

1.5

Erakorralised kulud

| 1.6 | Kogukulud






  Kokku | % n/n-1 |
| --- | --- | --- |
| Töötajad | % n/n-1 |
| Muud tegevuskulud | % n/n-1 |

1.6

Kogukulud

Kokku

% n/n-1

Töötajad

% n/n-1

Muud tegevuskulud

% n/n-1

2.   Teenuste liik (nominaalväärtuses)

| 2.1 | Lennuliikluse korraldamine |
| --- | --- |

2.1

Lennuliikluse korraldamine

| 2.2 | Kommunikatsioon (2) |
| --- | --- |

2.2

Kommunikatsioon (2)

| 2.3 | Navigatsioon (2) |
| --- | --- |

2.3

Navigatsioon (2)

| 2.4 | Järelevalve (2) |
| --- | --- |

2.4

Järelevalve (2)

| 2.5 | Otsimis- ja päästetegevus |
| --- | --- |

2.5

Otsimis- ja päästetegevus

| 2.6 | Aeronavigatsioonialane teave (2) |
| --- | --- |

2.6

Aeronavigatsioonialane teave (2)

| 2.7 | Meteoroloogiateenused (2) |
| --- | --- |

2.7

Meteoroloogiateenused (2)

| 2.8 | Järelevalvekulud |
| --- | --- |

2.8

Järelevalvekulud

| 2.9 | Muud riiklikud kulud (1) |
| --- | --- |

2.9

Muud riiklikud kulud (1)

| 2.10 | Kogukulud






  Kokku | % n/n-1 |
| --- | --- | --- |
| Lennuliikluse korraldamine | % n/n-1 |
| Riiklik järelevalveasutus | % n/n-1 |

2.10

Kogukulud

Kokku

% n/n-1

Lennuliikluse korraldamine

% n/n-1

Riiklik järelevalveasutus

% n/n-1

3.   Täiendav teave (nominaalväärtuses)

Keskmine varabaas

| 3.1 | Põhivara bilansiline puhasväärtus |
| --- | --- |

3.1

Põhivara bilansiline puhasväärtus

| 3.2 | Koguvara kohandamine |
| --- | --- |

3.2

Koguvara kohandamine

| 3.3 | Käibevara |
| --- | --- |

3.3

Käibevara

| 3.4 | Varad kokku |
| --- | --- |

3.4

Varad kokku

Kapitalikulu %

| 3.5 | Kapitalikulud maksudeta |
| --- | --- |

3.5

Kapitalikulud maksudeta

| 3.6 | Omakapitali tasuvus |
| --- | --- |

3.6

Omakapitali tasuvus

| 3.7 | Võlgade keskmine intress |
| --- | --- |

3.7

Võlgade keskmine intress

Ühisprojektide maksumus

| 3.8 | Ühisprojektide kogumaksumus |
| --- | --- |

3.8

Ühisprojektide kogumaksumus

Kulude jagamisest vabastatud kulud (artikli 14 lõike 2 punkt b)

| 3.9 | Kulude jagamisest vabastatud kogukulud |
| --- | --- |

3.9

Kulude jagamisest vabastatud kogukulud

4.   Kogukulud pärast maksudest vabastatud lendude teenusekulude mahaarvamist (nominaalväärtuses)

| 4.1 | Maksudeta VFR-lendude kulud |
| --- | --- |

4.1

Maksudeta VFR-lendude kulud

| 4.2 | Kindlaksmääratud/tegelikud kogukulud |
| --- | --- |

4.2

5.   Kulutõhususe põhiline tulemusnäitaja - kindlaksmääratud/tegelik ühikuhind (reaalväärtuses)

| 5.1 | Inflatsioon % (3) |
| --- | --- |

5.1

Inflatsioon % (3)

| 5.2 | Hinnaindeks (4) |
| --- | --- |

5.2

Hinnaindeks (4)

| 5.3 | Kogukulud reaalväärtuses
   (5)






  Kokku | % n/n-1 |
| --- | --- | --- |

5.3

Kokku

% n/n-1

| 5.4 | Teenuseühikud kokku






  Kokku | % n/n-1 |
| --- | --- | --- |

5.4

Kokku

% n/n-1

| 5.5 | Ühikuhind






  Kokku | % n/n-1 |
| --- | --- | --- |

5.5

Kokku

% n/n-1

Kulud ja varade struktuuri elemendid '000 - teenuseühikud '000

2.   TÄIENDAV TEAVE

Lisaks esitavad liikmesriigid ja aeronavigatsiooniteenuse osutajad vähemalt järgmise teabe:

| a) | meetodite kirjeldus, mida on kasutatud rajatiste ja teenustega seotud kulude jaotamisel eri navigatsiooniteenistuste vahel ICAO Euroopa piirkonda käsitlevas piirkondlikus aeronavigatsioonialases kavas (dokument 7754) loetletud vahendite ja teenuste loetelu alusel, ning meetodite kirjeldus, mida kasutati kõnealuste kulude jaotamisel tasude sissenõudmise eri piirkondade vahel; |
| --- | --- |

a)

meetodite kirjeldus, mida on kasutatud rajatiste ja teenustega seotud kulude jaotamisel eri navigatsiooniteenistuste vahel ICAO Euroopa piirkonda käsitlevas piirkondlikus aeronavigatsioonialases kavas (dokument 7754) loetletud vahendite ja teenuste loetelu alusel, ning meetodite kirjeldus, mida kasutati kõnealuste kulude jaotamisel tasude sissenõudmise eri piirkondade vahel;

| b) | meetodite kirjeldus ja eeldused, mida kasutati VFR-lendudele osutatud aeronavigatsiooniteenuste kulude määramisel, kui VFR-lennude vabastati tasudest kooskõlas artikliga 10; |
| --- | --- |

b)

meetodite kirjeldus ja eeldused, mida kasutati VFR-lendudele osutatud aeronavigatsiooniteenuste kulude määramisel, kui VFR-lennude vabastati tasudest kooskõlas artikliga 10;

| c) | artikli 7 lõike 2 kohaselt mis tahes kohandamise kirjeldus ja põhjendus, kui see ei vasta rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite sätetele; |
| --- | --- |

c)

artikli 7 lõike 2 kohaselt mis tahes kohandamise kirjeldus ja põhjendus, kui see ei vasta rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite sätetele;

| d) | amortisatsioonikulude arvutamiseks vastuvõetud meetodi kirjeldus ja selgitus: algmaksumus või maksumus jooksevhindades. Jooksevhindades arvestamise korral esitatakse võrdluseks algmaksumuse andmed; |
| --- | --- |

d)

amortisatsioonikulude arvutamiseks vastuvõetud meetodi kirjeldus ja selgitus: algmaksumus või maksumus jooksevhindades. Jooksevhindades arvestamise korral esitatakse võrdluseks algmaksumuse andmed;

| e) | kapitalikulude, sealhulgas varade struktuuri põhjendus, võimalikud koguvarade kohandused ja omakapitali tasuvus; |
| --- | --- |

e)

kapitalikulude, sealhulgas varade struktuuri põhjendus, võimalikud koguvarade kohandused ja omakapitali tasuvus;

| f) | lennujaama kogukulud iga lennujaama kohta, kus tehakse alla 70 000 IFR-transpordilennu aastas, kui aruandetabelis esitatakse koondandmed; |
| --- | --- |

f)

lennujaama kogukulud iga lennujaama kohta, kus tehakse alla 70 000 IFR-transpordilennu aastas, kui aruandetabelis esitatakse koondandmed;

| g) | kriteeriumide määratlused, mida kasutatakse terminalis ja marsruudil osutatavate teenuste kulude jaotuses käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluva iga lennujaama kohta; |
| --- | --- |

g)

kriteeriumide määratlused, mida kasutatakse terminalis ja marsruudil osutatavate teenuste kulude jaotuses käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluva iga lennujaama kohta;

| h) | meteoroloogiateenuste kulude jaotus otsesteks ja põhilisteks meteoroloogiakuludeks (MET core costs), määratletud meteoroloogia-tugirajatiste ja -teenuste kuludena, mida kasutatakse ka üldiste meteoroloogiliste vajaduste rahuldamiseks. Need hõlmavad üldist analüüsi ja prognoosimist, ilmastiku jälgimise radar- ja satelliitsüsteeme, pindmiste ja ülemiste õhukihtide vaatlusvõrgustikku, meteoroloogilisi sidesüsteeme, andmetöötluskeskusi, toetavaid teadusuuringuid, koolitust ja haldust; |
| --- | --- |

h)

meteoroloogiateenuste kulude jaotus otsesteks ja põhilisteks meteoroloogiakuludeks (MET core costs), määratletud meteoroloogia-tugirajatiste ja -teenuste kuludena, mida kasutatakse ka üldiste meteoroloogiliste vajaduste rahuldamiseks. Need hõlmavad üldist analüüsi ja prognoosimist, ilmastiku jälgimise radar- ja satelliitsüsteeme, pindmiste ja ülemiste õhukihtide vaatlusvõrgustikku, meteoroloogilisi sidesüsteeme, andmetöötluskeskusi, toetavaid teadusuuringuid, koolitust ja haldust;

| i) | meetodite kirjeldus, mida kasutatakse meteoroloogiateenuste kogu- ja põhikulude jaotamisel tsiviillennunduses ja tasude sissenõudmise piirkondade vahel; |
| --- | --- |

i)

meetodite kirjeldus, mida kasutatakse meteoroloogiateenuste kogu- ja põhikulude jaotamisel tsiviillennunduses ja tasude sissenõudmise piirkondade vahel;

| j) | üheksateist kuud enne võrdlusperioodi algust teatatud kulude ja liikluse prognoos, nagu on nõutud punktis 1; |
| --- | --- |

j)

üheksateist kuud enne võrdlusperioodi algust teatatud kulude ja liikluse prognoos, nagu on nõutud punktis 1;

| k) | teatatud tegelike kulude kirjeldus ja erinevus kindlaksmääratud kuludest võrdlusperioodi iga aasta kohta; |
| --- | --- |

k)

teatatud tegelike kulude kirjeldus ja erinevus kindlaksmääratud kuludest võrdlusperioodi iga aasta kohta;

| l) | teatatud tegelike teenuseühikute kirjeldus ning erinevused prognoosist ja vajaduse korral võrdlus Eurocontroli esitatud arvandmetega võrdlusperioodi iga aasta kohta; |
| --- | --- |

l)

teatatud tegelike teenuseühikute kirjeldus ning erinevused prognoosist ja vajaduse korral võrdlus Eurocontroli esitatud arvandmetega võrdlusperioodi iga aasta kohta;

| m) | võrdlusperioodi iga aasta erinevus tulemuslikkuse kavas esitatud aeronavigatsiooniteenuse osutajate investeeringute ja tegeliku kulutamise vahel ning erinevus kõnealuste investeeringute kasutamise kavandatud kuupäeva ja tegeliku olukorra vahel. |
| --- | --- |

m)

võrdlusperioodi iga aasta erinevus tulemuslikkuse kavas esitatud aeronavigatsiooniteenuse osutajate investeeringute ja tegeliku kulutamise vahel ning erinevus kõnealuste investeeringute kasutamise kavandatud kuupäeva ja tegeliku olukorra vahel.

---

(1)  Sealhulgas EUROCONTROLi kulud (vt üksikasju 3. tabelist).

(2)  Jäetakse tühjaks, kui selliseid teenuseid osutatakse artikli 3 sätete kohaselt

(3)  Tegelik/prognoositud inflatsioon, mida kasutatakse määratud kulude määramiseks nominaalväärtuses – tegelik/muudetud inflatsiooni prognoos

(4)

| Hinnaindeksi prognoos - baas 100 aastal N-3 | inflatsioon N-2: | inflatsioon N-1: |
| --- | --- | --- |
| Tegelik hinnaindeks - baas 100 aastal N-3 | inflatsioon N-2: | inflatsioon N-1: |

Hinnaindeksi prognoos - baas 100 aastal N-3

inflatsioon N-2:

inflatsioon N-1:

Tegelik hinnaindeks - baas 100 aastal N-3

inflatsioon N-2:

inflatsioon N-1:

(5)  MKindlaksmäratud kulud (tulemuslikkuse kava) reaalväärtuses – tegelik/muudetud kulude prognoos N-3 hindadega

---

III LISA

TURUTINGIMUSTEL OSUTATAVATE AERONAVIGATSIOONITEENUSTE KONKREETSED LÄBIPAISTVUSNÕUDED

Käesoleva lisa kohaldamisel esitatavat teavet hoiab komisjon konfidentsiaalsena ega tee seda avalikult kättesaadavaks.

1.   AERONAVIGATSIOONITEENUSTE KULUD

1.1.   Aruandetabel

Liikmesriigid täidavad käesoleva lisa aruandetabelid. Tabelid A ja B täidetakse kogu tasude sissenõudmise piirkonna kohta, välja arvatud terminalis osutatavte aeronavigatsiooniteenuste puhul; hindu käsitlev tabel B täidetakse iga lennujaama kohta, kus osutatakse aeronavigatsiooniteenuseid turutingimustel nende lennujaamade vastutusalasse kuuluvas terminali aeronavigatsioonitasude sissenõudmise piirkonnas.

Tabeli A andmed väljendavad tegelikke näitajaid aasta (n – 3) kohta kuni aastani (n – 1) ning kavandatud näitajaid alates aastast (n). Tegelikud kulud määratakse lõpliku auditiaruande põhjal. Kavandatud kulud määratakse vastavalt äriplaanile, mis esitatakse sertifikaadi saamiseks.

Tabelis B kajastab aasta hind lepingu väärtust. Väljundi ühikut, mida loetakse lepingu väärtuse määrajaks, kirjeldab asjaomane liikmesriik tabelis ja edastab selle.

Kulud ja hinnad määratakse riigi omavääringus.

Tabel A

| Organisatsioon:
  Tasude sissenõudmise piirkond: | | Aasta | n |
| --- | --- | --- | --- |
| |
| |
| | (n-3)


  A | (n-2)


  A | (n-1)


  A | (n) F | (n+1)


  F | (n+2)


  P | (n+3)


  P | (n+4)


  P | (n+5)


  P |
| Kulu liik |
| Töötajad | | | | | | | | | |
| | | | | |
| Muud tegevuskulud | | | | | | | | | |
| | | | | |
| Kulum | | | | | | | | | |
| | | | | |
| Kapitalikulud | | | | | | | | | |
| | | | | |
| Erakorralised kulud | | | | | | | | | |
| | | | | |
| Kogukulud | | | | | | | | | |

Organisatsioon:

Tasude sissenõudmise piirkond:

Aasta

n

(n-3)

A

(n-2)

A

(n-1)

A

(n) F

(n+1)

F

(n+2)

P

(n+3)

P

(n+4)

P

(n+5)

P

Kulu liik

Töötajad

Muud tegevuskulud

Kulum

Kapitalikulud

Erakorralised kulud

Kogukulud

Tabel B

| Organisatsioon:
  Tasude sissenõudmise piirkond:
  Lennujaama nimi: | | Aasta | n |
| --- | --- | --- | --- |
| |
| |
| Lennujaam | (n-3) | (n-2) | (n-1) | (n) | (n+1) | (n+2) | (n+3) | (n+4) | (n+5) |
| Aasta hind (a) | | | | | | | | | |
| Väljundi ühik (b) | | | | | | | | | |
| Ühiku hind | | | | | | | | | |

Organisatsioon:

Tasude sissenõudmise piirkond:

Lennujaama nimi:

Aasta

n

Lennujaam

(n-3)

(n-2)

(n-1)

(n)

(n+1)

(n+2)

(n+3)

(n+4)

(n+5)

Aasta hind (a)

Väljundi ühik (b)

Ühiku hind

1.2.   Täiendav teave

Lisaks esitavad liikmesriigid vähemalt järgmise teabe:

| a) | kriteeriumide kirjeldus, mida kasutati vahendite ja teenustega seotud kulude jaotamisel eri navigatsiooniteenistuste vahel ICAO Euroopa piirkonda käsitlevas piirkondlikus aeronavigatsiooni kavas (dokument 7754) loetletud vahendite ja teenuste loetelu alusel; |
| --- | --- |

a)

kriteeriumide kirjeldus, mida kasutati vahendite ja teenustega seotud kulude jaotamisel eri navigatsiooniteenistuste vahel ICAO Euroopa piirkonda käsitlevas piirkondlikus aeronavigatsiooni kavas (dokument 7754) loetletud vahendite ja teenuste loetelu alusel;

| b) | aasta (n – 1) kavandatud ja tegelike näitajate vaheliste erinevuste kirjeldus ja selgitus kõigi tabelites A ja B esitatud andmete kohta; |
| --- | --- |

b)

aasta (n – 1) kavandatud ja tegelike näitajate vaheliste erinevuste kirjeldus ja selgitus kõigi tabelites A ja B esitatud andmete kohta;

| c) | äriplaani alusel viie aasta kohta kavandatud kulude kirjeldus ja selgitus; |
| --- | --- |

c)

äriplaani alusel viie aasta kohta kavandatud kulude kirjeldus ja selgitus;

| d) | amortisatsioonikulude arvutamiseks vastuvõetud meetodi kirjeldus ja selgitus: algmaksumus või maksumus jooksevhindades; |
| --- | --- |

d)

amortisatsioonikulude arvutamiseks vastuvõetud meetodi kirjeldus ja selgitus: algmaksumus või maksumus jooksevhindades;

| e) | kapitalikulude, sealhulgas varade struktuuri põhjendus. |
| --- | --- |

e)

kapitalikulude, sealhulgas varade struktuuri põhjendus.

2.   AERONAVIGATSIOONITEENUSTE RAHASTAMINE

Aeronavigatsiooniteenuse osutajad esitavad viisi või viiside kirjelduse, kuidas igas tasude sissenõudmise piirkonnas rahastatakse aeronavigatsiooniteenuste kulusid.

---

IV LISA

MARSRUUDIL OSUTATAVATE TEENUSEÜHIKUTE JA ÜHIKUMÄÄRADE ARVUTAMINE

1.   Marsruudi teenuseühikute arvutamine

| 1.1. | Marsruudil osutatav teenuseühik arvutatakse asjaomase õhusõiduki teekonna ja massi teguri korrutamise teel. Marsruudi üldteenuseühikud koosnevad üldteenuseühikutest IFR-lendude suhtes ning teenuseühikutest VFR-lendude suhtes, kui need ei ole kooskõlas artikliga 10 tasudest vabastatud. |
| --- | --- |

1.1.

Marsruudil osutatav teenuseühik arvutatakse asjaomase õhusõiduki teekonna ja massi teguri korrutamise teel. Marsruudi üldteenuseühikud koosnevad üldteenuseühikutest IFR-lendude suhtes ning teenuseühikutest VFR-lendude suhtes, kui need ei ole kooskõlas artikliga 10 tasudest vabastatud.

| 1.2. | Teekonnategur saamiseks jagatakse lennukilomeetrite arv mööda maksustamispiirkonna sisenemise ja sellest väljumise punkti vahelist suurringjoont (vastavalt asjaomase õhusõiduki lennuliiklusvoo eesmärgil esitatud viimasele teadaolevale lennuplaanile) sajaga. |
| --- | --- |

1.2.

Teekonnategur saamiseks jagatakse lennukilomeetrite arv mööda maksustamispiirkonna sisenemise ja sellest väljumise punkti vahelist suurringjoont (vastavalt asjaomase õhusõiduki lennuliiklusvoo eesmärgil esitatud viimasele teadaolevale lennuplaanile) sajaga.

| 1.3. | Kui tasude sissenõudmise piirkonda sisenemise ja sealt väljumise punkt on üks ja sama, võrdub teekonnategur kõnealuste punktide ja lennuplaani kaugeima punkti vahelise suurringjoont mööda mõõdetud kaugusega, mis on korrutatud kahega. |
| --- | --- |

1.3.

Kui tasude sissenõudmise piirkonda sisenemise ja sealt väljumise punkt on üks ja sama, võrdub teekonnategur kõnealuste punktide ja lennuplaani kaugeima punkti vahelise suurringjoont mööda mõõdetud kaugusega, mis on korrutatud kahega.

| 1.4. | Arvesse võetavat kaugust vähendatakse 20 kilomeetri võrra liikmesriigi territooriumilt iga startimise ja iga seal maandumise kohta. |
| --- | --- |

1.4.

Arvesse võetavat kaugust vähendatakse 20 kilomeetri võrra liikmesriigi territooriumilt iga startimise ja iga seal maandumise kohta.

| 1.5. | Õhusõiduki massi tegur, väljendatuna kahe kümnendkohani ümardatud arvuna, on ruutjuur jagatisest, mis saadakse, kui õhusõiduki lennukõlblikkussertifikaadis või muus õhusõiduki käitaja välja antud samaväärses ametlikus dokumendis märgitud suurima sertifitseeritud stardimassi tonnide arv jagatakse viiekümnega. Kui see mass ei ole teada, kasutatakse teadaoleva raskeima sama tüüpi õhusõiduki massi. Kui õhusõidukil on mitu suurimat sertifitseeritud stardimassi, kasutatakse suurimat. Kui õhusõiduki käitaja kasutab kahte või enamat õhusõidukit, mis on sama tüübi eri versioonid, kasutatakse iga sama tüüpi õhusõiduki puhul selle käitaja kõigi sama tüüpi õhusõidukite suurimate stardimasside keskmist väärtust. Õhusõiduki massi tegur iga õhusõiduki tüübi ja iga käitaja jaoks arvutatakse välja vähemalt kord aastas. |
| --- | --- |

1.5.

Õhusõiduki massi tegur, väljendatuna kahe kümnendkohani ümardatud arvuna, on ruutjuur jagatisest, mis saadakse, kui õhusõiduki lennukõlblikkussertifikaadis või muus õhusõiduki käitaja välja antud samaväärses ametlikus dokumendis märgitud suurima sertifitseeritud stardimassi tonnide arv jagatakse viiekümnega. Kui see mass ei ole teada, kasutatakse teadaoleva raskeima sama tüüpi õhusõiduki massi. Kui õhusõidukil on mitu suurimat sertifitseeritud stardimassi, kasutatakse suurimat. Kui õhusõiduki käitaja kasutab kahte või enamat õhusõidukit, mis on sama tüübi eri versioonid, kasutatakse iga sama tüüpi õhusõiduki puhul selle käitaja kõigi sama tüüpi õhusõidukite suurimate stardimasside keskmist väärtust. Õhusõiduki massi tegur iga õhusõiduki tüübi ja iga käitaja jaoks arvutatakse välja vähemalt kord aastas.

2.   Marsruudi ühikumäärade arvutamine

| 2.1. | Marsruudi ühikumäär arvutatakse enne võrdlusperioodi iga aasta algust. |
| --- | --- |

2.1.

Marsruudi ühikumäär arvutatakse enne võrdlusperioodi iga aasta algust.

| 2.2. | See arvutatakse asjakohase aasta jooksul marsruudil osutatavate teenuste ühikute prognoositava koguarvu jagamise teel järgmiste elementide summaga:






  i) | kindlaksmääratud kulud, väljendatuna asjaomase aasta nominaalväärtustes, nagu on määratletud tulemuslikkuse kavas; |
| --- | --- | --- |

2.2.

See arvutatakse asjakohase aasta jooksul marsruudil osutatavate teenuste ühikute prognoositava koguarvu jagamise teel järgmiste elementide summaga:

i)

kindlaksmääratud kulud, väljendatuna asjaomase aasta nominaalväärtustes, nagu on määratletud tulemuslikkuse kavas;

| ii) | prognoositud ja tegeliku inflatsiooni erinevuse kohaldamine, nagu on osutatud artikli 7 lõikes 1; |
| --- | --- |

ii)

prognoositud ja tegeliku inflatsiooni erinevuse kohaldamine, nagu on osutatud artikli 7 lõikes 1;

| iii) | restruktureerimiskulude tagasinõudmine, kui need on lubatud kooskõlas artikli 7 lõikega 4; |
| --- | --- |

iii)

restruktureerimiskulude tagasinõudmine, kui need on lubatud kooskõlas artikli 7 lõikega 4;

| iv) | ülekanded, mis tulenevad liiklusriski jagamise mehhanismi rakendamisest, millele on osutatud artiklis 13; |
| --- | --- |

iv)

ülekanded, mis tulenevad liiklusriski jagamise mehhanismi rakendamisest, millele on osutatud artiklis 13;

| v) | ülekanded eelmistest võrdlusperioodidest, mis tulenevad kulude jagamise mehhanismi rakendamisest, millele on osutatud artiklis 14; |
| --- | --- |

v)

ülekanded eelmistest võrdlusperioodidest, mis tulenevad kulude jagamise mehhanismi rakendamisest, millele on osutatud artiklis 14;

| vi) | soodustused ja karistused, mis tulenevad rahalise stimuleerimise kavadest, millele on osutatud artiklis 15; |
| --- | --- |

vi)

soodustused ja karistused, mis tulenevad rahalise stimuleerimise kavadest, millele on osutatud artiklis 15;

| vii) | üle- või alamäärased tagasinõudmised, mis võivad tuleneda aeronavigatsioonitasude muutmisest artikli 16 kohaldamisel; |
| --- | --- |

vii)

üle- või alamäärased tagasinõudmised, mis võivad tuleneda aeronavigatsioonitasude muutmisest artikli 16 kohaldamisel;

| viii) | liikluse muutumisest tulenevad üle- või alamäärased tagasinõudmised; |
| --- | --- |

viii)

liikluse muutumisest tulenevad üle- või alamäärased tagasinõudmised;

| ix) | esimese kahel võrdlusperioodil liikmesriikidel tekkinud üle- või alamäärased tagasinõudmised kuni aastani 2011 (kaasa arvatud); |
| --- | --- |

ix)

esimese kahel võrdlusperioodil liikmesriikidel tekkinud üle- või alamäärased tagasinõudmised kuni aastani 2011 (kaasa arvatud);

| x) | muu tulu mahaarvamine. |
| --- | --- |

x)

muu tulu mahaarvamine.

---

V LISA

TERMINALITEENUSTE ÜHIKUTE JA ÜHIKUMÄÄRADE ARVUTAMINE

1.   Terminaliteenuste ühikute arvutamine

| 1.1. | Terminaliteenuste ühik võrdub asjaomase õhusõiduki massi teguriga. |
| --- | --- |

1.1.

Terminaliteenuste ühik võrdub asjaomase õhusõiduki massi teguriga.

| 1.2. | Õhusõiduki massi tegur, väljendatuna kahe kümnendkohani ümardatud arvuna, on jagatis, mis saadakse IV lisa punktis 1.5 õhusõiduki kohta osutatud suurima sertifitseeritud stardimassi tonnide arvu jagamisel 50-ga ja mida astendatakse 0,7-ga. |
| --- | --- |

1.2.

Õhusõiduki massi tegur, väljendatuna kahe kümnendkohani ümardatud arvuna, on jagatis, mis saadakse IV lisa punktis 1.5 õhusõiduki kohta osutatud suurima sertifitseeritud stardimassi tonnide arvu jagamisel 50-ga ja mida astendatakse 0,7-ga.

2.   Terminali ühikumäärade arvutamine

| 2.1. | Terminali ühikumäär arvutatakse enne võrdlusperiood iga aasta algust. |
| --- | --- |

2.1.

Terminali ühikumäär arvutatakse enne võrdlusperiood iga aasta algust.

| 2.2. | See arvutatakse asjakohase aasta jooksul marsruudil osutatavate teenuste ühikute prognoositava koguarvu jagamise teel järgmiste elementide summaga:






  i) | kindlaksmääratud kulud, väljendatuna asjaomase aasta nominaalväärtustes, nagu on määratletud tulemuslikkuse kavas; |
| --- | --- | --- |

2.2.

See arvutatakse asjakohase aasta jooksul marsruudil osutatavate teenuste ühikute prognoositava koguarvu jagamise teel järgmiste elementide summaga:

i)

kindlaksmääratud kulud, väljendatuna asjaomase aasta nominaalväärtustes, nagu on määratletud tulemuslikkuse kavas;

| ii) | prognoositud ja tegeliku inflatsiooni erinevuse kohaldamine, nagu on osutatud artikli 7 lõikes 1; |
| --- | --- |

ii)

prognoositud ja tegeliku inflatsiooni erinevuse kohaldamine, nagu on osutatud artikli 7 lõikes 1;

| iii) | restruktureerimiskulude tagasinõudmine, kui need on lubatud kooskõlas artikli 7 lõikega 4; |
| --- | --- |

iii)

restruktureerimiskulude tagasinõudmine, kui need on lubatud kooskõlas artikli 7 lõikega 4;

| iv) | vajaduse korral ülekanded, mis tulenevad liiklusriski jagamise mehhanismi rakendamisest, millele on osutatud artiklis 13; |
| --- | --- |

iv)

vajaduse korral ülekanded, mis tulenevad liiklusriski jagamise mehhanismi rakendamisest, millele on osutatud artiklis 13;

| v) | ülekanded eelmistest võrdlusperioodidest, mis tulenevad kulude jagamise mehhanismi rakendamisest, millele on osutatud artiklis 14; |
| --- | --- |

v)

ülekanded eelmistest võrdlusperioodidest, mis tulenevad kulude jagamise mehhanismi rakendamisest, millele on osutatud artiklis 14;

| vi) | soodustused ja karistused, mis tulenevad rahalise stimuleerimise kavadest, millele on osutatud artiklis 15; |
| --- | --- |

vi)

soodustused ja karistused, mis tulenevad rahalise stimuleerimise kavadest, millele on osutatud artiklis 15;

| vii) | üle- või alamäärased tagasinõudmised, mis võivad tuleneda aeronavigatsioonitasude muutmisest artikli 16 kohaldamisel; |
| --- | --- |

vii)

üle- või alamäärased tagasinõudmised, mis võivad tuleneda aeronavigatsioonitasude muutmisest artikli 16 kohaldamisel;

| viii) | liikluse muutumisest tulenevad üle- või alamäärased tagasinõudmised; |
| --- | --- |

viii)

liikluse muutumisest tulenevad üle- või alamäärased tagasinõudmised;

| ix) | esimese kahel võrdlusperioodil liikmesriikidel tekkinud üle- või alamäärased tagasinõudmised kuni aastani 2014 (kaasa arvatud); |
| --- | --- |

ix)

esimese kahel võrdlusperioodil liikmesriikidel tekkinud üle- või alamäärased tagasinõudmised kuni aastani 2014 (kaasa arvatud);

| x) | muu tulu mahaarvamine. |
| --- | --- |

x)

muu tulu mahaarvamine.

---

VI LISA

TASUDE SISSENÕUDMISE MEHHANISM

1.   ARUANDETABEL

Liikmesriigid ja aeronavigatsiooniteenuse osutajad täidavad iga nende vastutusalasse kuuluva tasude sissenõudmise piirkonna kohta ja iga võrdlusperioodi kohta käesoleva lisa tabeli. Liikmesriigid esitavad ka koondaruandetabeli iga nende vastutusalasse kuuluva tasude sissenõudmise piirkonna kohta.

Kui tasude sissenõudmise piirkond hõlmab mitme liikmesriigi õhuruumi, täidavad liikmesriigid tabeli ühiselt artikli 5 lõikes 4 osutatud korra kohaselt.

Tabel 2.   Ühikumäära arvutamine

| Tasude sissenõudmise piirkonna nimetus:
  Üksuse nimi: | | Võrdlusperiood: N - N+4 |
| --- | --- | --- |
| |
| |
| Ühikumäära arvutamine | N | N+1 | N+2 | N+3 | N+4 |
| |
| 1.   Kindlaksmääratud kulud nominaalväärtuses ja korrigeeritud inflatsioon |
| 1.1 | Kindlaksmääratud kulud nominaalväärtuses - välja arvatud VFR - tabel 1 |

Tasude sissenõudmise piirkonna nimetus:

Üksuse nimi:

Võrdlusperiood: N - N+4

Ühikumäära arvutamine

N

N+1

N+2

N+3

N+4

1.   Kindlaksmääratud kulud nominaalväärtuses ja korrigeeritud inflatsioon

1.1

Kindlaksmääratud kulud nominaalväärtuses - välja arvatud VFR - tabel 1

| 1.2 | Tegelik inflatsioonimäär - tabel 1 |
| --- | --- |

1.2

Tegelik inflatsioonimäär - tabel 1

| 1.3 | Inflatsioonimäära prognoos - tabel 1 |
| --- | --- |

1.3

Inflatsioonimäära prognoos - tabel 1

| 1.4 | Korrigeeritud inflatsioon (1): aasta n ülekantav kogus |
| --- | --- |

1.4

Korrigeeritud inflatsioon (1): aasta n ülekantav kogus

2.   Prognoos ja tegelikud teenuseühikud kokku

| 2.1 | Teenuseühikute koguhulga prognoos (tulemuslikkuse kava) |
| --- | --- |

2.1

Teenuseühikute koguhulga prognoos (tulemuslikkuse kava)

| 2.2 | Tegelik teenuseühikute koguhulk |
| --- | --- |

2.2

Tegelik teenuseühikute koguhulk

| 2.3 | Tegelik/prognoositud teenuseühikute koguhulk (%) |
| --- | --- |

2.3

Tegelik/prognoositud teenuseühikute koguhulk (%)

3.   Kulud, mille puhul kohaldatakse liiklusriski jagamist

| 3.1 | KIndlaksmääratud kulud nominaalväärtuses - välja arvatud VFR (teatatud tabelis 1) |
| --- | --- |

3.1

KIndlaksmääratud kulud nominaalväärtuses - välja arvatud VFR (teatatud tabelis 1)

| 3.2 | Korrigeeritud inflatsioon: aastale n ülekantav summa |
| --- | --- |

3.2

Korrigeeritud inflatsioon: aastale n ülekantav summa

| 3.3 | Liiklus: aastale n ülekantavad summad |
| --- | --- |

3.3

Liiklus: aastale n ülekantavad summad

| 3.4 | Liiklusriski jagamine: aastale n ülekantavad lisatulud |
| --- | --- |

3.4

Liiklusriski jagamine: aastale n ülekantavad lisatulud

| 3.5 | Liiklusriski jagamine: aastale n ülekantav tulude vähenemine |
| --- | --- |

3.5

Liiklusriski jagamine: aastale n ülekantav tulude vähenemine

| 3.6 | Kulude jagamisest vabastatud kulud: aastale n ülekantavad summad |
| --- | --- |

3.6

Kulude jagamisest vabastatud kulud: aastale n ülekantavad summad

| 3.7 | Soodustus või karistus seoses tulemuslikkusega |
| --- | --- |

3.7

Soodustus või karistus seoses tulemuslikkusega

| 3.8 | Üle- (-) või alamäärased (+) tagasinõudmised (2): aastale n ülekantavad summad |
| --- | --- |

3.8

Üle- (-) või alamäärased (+) tagasinõudmised (2): aastale n ülekantavad summad

| 3.9 | Kogusumma aasta n ühikumäära arvutamiseks |
| --- | --- |

3.9

Kogusumma aasta n ühikumäära arvutamiseks

| 3.10 | Liiklusriski jagamine: ülekantav lisatulu aastal n |
| --- | --- |

3.10

Liiklusriski jagamine: ülekantav lisatulu aastal n

| 3.11 | Liiklusriski jagamine: aasta n ülekantav tulude vähenemine |
| --- | --- |

3.11

Liiklusriski jagamine: aasta n ülekantav tulude vähenemine

| 3.12 | Üle- (-) või alamäärased (+) tagasinõudmised, mis on tingitud ülekantavast liikluse muutumisest n |
| --- | --- |

3.12

Üle- (-) või alamäärased (+) tagasinõudmised, mis on tingitud ülekantavast liikluse muutumisest n

Liiklusriski jagamise näitajad

| 3.13 | %, kasutajatele aastal n+2 tagastatavad lisatulud |
| --- | --- |

3.13

%, kasutajatele aastal n+2 tagastatavad lisatulud

| 3.14 | %, õhuruumi kasutajate tulude vähenemine |
| --- | --- |

3.14

%, õhuruumi kasutajate tulude vähenemine

4.   Liiklusriski jagamisega hõlmamata kulud

| 4.1 | Kindlaksmääratud kulud nominaalväärtuses - välja arvatud VFR (tabel 1) |
| --- | --- |

4.1

Kindlaksmääratud kulud nominaalväärtuses - välja arvatud VFR (tabel 1)

| 4.2 | Korrigeeritud inflatsioon: aastal n ülekantav summa |
| --- | --- |

4.2

Korrigeeritud inflatsioon: aastal n ülekantav summa

| 4.3 | Liiklus: aastale n ülekantavad summad |
| --- | --- |

4.3

Liiklus: aastale n ülekantavad summad

| 4.4 | Kulude jagamisest vabastatud kulud: aastale n ülekantavad summad |
| --- | --- |

4.4

Kulude jagamisest vabastatud kulud: aastale n ülekantavad summad

| 4.5 | Restruktureerimiskulud: aastale n ülekantavad summad |
| --- | --- |

4.5

Restruktureerimiskulud: aastale n ülekantavad summad

| 4.6 | Üle- (-) või alamäärased (+) tagasinõudmised (2): aastale n ülekantavad summad |
| --- | --- |

4.6

Üle- (-) või alamäärased (+) tagasinõudmised (2): aastale n ülekantavad summad

| 4.7 | Kogusumma aasta n ühikumäära arvutamiseks |
| --- | --- |

4.7

Kogusumma aasta n ühikumäära arvutamiseks

| 4.8 | Üle- (-) või alamäärased (+) tagasinõudmised, mis on tingitud ülekantavast liikluse muutumisest |
| --- | --- |

4.8

Üle- (-) või alamäärased (+) tagasinõudmised, mis on tingitud ülekantavast liikluse muutumisest

5.   Muud tulud - kohaldatav ühikumäär (omavääringus)

| 5.1 | Muud tulud kokku |
| --- | --- |

5.1

Muud tulud kokku

| 5.3 | millest ELi abiprogrammid |
| --- | --- |

5.3

millest ELi abiprogrammid

| 5.4 | millest riiklik rahastamine |
| --- | --- |

5.4

millest riiklik rahastamine

| 5.5 | Tulundustegevus |
| --- | --- |

5.5

Tulundustegevus

| 5.6 | Muud tulud |
| --- | --- |

5.6

Muud tulud

| 5.7 | Aasta n ühikumäära arvutamise üldsumma |
| --- | --- |

5.7

Aasta n ühikumäära arvutamise üldsumma

| 5.8 | Aasta n ühikumäär (omavääringus) |
| --- | --- |

5.8

Aasta n ühikumäär (omavääringus)

| 5.9 | Ühikumäära aeronavigatsiooniteenuseosutaja komponent |
| --- | --- |

5.9

Ühikumäära aeronavigatsiooniteenuseosutaja komponent

| 5.10 | Ühikumäära meteoroloogiateenuste komponent |
| --- | --- |

5.10

Ühikumäära meteoroloogiateenuste komponent

| 5.11 | Ühikumäära riikliku järelevalveasutuse komponent |
| --- | --- |

5.11

Ühikumäära riikliku järelevalveasutuse komponent

| 5.12 | Aasta n ühikumäär, mis kehtiks, kui ei oleks muid tulusid |
| --- | --- |

5.12

Aasta n ühikumäär, mis kehtiks, kui ei oleks muid tulusid

Kulud, tulud ja muud summad '000 eurodes – teenuseühikud '000

2.   TÄIENDAV TEAVE

Lisaks koguvad ja esitavad liikmesriigid vähemalt järgmise teabe:

| a) | tasude sissenõudmise eri piirkondade, eelkõige terminali navigatsioonitasude sissenõudmise piirkondade ja lennujaamade vaheliste võimalike ristsubsideerimiste kirjeldus ja põhjendus; |
| --- | --- |

a)

tasude sissenõudmise eri piirkondade, eelkõige terminali navigatsioonitasude sissenõudmise piirkondade ja lennujaamade vaheliste võimalike ristsubsideerimiste kirjeldus ja põhjendus;

| b) | tasudest vabastamise poliitika kirjeldus ja sellega seotud kulude katmiseks kasutatavate rahastamisvahendite kirjeldus; |
| --- | --- |

b)

tasudest vabastamise poliitika kirjeldus ja sellega seotud kulude katmiseks kasutatavate rahastamisvahendite kirjeldus;

| c) | vajaduse korral muude tulude kirjeldus, mis on jaotatud erinevate kategooriate vahel, nagu on osutatud artikli 2 lõikes 10; |
| --- | --- |

c)

vajaduse korral muude tulude kirjeldus, mis on jaotatud erinevate kategooriate vahel, nagu on osutatud artikli 2 lõikes 10;

| d) | aeronavigatsiooniteenuste kasutajate suhtes artikli 15 kohaselt kohaldatud stiimulite kirjeldus ja selgitus; |
| --- | --- |

d)

aeronavigatsiooniteenuste kasutajate suhtes artikli 15 kohaselt kohaldatud stiimulite kirjeldus ja selgitus;

| e) | aeronavigatsioonitasude muutmise kirjeldus ja selgitus artikli 16 kohaldamisel. |
| --- | --- |

e)

aeronavigatsioonitasude muutmise kirjeldus ja selgitus artikli 16 kohaldamisel.

---

(1)  Tegeliku ja prognoositud inflatsiooni iga-aastase erinevuse kumulatiivne mõju – kindlaksmääratud kogukulude korrigeerimine

(2)  Üle-/alamäärased tagasinõudmised kuni kindlaksmääratud kulu meetodi jõustumiseni

---

VII LISA

TÄIENDAV TEAVE

1.   ARUANDETABEL

Liikmesriigid täidavad käesoleva lisa aruandetabeli nende vastutusalasse kuuluva iga tasude sissenõudmise piirkonna ja võrdlusperioodi iga aasta kohta.

Tabel 3.   Täiendav teave

| Tasude sissenõudmise piirkonna nimetus | | Võrdlusperiood: N - N+4 |
| --- | --- | --- |
| |
| A OSA: | Kulude täiendav teave |

Tasude sissenõudmise piirkonna nimetus

Võrdlusperiood: N - N+4

A OSA:

N

N+1

N+2

N+3

N+4

N

N+1

N+2

N+3

N+4

Kindlaksmääratud kulud (tulemuslikkuse kava)

Tegelikud kulud

Eurocontroli kulud

| 1.1 | EUROCONTROLi kulud (eurodes) |
| --- | --- |

1.1

EUROCONTROLi kulud (eurodes)

| 1.2 | Vahetuskurss (vajaduse korral) |
| --- | --- |

1.2

Vahetuskurss (vajaduse korral)

Ühisprojektide kulud

| 2.1 | Ühisprojektide kogukulud |
| --- | --- |

2.1

Ühisprojektide kogukulud

| 2.2 | Ühisprojekt 1 |
| --- | --- |

2.2

Ühisprojekt 1

| 2.3 | Ühisprojekt 2 |
| --- | --- |

2.3

Ühisprojekt 2

| 2.3 | Ühisprojekt ... |
| --- | --- |

2.3

Ühisprojekt ...

Kulude jagamisest vabastatud kulud - artikli 14 lõike 2 punkt b (liigi järgi)

| 3.1 | Töötajad |
| --- | --- |

3.1

Töötajad

| 3.2 | Muud tegevuskulud |
| --- | --- |

3.2

Muud tegevuskulud

| 3.3 | Kulum |
| --- | --- |

3.3

Kulum

| 3.4 | Kapitalikulud |
| --- | --- |

3.4

Kapitalikulud

| 3.5 | Erakorralised kulud |
| --- | --- |

3.5

Erakorralised kulud

| 3.6 | Kulude jagamisest vabastatud kogukulud |
| --- | --- |

3.6

Kulude jagamisest vabastatud kogukulud

Kulude jagamisest vabastatud kulud - artikli 14 lõike 2 punkt b (teguri/kirje järgi)

| 3.7 | Pension |
| --- | --- |

3.7

Pension

| 3.8 | Laenude intressimäärad |
| --- | --- |

3.8

Laenude intressimäärad

| 3.9 | Riiklik maksuseadus |
| --- | --- |

3.9

Riiklik maksuseadus

| 3.10 | Seadusega nõutav uus kuluartikkel |
| --- | --- |

3.10

Seadusega nõutav uus kuluartikkel

| 3.11 | Rahvusvahelised lepingud |
| --- | --- |

3.11

Rahvusvahelised lepingud

| 3.12 | Kulude jagamisest vabastatud kogukulud |
| --- | --- |

3.12

Kulude jagamisest vabastatud kogukulud

Restruktureerimiskulud, kui need on lubatud artikli 7 lõike 4 kohaselt

Kavandatud kulud (ärijuhtum)

Tegelikud kulud (teavituseks)

| 4.1 | Restruktureerimiskulud kokku |
| --- | --- |

4.1

Restruktureerimiskulud kokku

| B OSA: | Korrigeerimiste täiendav teave |
| --- | --- |

B OSA:

Summad

Ülekandmis ed kokku

Enne võrdlusperio odi

N

N+1

N+2

N+3

N+4

Pärast võrdlusperio odi

Korrigeeritud inflatsioon aastal N-2

Korrigeeritud inflatsioon aastal N-1

Korrigeeritud inflatsioon aastal N

Korrigeeritud inflatsioon aastal N+1

Korrigeeritud inflatsioon aastal N+2

Korrigeeritud inflatsioon aastal N+3

Korrigeeritud inflatsioon aastal N+4

Korrigeeritud inflatsioon kokku

Liikluse saldo aastal N-2

Liikluse saldo aastal N-1

Liikluse saldo aastal N

Liikluse saldo aastal N+1

Liikluse saldo aastal N+2

Liikluse saldo aastal N+3

Liikluse saldo aastal N+4

Korrigeeritud liiklus kokku

Liiklusriski jagamise tulu aastal N-2

Liiklusriski jagamise tulu aastal N-1

Liiklusriski jagamise tulu aastal N

Liiklusriski jagamise tulu aastal N+1

Liiklusriski jagamise tulu aastal N+2

Liiklusriski jagamise tulu aastal N+3

Liiklusriski jagamise tulu aastal N+4

Liiklusriski jagamise korrigeeritud tulu kokku

Liiklusriski jagamise kahjum aastal N-4

Liiklusriski jagamise kahjum aastal N-3

Liiklusriski jagamise kahjum aastal N-2

Liiklusriski jagamise kahjum aastal N-1

Liiklusriski jagamise kahjum aastal N

Liiklusriski jagamise kahjum aastal N+1

Liiklusriski jagamise kahjum aastal N+2

Liiklusriski jagamise korrigeeritud kahjum kokku

Kulude jagamisest vabastatud kulud aastal N-5

Kulude jagamisest vabastatud kulud aastal N-4

Kulude jagamisest vabastatud kulud aastal N-3

Kulude jagamisest vabastatud kulud aastal N-2

Kulude jagamisest vabastatud kulud aastal N-1

Kulude jagamisest vabastatud kulud kokku

Üle- või alamäärased tagasinõudmised enne kindlaksmääratud kulusid aastal 2005

Üle- või alamäärased tagasinõudmised enne kindlaksmääratud kulusid aastal 2006

Üle- või alamäärased tagasinõudmised enne kindlaksmääratud kulusid aastal 2007

Üle- või alamäärased tagasinõudmised enne kindlaksmääratud kulusid aastal 2008

Üle- või alamäärased tagasinõudmised enne kindlaksmääratud kulusid aastal 2009

Üle- või alamäärased tagasinõudmised enne kindlaksmääratud kulusid aastal 2010

Üle- või alamäärased tagasinõudmised enne kindlaksmääratud kulusid aastal 2011

Üle- või alamäärased tagasinõudmised enne kindlaksmääratud kulusid aastal 2012 (ainult TNC)

Üle- või alamäärased tagasinõudmised enne kindlaksmääratud kulusid aastal 2013 (ainult TNC)

Üle- või alamäärased tagasinõudmised enne kindlaksmääratud kulusid aastal 2014 (ainult TNC)

Ülekantavad summad kokku

2.   TÄIENDAV TEAVE

Lisaks esitavad liikmesriigid vähemalt järgmise teabe:

| a) | iga ühisprojekti kulude jaotus; |
| --- | --- |

a)

iga ühisprojekti kulude jaotus;

| b) | summade kirjeldus, mis tulenevad liigi ja teguri poolest kontrollimatutest kuluteguritest, sealhulgas esialgsete eelduste põhjendus ja muudatused; |
| --- | --- |

b)

summade kirjeldus, mis tulenevad liigi ja teguri poolest kontrollimatutest kuluteguritest, sealhulgas esialgsete eelduste põhjendus ja muudatused;

| c) | nende üle- ja alamääraste tagasinõudmiste ülekandmise kirjeldus, mis tekkisid liikmesriikidel marsruuditasude eest kuni aastani 2011 ja terminali navigatsioonitasude eest kuni aastani 2014; |
| --- | --- |

c)

nende üle- ja alamääraste tagasinõudmiste ülekandmise kirjeldus, mis tekkisid liikmesriikidel marsruuditasude eest kuni aastani 2011 ja terminali navigatsioonitasude eest kuni aastani 2014;

| d) | ülekandmiste kirjeldus, mis tulenevad liiklusriski jagamise mehhanismist kooskõlas artikliga 13; |
| --- | --- |

d)

ülekandmiste kirjeldus, mis tulenevad liiklusriski jagamise mehhanismist kooskõlas artikliga 13;

| e) | ülekandmiste kirjeldus, mis tulenevad kulude jagamise mehhanismist kooskõlas artikli 14 lõikega 2. |
| --- | --- |

e)

ülekandmiste kirjeldus, mis tulenevad kulude jagamise mehhanismist kooskõlas artikli 14 lõikega 2.

---