# Euroopan unionin L 207/2013

| | ISSN 1977-0812
  doi:10.3000/19770812.L_2013.207.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 207 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 56. vuosikerta2. elokuu 2013 |

ISSN 1977-0812

doi:10.3000/19770812.L_2013.207.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 207

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

56. vuosikerta2. elokuu 2013

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission delegoitu asetus (EU) N:o 727/2013, annettu 14 päivänä maaliskuuta 2013, tiettyjen suuntaviivojen soveltamisesta julkisesti tuettuihin vientiluottoihin annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1233/2011 liitteen II muuttamisesta | 1 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Komission delegoitu asetus (EU) N:o 727/2013, annettu 14 päivänä maaliskuuta 2013, tiettyjen suuntaviivojen soveltamisesta julkisesti tuettuihin vientiluottoihin annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1233/2011 liitteen II muuttamisesta

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 2.8.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 207/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 207/1

---

KOMISSION DELEGOITU ASETUS (EU) N:o 727/2013,

annettu 14 päivänä maaliskuuta 2013,

tiettyjen suuntaviivojen soveltamisesta julkisesti tuettuihin vientiluottoihin annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1233/2011 liitteen II muuttamisesta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon 16 päivänä marraskuuta 2011 tiettyjen suuntaviivojen soveltamisesta julkisesti tuettuihin vientiluottoihin ja neuvoston päätösten 2001/76/EY ja 2001/77/EY kumoamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1233/2011 (1) ja erityisesti sen 2 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EU) N:o 1233/2011 säädetään, että Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön, jäljempänä ’OECD’, julkisesti tuettuja vientiluottoja koskevaan järjestelyyn, jäljempänä ’järjestely’, sisältyviä suuntaviivoja sovelletaan unionissa, ja tämän järjestelyn teksti sisältyy kyseisen asetuksen liitteeseen II. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EU) N:o 1233/2011 säädetään, että Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön, jäljempänä ’OECD’, julkisesti tuettuja vientiluottoja koskevaan järjestelyyn, jäljempänä ’järjestely’, sisältyviä suuntaviivoja sovelletaan unionissa, ja tämän järjestelyn teksti sisältyy kyseisen asetuksen liitteeseen II.

| (2) | Asetuksen (EU) N:o 1233/2011 nojalla komission on hyväksyttävä delegoituja säädöksiä liitteen II muuttamiseksi järjestelyn osallistujien sopimien suuntaviivoja koskevien muutosten seurauksena. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EU) N:o 1233/2011 nojalla komission on hyväksyttävä delegoituja säädöksiä liitteen II muuttamiseksi järjestelyn osallistujien sopimien suuntaviivoja koskevien muutosten seurauksena.

| (3) | Järjestelyn osallistujat ovat sopineet merkittävistä muutoksista verrattuna järjestelyn siihen versioon, joka sisältyy asetuksen (EU) N:o 1233/2011 liitteeseen II. |
| --- | --- |

(3)

Järjestelyn osallistujat ovat sopineet merkittävistä muutoksista verrattuna järjestelyn siihen versioon, joka sisältyy asetuksen (EU) N:o 1233/2011 liitteeseen II.

| (4) | OECD julkaisi 27. elokuuta 2012 järjestelystä tarkistetun version, jossa kaikki nämä muutokset otetaan huomioon ja jota sovelletaan 1. syyskuuta 2012 alkaen. On sekä asianmukaista että tarpeellista saattaa kyseiset muutokset osaksi unionin lainsäädäntöä. |
| --- | --- |

(4)

OECD julkaisi 27. elokuuta 2012 järjestelystä tarkistetun version, jossa kaikki nämä muutokset otetaan huomioon ja jota sovelletaan 1. syyskuuta 2012 alkaen. On sekä asianmukaista että tarpeellista saattaa kyseiset muutokset osaksi unionin lainsäädäntöä.

| (5) | Asetusta (EY) N:o 1233/2011 olisi näin ollen muutettava vastaavasti, |
| --- | --- |

(5)

Asetusta (EY) N:o 1233/2011 olisi näin ollen muutettava vastaavasti,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Korvataan asetuksen (EU) N:o 1233/2011 liite II tämän asetuksen liitteellä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 14 päivänä maaliskuuta 2013.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

José Manuel BARROSO

---

(1)  EYVL L 326, 8.12.2011, s. 45.

1

---

LIITE

LIITE II

SISÄLLYSLUETTELO

| I LUKU: | YLEISET MÄÄRÄYKSET |
| --- | --- |

I LUKU:

| 1. | TARKOITUS |
| --- | --- |

1.

| 2. | STATUS |
| --- | --- |

2.

| 3. | OSALLISTUMINEN |
| --- | --- |

3.

| 4. | OSALLISTUMATTOMILLE MAILLE TARJOLLA OLEVA TIETO |
| --- | --- |

4.

| 5. | SOVELTAMISALA |
| --- | --- |

5.

| 6. | ALAKOHTAISET SOPIMUKSET |
| --- | --- |

6.

| 7. | HANKERAHOITUS |
| --- | --- |

7.

| 8. | JÄRJESTELYSTÄ EROAMINEN |
| --- | --- |

8.

| 9. | SEURANTA |
| --- | --- |

9.

| II LUKU: | VIENTILUOTTOJA KOSKEVAT RAHOITUSEHDOT |
| --- | --- |

II LUKU:

| 10. | ENNAKKOMAKSU, SUURIN MAHDOLLINEN JULKINEN TUKI JA PAIKALLISKUSTANNUKSET |
| --- | --- |

10.

| 11. | MAIDEN LUOKITTELU ENIMMÄISTAKAISINMAKSUAJAN MÄÄRITTÄMISEKSI |
| --- | --- |

11.

| 12. | ENIMMÄISTAKAISINMAKSUAJAT |
| --- | --- |

12.

| 13. | MUITA VOIMALAITOKSIA KUIN YDINVOIMALAITOKSIA KOSKEVAT TAKAISINMAKSUEHDOT |
| --- | --- |

13.

| 14. | PÄÄOMAN TAKAISINMAKSU JA KORON MAKSAMINEN |
| --- | --- |

14.

| 15. | KOROT, TAKUUMAKSUT JA MUUT MAKSUT |
| --- | --- |

15.

| 16. | VIENTILUOTTOJEN KELPOISUUSAIKA |
| --- | --- |

16.

| 17. | TAPPIOIDEN VÄLTTÄMIS- TAI RAJOITTAMISTOIMET |
| --- | --- |

17.

| 18. | SOPEUTTAMINEN |
| --- | --- |

18.

| 19. | JULKISEN RAHOITUSTUEN KIINTEÄT VÄHIMMÄISKOROT |
| --- | --- |

19.

| 20. | MARKKINAVIITEKORKOJEN MÄÄRITTÄMINEN |
| --- | --- |

20.

| 21. | MARKKINAVIITEKORKOJEN SOVELTAMISAIKA |
| --- | --- |

21.

| 22. | MARKKINAVIITEKORKOJEN SOVELTAMINEN |
| --- | --- |

22.

| 23. | LUOTTORISKIN TAKUUMAKSU |
| --- | --- |

23.

| 24. | LUOTTORISKIN VÄHIMMÄISTAKUUMAKSUT |
| --- | --- |

24.

| 25. | MAARISKIN LUOKITTELU |
| --- | --- |

25.

| 26. | VALTION LUOTTORISKIN ARVIOINTI |
| --- | --- |

26.

| 27. | OSTAJARISKIN LUOKITTELU |
| --- | --- |

27.

| 28. | MONENVÄLISTEN JA ALUEELLISTEN INSTITUUTIOIDEN LUOKITUS |
| --- | --- |

28.

| 29. | JULKISEN VIENTILUOTON KATTAVUUDEN PROSENTTIOSUUS JA LAATU |
| --- | --- |

29.

| 30. | MAARISKIN LIEVENTÄMISMENETELMÄT |
| --- | --- |

30.

| 31. | OSTAJARISKEIHIN LIITTYVÄT LISÄVAKUUSJÄRJESTELYT |
| --- | --- |

31.

| 32. | LUOTTORISKIEN VÄHIMMÄISTAKUUMAKSUJEN SOVELTUVUUDEN UUDELLEENTARKASTELU |
| --- | --- |

32.

| III LUKU: | SIDOTTUA APUA KOSKEVAT MÄÄRÄYKSET |
| --- | --- |

III LUKU:

| 33. | YLEISPERIAATTEET |
| --- | --- |

33.

| 34. | SIDOTUN AVUN MUODOT |
| --- | --- |

34.

| 35. | YHDISTELMÄRAHOITUS |
| --- | --- |

35.

| 36. | MAIDEN KELPOISUUS SIDOTTUUN APUUN |
| --- | --- |

36.

| 37. | HANKKEIDEN KELPOISUUS |
| --- | --- |

37.

| 38. | VÄHIMMÄISLAHJA-ASTE |
| --- | --- |

38.

| 39. | POIKKEUKSET MAIDEN TAI HANKKEIDEN KELPOISUUDESTA SIDOTTUUN APUUN |
| --- | --- |

39.

| 40. | SIDOTUN AVUN LAHJA-ASTEEN LASKEMINEN |
| --- | --- |

40.

| 41. | SIDOTUN AVUN KELPOISUUSAIKA |
| --- | --- |

41.

| 42. | SOPEUTTAMINEN |
| --- | --- |

42.

| IV LUKU: | MENETTELYT |
| --- | --- |

IV LUKU:

| I JAKSO: | VIENTILUOTTOJA JA KAUPPAAN LIITTYVIÄ AVUSTUKSIA KOSKEVAT YHTEISET MENETTELYT |
| --- | --- |

I JAKSO:

| 43. | ILMOITUKSET |
| --- | --- |

43.

| 44. | JULKISTA TUKEA KOSKEVA TIETO |
| --- | --- |

44.

| 45. | SOPEUTTAMISMENETTELYT |
| --- | --- |

45.

| 46. | ERITYISNEUVOTTELUT |
| --- | --- |

46.

| 2 JAKSO: | VIENTILUOTTOJA KOSKEVAT MENETTELYT |
| --- | --- |

2 JAKSO:

| 47. | ENNAKKOILMOITUS- JA KESKUSTELUMENETTELY |
| --- | --- |

47.

| 48. | ENNAKKOILMOITUS |
| --- | --- |

48.

| 3 JAKSO: | KAUPPAAN LIITTYVÄÄ APUA KOSKEVAT MENETTELYT |
| --- | --- |

3 JAKSO:

| 49. | ENNAKKOILMOITUS |
| --- | --- |

49.

| 50. | VÄLITÖN ILMOITUS |
| --- | --- |

50.

| 4 JAKSO: | SIDOTTUA APUA KOSKEVAT NEUVOTTELUMENETTELYT |
| --- | --- |

4 JAKSO:

| 51. | NEUVOTTELUJEN TARKOITUS |
| --- | --- |

51.

| 52. | NEUVOTTELUJEN LAAJUUS JA AJOITUS |
| --- | --- |

52.

| 53. | NEUVOTTELUJEN TULOS |
| --- | --- |

53.

| 5 JAKSO: | VIENTILUOTTOJA JA KAUPPAAN LIITTYVIÄ AVUSTUKSIA KOSKEVA TIEDONVAIHTO |
| --- | --- |

5 JAKSO:

| 54. | YHTEYSTAHOT |
| --- | --- |

54.

| 55. | KYSELYJEN LAAJUUS |
| --- | --- |

55.

| 56. | VASTAUSTEN LAAJUUS |
| --- | --- |

56.

| 57. | SUULLISET NEUVOTTELUT |
| --- | --- |

57.

| 58. | YHTEISTÄ KANTAA KOSKEVAT MENETTELYT JA NIIDEN MUOTO |
| --- | --- |

58.

| 59. | VASTAUKSET YHTEISTÄ KANTAA KOSKEVIIN EHDOTUKSIIN |
| --- | --- |

59.

| 60. | YHTEISTEN KANTOJEN HYVÄKSYMINEN |
| --- | --- |

60.

| 61. | YHTEISIÄ KANTOJA KOSKEVAT ERIMIELISYYDET |
| --- | --- |

61.

| 62. | YHTEISEN KANNAN VOIMAANTULO |
| --- | --- |

62.

| 63. | YHTEISTEN KANTOJEN VOIMASSAOLOAIKA |
| --- | --- |

63.

| 6 JAKSO: | VÄHIMMÄISKORKOJEN (MARKKINAVIITEKOROT) ILMOITTAMISTA KOSKEVAT TOIMINNALLISET MÄÄRÄYKSET |
| --- | --- |

6 JAKSO:

| 64. | VÄHIMMÄISKORKOJEN ILMOITTAMINEN |
| --- | --- |

64.

| 65. | KORKOJEN SOVELTAMISEN VOIMAANTULOPÄIVÄ |
| --- | --- |

65.

| 66. | KORKOJEN VÄLITTÖMÄT MUUTOKSET |
| --- | --- |

66.

| 7 JAKSO: | TARKASTELUT |
| --- | --- |

7 JAKSO:

| 67. | JÄRJESTELYN SÄÄNNÖLLINEN UUDELLEENTARKASTELU |
| --- | --- |

67.

| 68. | VÄHIMMÄISKORKOJEN UUDELLEENTARKASTELU |
| --- | --- |

68.

| 69. | VÄHIMMÄISTAKUUMAKSUJEN JA NIIHIN LIITTYVIEN SEIKKOJEN TARKASTELU |
| --- | --- |

69.

| LIITE I - | ALAKOHTAINEN LAIVALUOTTOSOPIMUS |
| --- | --- |

LIITE I -

| LIITE II - | YDINVOIMALAITOKSIA KOSKEVA ALAKOHTAINEN SOPIMUS |
| --- | --- |

LIITE II -

| LIITE III - | SIVIILI-ILMA-ALUKSIA KOSKEVA ALAKOHTAINEN SOPIMUS |
| --- | --- |

LIITE III -

| LIITE IV - | ALAKOHTAINEN SOPIMUS UUSIUTUVIA ENERGIANLÄHTEITÄ, ILMASTONMUUTOKSEN TORJUMISTA JA VESIHANKKEITA KOSKEVISTA VIENTILUOTOISTA |
| --- | --- |

LIITE IV -

| LIITE V - | ILMOITUKSISSA ANNETTAVAT TIEDOT |
| --- | --- |

LIITE V -

| LIITE VI - | VÄHIMMÄISTAKUUMAKSUJEN LASKEMINEN |
| --- | --- |

LIITE VI -

| LIITE VII - | KOLMANNEN OSAPUOLEN MAKSUTAKUUN SOVELTAMISTA KOSKEVAT PERUSTEET JA EDELLYTYKSET SEKÄ MONENVÄLISTEN TAI ALUEELLISTEN INSTITUUTIOIDEN LUOKITTELU |
| --- | --- |

LIITE VII -

| LIITE VIII - | MAARISKIN LIEVENTÄMISMENETELMIÄ KOSKEVAT PERUSTEET JA EDELLYTYKSET JA OSTAJARISKEIHIN LIITTYVÄT LISÄVAKUUSJÄRJESTELYT |
| --- | --- |

LIITE VIII -

| LIITE IX - | KEHITYSAVUN LAADUN ARVIOINTIPERUSTEET |
| --- | --- |

LIITE IX -

| LIITE X - | HANKERAHOITUSTOIMIIN SOVELLETTAVAT EHDOT |
| --- | --- |

LIITE X -

| LIITE XI - | MÄÄRITELMÄT |
| --- | --- |

LIITE XI -

| LIITE XII - | OSTAJARISKILUOKKIEN LAADULLISET KUVAUKSET |
| --- | --- |

LIITE XII -

| LIITE XIII - | MARKKINOIDEN VIITEARVOT LUOKKAAN 0 LUOKITELLUISSA MAISSA TOTEUTETTAVISSA TOIMISSA |
| --- | --- |

LIITE XIII -

I   LUKU

YLEISET MÄÄRÄYKSET

1.   TARKOITUS

| a) | Julkisesti tuettuja vientiluottoja koskevan järjestelyn, jäljempänä ’järjestely’, tärkein tavoite on luoda kehys julkisesti tuettujen vientiluottojen asianmukaiselle käytölle. |
| --- | --- |

a)

Julkisesti tuettuja vientiluottoja koskevan järjestelyn, jäljempänä ’järjestely’, tärkein tavoite on luoda kehys julkisesti tuettujen vientiluottojen asianmukaiselle käytölle.

| b) | Järjestelyn avulla pyritään edistämään 5 artiklan a kohdan mukaisen julkisen tuen toimintaedellytyksiä tukemalla viejien välistä kilpailua siten, että se perustuisi pikemminkin tavaroiden ja palveluiden laatuun ja hintaan kuin mahdollisimman edullisiin julkisesti tuettuihin ehtoihin. |
| --- | --- |

b)

Järjestelyn avulla pyritään edistämään 5 artiklan a kohdan mukaisen julkisen tuen toimintaedellytyksiä tukemalla viejien välistä kilpailua siten, että se perustuisi pikemminkin tavaroiden ja palveluiden laatuun ja hintaan kuin mahdollisimman edullisiin julkisesti tuettuihin ehtoihin.

2.   STATUS

OECD:ssä laadittu järjestely tuli alun perin voimaan huhtikuussa 1978 ja on kestoltaan rajoittamaton. Järjestely on osallistujien välinen herrasmiessopimus, eli se ei ole OECD:n sitova määräys (1), vaikka OECD:n sihteeristö, jäljempänä ’sihteeristö’, osallistuu järjestelyn hallinnollisten asioiden hoitoon.

3.   OSALLISTUMINEN

Järjestelyyn osallistuvat nykyisin Australia, Euroopan unioni, Japani, Kanada, Korea, Norja, Sveitsi, Uusi-Seelanti ja Yhdysvallat. Nykyiset osallistujat voivat kutsua mukaan muita OECD:n jäseniä tai siihen kuulumattomia maita.

4.   OSALLISTUMATTOMILLE MAILLE TARJOLLA OLEVA TIETO

| a) | Osallistujat sitoutuvat vaihtamaan tietoja järjestelyyn osallistumattomien maiden kanssa 5 artiklan a kohdan mukaiseen julkiseen tukeen liittyvistä ilmoituksista. |
| --- | --- |

a)

Osallistujat sitoutuvat vaihtamaan tietoja järjestelyyn osallistumattomien maiden kanssa 5 artiklan a kohdan mukaiseen julkiseen tukeen liittyvistä ilmoituksista.

| b) | Vastavuoroisuuteen perustuen osallistuja toimittaa kilpailutilanteessa olevan osallistumattoman maan pyynnöstä vastauksen julkisen tukensa rahoitusehdoista, samalla tavoin kuin se vastaisi osallistujan pyyntöön. |
| --- | --- |

b)

Vastavuoroisuuteen perustuen osallistuja toimittaa kilpailutilanteessa olevan osallistumattoman maan pyynnöstä vastauksen julkisen tukensa rahoitusehdoista, samalla tavoin kuin se vastaisi osallistujan pyyntöön.

5.   SOVELTAMISALA

Järjestelyä sovelletaan kaikkeen julkishallinnon myöntämään tai sen lukuun myönnettyyn tavaroiden ja/tai palveluiden vientiä koskevaan julkiseen tukeen, rahoitusleasingsopimukset mukaan luettuina, jonka takaisinmaksuaika on vähintään kaksi vuotta.

| a) | Julkista tukea voidaan myöntää erimuotoisena:






  1) | Vientitakuu tai vientiluottovakuutus (pelkkä takuukate) |
| --- | --- | --- |

a)

Julkista tukea voidaan myöntää erimuotoisena:

1)

Vientitakuu tai vientiluottovakuutus (pelkkä takuukate)

| 2) | Julkinen rahoitustuki:






  — | suora luotto/rahoitus ja jälleenrahoitus tai |
| --- | --- | --- |

2)

Julkinen rahoitustuki:

—

suora luotto/rahoitus ja jälleenrahoitus tai

| — | korkotuki. |
| --- | --- |

—

korkotuki.

| 3) | Edellä mainittujen mikä tahansa yhdistelmä. |
| --- | --- |

3)

Edellä mainittujen mikä tahansa yhdistelmä.

| b) | Järjestelyä sovelletaan sidottuun apuun; IV luvun mukaisia menettelyjä sovelletaan myös kauppaan liittyvään sitomattomaan apuun. |
| --- | --- |

b)

Järjestelyä sovelletaan sidottuun apuun; IV luvun mukaisia menettelyjä sovelletaan myös kauppaan liittyvään sitomattomaan apuun.

| c) | Järjestelyä ei sovelleta sotateollisuuden laitteisiin eikä maataloushyödykkeisiin. |
| --- | --- |

c)

Järjestelyä ei sovelleta sotateollisuuden laitteisiin eikä maataloushyödykkeisiin.

| d) | Julkista tukea ei saa myöntää, jos on olemassa selviä todisteita siitä, että sopimus on ensisijaisesti tehty suotuisampien takaisinmaksuehtojen saamiseksi muussa kuin tavaroiden lopullisessa kohdemaassa olevan ostajan kanssa. |
| --- | --- |

d)

Julkista tukea ei saa myöntää, jos on olemassa selviä todisteita siitä, että sopimus on ensisijaisesti tehty suotuisampien takaisinmaksuehtojen saamiseksi muussa kuin tavaroiden lopullisessa kohdemaassa olevan ostajan kanssa.

6.   ALAKOHTAISET SOPIMUKSET

| a) | Järjestelyyn kuuluvat seuraavista aiheista tehdyt alakohtaiset sopimukset:






  — | Laivat (liite I) |
| --- | --- | --- |

a)

Järjestelyyn kuuluvat seuraavista aiheista tehdyt alakohtaiset sopimukset:

—

Laivat (liite I)

| — | Ydinvoimalaitokset (liite II) |
| --- | --- |

—

Ydinvoimalaitokset (liite II)

| — | Siviili-ilma-alukset (liite III) |
| --- | --- |

—

Siviili-ilma-alukset (liite III)

| — | Uusiutuviin energianlähteisiin liittyvät hankkeet ja vesihankkeet (liite IV). |
| --- | --- |

—

Uusiutuviin energianlähteisiin liittyvät hankkeet ja vesihankkeet (liite IV).

| b) | Alakohtaisen sopimuksen osapuolet voivat soveltaa sopimuksen määräyksiä julkiseen tukeen, joka koskee kyseisen sopimuksen piiriin kuuluvien tavaroiden tai palveluiden vientiä. Jos alakohtaisessa sopimuksessa ei ole vastaavaa määräystä kuin järjestelyssä, alakohtaisen sopimuksen osapuolen on sovellettava järjestelyn määräystä. |
| --- | --- |

b)

Alakohtaisen sopimuksen osapuolet voivat soveltaa sopimuksen määräyksiä julkiseen tukeen, joka koskee kyseisen sopimuksen piiriin kuuluvien tavaroiden tai palveluiden vientiä. Jos alakohtaisessa sopimuksessa ei ole vastaavaa määräystä kuin järjestelyssä, alakohtaisen sopimuksen osapuolen on sovellettava järjestelyn määräystä.

7.   HANKERAHOITUS

| a) | Osallistujat voivat soveltaa liitteessä X vahvistettuja ehtoja tavaroiden tai palvelujen vientiin, kun kyseessä on liitteen X lisäyksessä 1 vahvistetut perusteet täyttävä toimi. |
| --- | --- |

a)

Osallistujat voivat soveltaa liitteessä X vahvistettuja ehtoja tavaroiden tai palvelujen vientiin, kun kyseessä on liitteen X lisäyksessä 1 vahvistetut perusteet täyttävä toimi.

| b) | Edellä olevaa a kohtaa sovelletaan ydinvoimalaitoksia koskevan alakohtaisen sopimuksen sekä uusiutuvia energianlähteitä ja vesihankkeita koskevan alakohtaisen sopimuksen piiriin kuuluvien tavaroiden ja palvelujen vientiin. |
| --- | --- |

b)

Edellä olevaa a kohtaa sovelletaan ydinvoimalaitoksia koskevan alakohtaisen sopimuksen sekä uusiutuvia energianlähteitä ja vesihankkeita koskevan alakohtaisen sopimuksen piiriin kuuluvien tavaroiden ja palvelujen vientiin.

| c) | Edellä olevaa a kohtaa ei sovelleta siviili-ilma-aluksia koskevan alakohtaisen sopimuksen ja alakohtaisen laivaluottosopimuksen piiriin kuuluvien tavaroiden ja palvelujen vientiin. |
| --- | --- |

c)

Edellä olevaa a kohtaa ei sovelleta siviili-ilma-aluksia koskevan alakohtaisen sopimuksen ja alakohtaisen laivaluottosopimuksen piiriin kuuluvien tavaroiden ja palvelujen vientiin.

8.   JÄRJESTELYSTÄ EROAMINEN

Osallistuja voi erota järjestelystä ilmoittamalla aikomuksestaan kirjallisesti sihteeristöön reaaliaikaisilla viestimillä, esimerkiksi OECD:n online-tietojärjestelmän (OLIS) kautta. Ero tulee voimaan 180 vuorokautta sen jälkeen, kun sihteeristö on saanut kyseisen ilmoituksen.

9.   SEURANTA

Sihteeristö seuraa järjestelyn toteuttamista.

II   LUKU

VIENTILUOTTOJA KOSKEVAT RAHOITUSEHDOT

Vientiluottoja koskeviin rahoitusehtoihin sisältyvät kaikki tässä luvussa olevat määräykset, joita on tulkittava yhteydessä toisiinsa.

Järjestely asettaa rajoituksia ehdoille, joita voidaan julkisesti tukea. Osallistujat myöntävät, että järjestelyn rahoitusehtoja rajoittavampia ehtoja sovelletaan perinteisesti tiettyihin kaupan tai teollisuuden aloihin. Osallistujat kunnioittavat edelleen tällaisia perinteisiä rahoitusehtoja ja erityisesti periaatetta, jonka mukaan takaisinmaksuajat eivät ylitä tavaroiden elinkaarta.

10.   ENNAKKOMAKSU, SUURIN MAHDOLLINEN JULKINEN TUKI JA PAIKALLISKUSTANNUKSET

| a) | Osallistujien on vaadittava, että julkisesti tuettujen tavaroiden ja palveluiden ostajilta peritään ennakkomaksu, jonka suuruus on vähintään 15 prosenttia vientisopimuksen arvosta, viimeistään liitteessä XI tarkoitettuna luoton alkamisajankohtana. Ennakkomaksuja arvioitaessa vientisopimuksen arvoa voidaan suhteellisesti alentaa, jos toimeen sisältyy kolmannesta maasta peräisin olevia tuotteita ja palveluita, joille ei ole myönnetty julkista tukea. Takuumaksu voidaan rahoittaa tai vakuuttaa sataprosenttisesti. Takuumaksu voidaan sisällyttää tai olla sisällyttämättä vientisopimuksen arvoon. Luoton alkamisajankohdan jälkeen tehtyjä takuumaksuja ei tässä yhteydessä pidetä ennakkomaksuina. |
| --- | --- |

a)

Osallistujien on vaadittava, että julkisesti tuettujen tavaroiden ja palveluiden ostajilta peritään ennakkomaksu, jonka suuruus on vähintään 15 prosenttia vientisopimuksen arvosta, viimeistään liitteessä XI tarkoitettuna luoton alkamisajankohtana. Ennakkomaksuja arvioitaessa vientisopimuksen arvoa voidaan suhteellisesti alentaa, jos toimeen sisältyy kolmannesta maasta peräisin olevia tuotteita ja palveluita, joille ei ole myönnetty julkista tukea. Takuumaksu voidaan rahoittaa tai vakuuttaa sataprosenttisesti. Takuumaksu voidaan sisällyttää tai olla sisällyttämättä vientisopimuksen arvoon. Luoton alkamisajankohdan jälkeen tehtyjä takuumaksuja ei tässä yhteydessä pidetä ennakkomaksuina.

| b) | Ennakkomaksuihin ei myönnetä muuta julkista tukea kuin ennen luottoajan alkua ilmenevien tavanomaisten riskien vastaisia vakuutuksia tai takuita. |
| --- | --- |

b)

Ennakkomaksuihin ei myönnetä muuta julkista tukea kuin ennen luottoajan alkua ilmenevien tavanomaisten riskien vastaisia vakuutuksia tai takuita.

| c) | Lukuun ottamatta b ja d kohdassa vahvistettuja tapauksia osallistujien myöntämän julkisen tuen arvo saa olla enintään 85 prosenttia vientisopimuksen arvosta kolmansien maiden toimitukset mukaan luettuina mutta paikalliskustannuksia lukuun ottamatta. |
| --- | --- |

c)

Lukuun ottamatta b ja d kohdassa vahvistettuja tapauksia osallistujien myöntämän julkisen tuen arvo saa olla enintään 85 prosenttia vientisopimuksen arvosta kolmansien maiden toimitukset mukaan luettuina mutta paikalliskustannuksia lukuun ottamatta.

| d) | Osallistujat voivat myöntää julkista tukea paikalliskustannuksiin seuraavilla edellytyksillä:






  1) | Paikalliskustannuksiin myönnetty julkinen tuki ei saa olla enemmän kuin 30 prosenttia vientisopimuksen arvosta. |
| --- | --- | --- |

d)

Osallistujat voivat myöntää julkista tukea paikalliskustannuksiin seuraavilla edellytyksillä:

1)

Paikalliskustannuksiin myönnetty julkinen tuki ei saa olla enemmän kuin 30 prosenttia vientisopimuksen arvosta.

| 2) | Tukea paikalliskustannuksiin ei myönnetä edullisemmilla tai suotuisammilla ehdoilla kuin sellaiseen vientiin, johon nämä paikalliskustannukset liittyvät. |
| --- | --- |

2)

Tukea paikalliskustannuksiin ei myönnetä edullisemmilla tai suotuisammilla ehdoilla kuin sellaiseen vientiin, johon nämä paikalliskustannukset liittyvät.

| 3) | Jos paikalliskustannuksiin myönnetty julkinen tuki ylittää 15 prosenttia vientisopimuksen arvosta, tuesta on tehtävä 48 artiklan mukaisesti ennakkoilmoitus, jossa täsmennetään tuettavien paikalliskustannusten erityispiirteet. |
| --- | --- |

3)

Jos paikalliskustannuksiin myönnetty julkinen tuki ylittää 15 prosenttia vientisopimuksen arvosta, tuesta on tehtävä 48 artiklan mukaisesti ennakkoilmoitus, jossa täsmennetään tuettavien paikalliskustannusten erityispiirteet.

11.   MAIDEN LUOKITTELU ENIMMÄISTAKAISINMAKSUAJAN MÄÄRITTÄMISEKSI

| a) | Luokkaan I kuuluvat korkean tulotason (2) OECD-maat. Kaikki muut maat kuuluvat luokkaan II. |
| --- | --- |

a)

Luokkaan I kuuluvat korkean tulotason (2) OECD-maat. Kaikki muut maat kuuluvat luokkaan II.

| b) | Maiden luokittelussa sovelletaan seuraavia toiminnallisia perusteita ja menettelyjä:






  1) | Järjestelyä varten tehtävän luokittelun määräytymisen perustana on Maailmanpankin luotonsaajamaiden luokittelua varten laskema bruttokansantulo asukasta kohti. |
| --- | --- | --- |

b)

Maiden luokittelussa sovelletaan seuraavia toiminnallisia perusteita ja menettelyjä:

1)

Järjestelyä varten tehtävän luokittelun määräytymisen perustana on Maailmanpankin luotonsaajamaiden luokittelua varten laskema bruttokansantulo asukasta kohti.

| 2) | Jos Maailmanpankilla ei ole käytettävissään tarpeeksi tietoa asukasta kohti laskettavan bruttokansantulon määrittämiseksi, sitä pyydetään arvioimaan, onko kyseisen maan bruttokansantulo asukasta kohti tuolloisen kynnysarvon ylä- vai alapuolella. Maa luokitellaan tämän arvion perusteella, elleivät osallistujat sovi muista toimenpiteistä. |
| --- | --- |

2)

Jos Maailmanpankilla ei ole käytettävissään tarpeeksi tietoa asukasta kohti laskettavan bruttokansantulon määrittämiseksi, sitä pyydetään arvioimaan, onko kyseisen maan bruttokansantulo asukasta kohti tuolloisen kynnysarvon ylä- vai alapuolella. Maa luokitellaan tämän arvion perusteella, elleivät osallistujat sovi muista toimenpiteistä.

| 3) | Jos maan luokittelua muutetaan 11 artiklan a kohdan mukaisesti, uusi luokitus tulee voimaan kaksi viikkoa sen jälkeen, kun sihteeristö on toimittanut edellä mainittujen Maailmanpankin tietojen perusteella tehdyt päätelmät kaikille osallistujille. |
| --- | --- |

3)

Jos maan luokittelua muutetaan 11 artiklan a kohdan mukaisesti, uusi luokitus tulee voimaan kaksi viikkoa sen jälkeen, kun sihteeristö on toimittanut edellä mainittujen Maailmanpankin tietojen perusteella tehdyt päätelmät kaikille osallistujille.

| 4) | Maailmanpankin tekemiä lukujen tarkistuksia ei oteta järjestelyssä huomioon. Maan luokitusta voidaan kuitenkin muuttaa yhteisellä kannalla, ja osallistujat suhtautuvat myönteisesti muutokseen, joka johtuu sellaisista luvuissa olevista virheistä ja poisjääneistä tiedoista, jotka havaitaan myöhemmin sen vuoden aikana, jona sihteeristö toimitti alkuperäiset luvut osallistujille. |
| --- | --- |

4)

Maailmanpankin tekemiä lukujen tarkistuksia ei oteta järjestelyssä huomioon. Maan luokitusta voidaan kuitenkin muuttaa yhteisellä kannalla, ja osallistujat suhtautuvat myönteisesti muutokseen, joka johtuu sellaisista luvuissa olevista virheistä ja poisjääneistä tiedoista, jotka havaitaan myöhemmin sen vuoden aikana, jona sihteeristö toimitti alkuperäiset luvut osallistujille.

| c) | Maa siirtyy luokasta toiseen vasta, kun Maailmanpankin luokitus sen osalta on pysynyt samana kahden peräkkäisen vuoden ajan. |
| --- | --- |

c)

Maa siirtyy luokasta toiseen vasta, kun Maailmanpankin luokitus sen osalta on pysynyt samana kahden peräkkäisen vuoden ajan.

12.   ENIMMÄISTAKAISINMAKSUAJAT

Enimmäistakaisinmaksuaika vaihtelee 11 artiklassa esitettyjen perusteiden mukaisesti määritetyn maaluokittelun mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 13 artiklan soveltamista.

| a) | Luokkaan I kuuluvien maiden osalta enimmäistakaisinmaksuaika on viisi vuotta, mutta osallistujat voivat sopia takaisinmaksuajan pidentämisestä kahdeksaan ja puoleen vuoteen noudattamalla 48 artiklassa tarkoitettuja ennakkoilmoitusmenettelyjä. |
| --- | --- |

a)

Luokkaan I kuuluvien maiden osalta enimmäistakaisinmaksuaika on viisi vuotta, mutta osallistujat voivat sopia takaisinmaksuajan pidentämisestä kahdeksaan ja puoleen vuoteen noudattamalla 48 artiklassa tarkoitettuja ennakkoilmoitusmenettelyjä.

| b) | Luokkaan II kuuluvien maiden osalta enimmäistakaisinmaksuaika on 10 vuotta. |
| --- | --- |

b)

Luokkaan II kuuluvien maiden osalta enimmäistakaisinmaksuaika on 10 vuotta.

| c) | Jos sopimukseen liittyy useampi kuin yksi kohdemaa, osallistujien on pyrittävä vahvistamaan yhteinen kanta 58–63 artiklassa tarkoitettujen menettelyjen mukaisesti, jotta voitaisiin sopia tarkoituksenmukaisista ehdoista. |
| --- | --- |

c)

Jos sopimukseen liittyy useampi kuin yksi kohdemaa, osallistujien on pyrittävä vahvistamaan yhteinen kanta 58–63 artiklassa tarkoitettujen menettelyjen mukaisesti, jotta voitaisiin sopia tarkoituksenmukaisista ehdoista.

13.   MUITA VOIMALAITOKSIA KUIN YDINVOIMALAITOKSIA KOSKEVAT TAKAISINMAKSUEHDOT

| a) | Muiden voimalaitosten kuin ydinvoimalaitosten enimmäistakaisinmaksuaika on 12 vuotta. Jos osallistuja aikoo myöntää tukea luotolle, jonka takaisinmaksuaika on pidempi kuin 12 artiklassa määrätään, osallistujan on tehtävä 48 artiklassa tarkoitetun menettelyn mukainen ennakkoilmoitus. |
| --- | --- |

a)

Muiden voimalaitosten kuin ydinvoimalaitosten enimmäistakaisinmaksuaika on 12 vuotta. Jos osallistuja aikoo myöntää tukea luotolle, jonka takaisinmaksuaika on pidempi kuin 12 artiklassa määrätään, osallistujan on tehtävä 48 artiklassa tarkoitetun menettelyn mukainen ennakkoilmoitus.

| b) | Muilla voimalaitoksilla kuin ydinvoimalaitoksilla tarkoitetaan kokonaisia voimalaitoksia, jotka eivät toimi ydinpolttoaineella, tai niiden osia, mukaan luettuina kaikki näiden voimalaitosten rakentamisen ja käyttöönoton suoranaisesti edellyttämät osat, kalusto, materiaalit ja palvelut (myös henkilöstön kouluttaminen). Mukaan ei lueta kustannuksia, joista ostaja yleensä vastaa, esimerkiksi ydinvoimalaitoksen rajojen ulkopuoliseen maanmuokkaukseen, teiden rakentamiseen, työmaa-asuntoloihin, voimalinjoihin, kytkentäkenttiin ja vesihuoltoon liittyviä kustannuksia eikä kustannuksia, jotka johtuvat ostajan maan virallisista hyväksymismenettelyistä (kuten työmaaluvista, rakennusluvista ja polttoaineen latausluvista), paitsi






  1) | tapaukset, joissa kytkentäkentän ostaja on sama kuin voimalaitoksen ostaja, jolloin alkuperäisen kytkentäkentän enimmäistakaisinmaksuaika on sama kuin muun kuin ydinvoimalaitoksen enimmäistakaisinmaksuaika (eli 12 vuotta); ja |
| --- | --- | --- |

b)

Muilla voimalaitoksilla kuin ydinvoimalaitoksilla tarkoitetaan kokonaisia voimalaitoksia, jotka eivät toimi ydinpolttoaineella, tai niiden osia, mukaan luettuina kaikki näiden voimalaitosten rakentamisen ja käyttöönoton suoranaisesti edellyttämät osat, kalusto, materiaalit ja palvelut (myös henkilöstön kouluttaminen). Mukaan ei lueta kustannuksia, joista ostaja yleensä vastaa, esimerkiksi ydinvoimalaitoksen rajojen ulkopuoliseen maanmuokkaukseen, teiden rakentamiseen, työmaa-asuntoloihin, voimalinjoihin, kytkentäkenttiin ja vesihuoltoon liittyviä kustannuksia eikä kustannuksia, jotka johtuvat ostajan maan virallisista hyväksymismenettelyistä (kuten työmaaluvista, rakennusluvista ja polttoaineen latausluvista), paitsi

1)

tapaukset, joissa kytkentäkentän ostaja on sama kuin voimalaitoksen ostaja, jolloin alkuperäisen kytkentäkentän enimmäistakaisinmaksuaika on sama kuin muun kuin ydinvoimalaitoksen enimmäistakaisinmaksuaika (eli 12 vuotta); ja

| 2) | ala-asemat, muuntajat ja voimalinjat, joiden jännite on vähintään 100 kV. Niiden enimmäistakaisinmaksuaika on sama kuin muun voimalaitoksen kuin ydinvoimalaitoksen. |
| --- | --- |

2)

ala-asemat, muuntajat ja voimalinjat, joiden jännite on vähintään 100 kV. Niiden enimmäistakaisinmaksuaika on sama kuin muun voimalaitoksen kuin ydinvoimalaitoksen.

14.   PÄÄOMAN TAKAISINMAKSU JA KORON MAKSAMINEN

| a) | Vientiluoton pääoma maksetaan takaisin samansuuruisina erinä. |
| --- | --- |

a)

Vientiluoton pääoma maksetaan takaisin samansuuruisina erinä.

| b) | Pääomaa on lyhennettävä ja korkoa on maksettava vähintään joka kuudes kuukausi, ja ensimmäinen erä maksetaan viimeistään kuuden kuukauden kuluttua luoton alkamisajankohdasta. |
| --- | --- |

b)

Pääomaa on lyhennettävä ja korkoa on maksettava vähintään joka kuudes kuukausi, ja ensimmäinen erä maksetaan viimeistään kuuden kuukauden kuluttua luoton alkamisajankohdasta.

| c) | Leasingtoimiin myönnettävien vientiluottojen osalta voidaan samansuuruiset pääomalyhennykset ja koronmaksut yhdistää toisiinsa sen sijaan, että käytettäisiin a kohdan mukaisia samansuuruisia pääomanlyhennyseriä. |
| --- | --- |

c)

Leasingtoimiin myönnettävien vientiluottojen osalta voidaan samansuuruiset pääomalyhennykset ja koronmaksut yhdistää toisiinsa sen sijaan, että käytettäisiin a kohdan mukaisia samansuuruisia pääomanlyhennyseriä.

| d) | Poikkeuksellisissa ja asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa vientiluottoja voidaan myöntää muillakin kuin a–c kohdassa vahvistetuilla ehdoilla. Tällaisen tuen on perustuttava siihen, ettei se ajankohta, jolloin velallinen saa varat käyttöönsä, ole tasapainossa puolivuosittaiseen tasaeräiseen takaisinmaksuaikatauluun perustuvan velanhoitoprofiilin kanssa, ja sen yhteydessä on noudatettava seuraavia perusteita:






  1) | Mikään yksittäinen pääoman takaisinmaksuerä tai kuuden kuukauden sisällä tapahtuva sarja takaisinmaksuja ei saa ylittää 25:tä prosenttia luoton pääomasta. |
| --- | --- | --- |

d)

Poikkeuksellisissa ja asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa vientiluottoja voidaan myöntää muillakin kuin a–c kohdassa vahvistetuilla ehdoilla. Tällaisen tuen on perustuttava siihen, ettei se ajankohta, jolloin velallinen saa varat käyttöönsä, ole tasapainossa puolivuosittaiseen tasaeräiseen takaisinmaksuaikatauluun perustuvan velanhoitoprofiilin kanssa, ja sen yhteydessä on noudatettava seuraavia perusteita:

1)

Mikään yksittäinen pääoman takaisinmaksuerä tai kuuden kuukauden sisällä tapahtuva sarja takaisinmaksuja ei saa ylittää 25:tä prosenttia luoton pääomasta.

| 2) | Pääomaa on maksettava takaisin vähintään joka kahdestoista kuukausi. Ensimmäinen takaisinmaksuerä on suoritettava viimeistään 12 kuukauden kuluttua luoton alkamisajankohdasta, ja tuolloin on luoton pääomasta oltava maksettuna takaisin vähintään 2 prosenttia. |
| --- | --- |

2)

Pääomaa on maksettava takaisin vähintään joka kahdestoista kuukausi. Ensimmäinen takaisinmaksuerä on suoritettava viimeistään 12 kuukauden kuluttua luoton alkamisajankohdasta, ja tuolloin on luoton pääomasta oltava maksettuna takaisin vähintään 2 prosenttia.

| 3) | Korkoa on maksettava vähintään joka kahdestoista kuukausi, ja ensimmäinen erä maksetaan viimeistään kuuden kuukauden kuluttua luoton alkamisajankohdasta. |
| --- | --- |

3)

Korkoa on maksettava vähintään joka kahdestoista kuukausi, ja ensimmäinen erä maksetaan viimeistään kuuden kuukauden kuluttua luoton alkamisajankohdasta.

| 4) | Keskimääräinen painotettu takaisinmaksuaika ei saa ylittää seuraavia:






  — | valtio-ostajan toimet (tai toimet, joilla on valtion maksutakuu): neljä ja puoli vuotta luokkaan I kuuluvissa maissa toteutettavien toimien osalta ja viisi vuotta ja kolme kuukautta luokkaan II kuuluvissa maissa toteutettavien toimien osalta, |
| --- | --- | --- |

4)

Keskimääräinen painotettu takaisinmaksuaika ei saa ylittää seuraavia:

—

valtio-ostajan toimet (tai toimet, joilla on valtion maksutakuu): neljä ja puoli vuotta luokkaan I kuuluvissa maissa toteutettavien toimien osalta ja viisi vuotta ja kolme kuukautta luokkaan II kuuluvissa maissa toteutettavien toimien osalta,

| — | muiden kuin valtio-ostajien toimet (joilla ei ole valtion maksutakuuta): viisi vuotta luokkaan I ja kuusi vuotta luokkaan II kuuluvien maiden osalta, |
| --- | --- |

—

muiden kuin valtio-ostajien toimet (joilla ei ole valtion maksutakuuta): viisi vuotta luokkaan I ja kuusi vuotta luokkaan II kuuluvien maiden osalta,

| — | sen estämättä, mitä kahdessa edellä olevassa luetelmakohdassa määrätään: kuusi vuotta ja kolme kuukautta toimille, joilla tuetaan 13 artiklassa tarkoitettuja muita voimalaitoksia kuin ydinvoimalaitoksia. |
| --- | --- |

—

sen estämättä, mitä kahdessa edellä olevassa luetelmakohdassa määrätään: kuusi vuotta ja kolme kuukautta toimille, joilla tuetaan 13 artiklassa tarkoitettuja muita voimalaitoksia kuin ydinvoimalaitoksia.

| 5) | Jos osallistuja ei myönnä tukea a–c kohdan mukaisesti, sen on annettava siitä 48 artiklan mukainen ennakkoilmoitus, jossa esitetään päätöksen syyt. |
| --- | --- |

5)

Jos osallistuja ei myönnä tukea a–c kohdan mukaisesti, sen on annettava siitä 48 artiklan mukainen ennakkoilmoitus, jossa esitetään päätöksen syyt.

| e) | Luoton alkamisajankohdan jälkeen erääntyvää korkoa ei saa pääomittaa. |
| --- | --- |

e)

Luoton alkamisajankohdan jälkeen erääntyvää korkoa ei saa pääomittaa.

15.   KOROT, TAKUUMAKSUT JA MUUT MAKSUT

| a) | Korkoon eivät sisälly






  1) | takuumaksut tai muut toimitusluottojen tai rahoitusluottojen vakuutus- tai takauskulut; |
| --- | --- | --- |

a)

Korkoon eivät sisälly

1)

takuumaksut tai muut toimitusluottojen tai rahoitusluottojen vakuutus- tai takauskulut;

| 2) | muut vientiluottoon liittyvät pankkien maksut tai palkkiot kuin vuosittaiset tai puolivuosittaiset pankkimaksut, joita maksetaan koko takaisinmaksuajan; |
| --- | --- |

2)

muut vientiluottoon liittyvät pankkien maksut tai palkkiot kuin vuosittaiset tai puolivuosittaiset pankkimaksut, joita maksetaan koko takaisinmaksuajan;

| 3) | tuojamaan määräysten mukaiset lähdeverot. |
| --- | --- |

3)

tuojamaan määräysten mukaiset lähdeverot.

| b) | Jos julkinen tuki annetaan suorina luottoina, suorana rahoituksena tai jälleenrahoituksena, takuumaksu voidaan lisätä koron nimellisarvoon tai periä erillisenä maksuna; kumpikin osatekijä on annettava osallistujille erikseen tiedoksi. |
| --- | --- |

b)

Jos julkinen tuki annetaan suorina luottoina, suorana rahoituksena tai jälleenrahoituksena, takuumaksu voidaan lisätä koron nimellisarvoon tai periä erillisenä maksuna; kumpikin osatekijä on annettava osallistujille erikseen tiedoksi.

16.   VIENTILUOTTOJEN KELPOISUUSAIKA

Lukuun ottamatta 21 artiklan mukaisten markkinaviitekorkojen (CIRR, Commercial Interest Reference Rate) kelpoisuusaikaa, yksittäisen vientiluoton tai puiteluoton rahoitusehdot voidaan vahvistaa enintään kuudeksi kuukaudeksi ennen lopullisen maksusitoumuksen tekemistä.

17.   TAPPIOIDEN VÄLTTÄMIS- TAI RAJOITTAMISTOIMET

Tämä järjestely ei vaikuta vientiluottolaitosten tai rahoituslaitosten oikeuteen sopia järjestelyn määräyksiä edullisemmista ehdoista, jos kyseiset toimet toteutetaan sopimuksen tekemisen jälkeen (vientiluottosopimuksen ja siihen liittyvien asiakirjojen tultua voimaan) ja kun tarkoituksena on yksinomaan välttää tai rajoittaa tappioita sellaisten tapausten yhteydessä, jotka voivat johtaa maksamatta jättämiseen tai vaateisiin.

18.   SOPEUTTAMINEN

Ottaen huomioon osallistujan kansainväliset velvoitteet ja noudattaen järjestelyn tavoitetta osallistuja voi 45 artiklassa vahvistettujen menettelyjen mukaisesti sopeuttaa osallistujan tai osallistumattoman maan tarjoamia rahoitusehtoja. Tämän artiklan mukaisesti tarjottuja rahoitusehtoja pidetään I ja II luvun sekä soveltuvin osin liitteiden I, II, III, IV ja X mukaisina.

19.   JULKISEN RAHOITUSTUEN KIINTEÄT VÄHIMMÄISKOROT

| a) | Osallistujien, jotka tarjoavat julkista rahoitustukea kiinteäkorkoisille lainoille, on sovellettava asianmukaisia markkinaviitekorkoja (CIRR) vähimmäiskorkoina. Markkinaviitekorot ovat seuraavien periaatteiden mukaisesti määritettyjä korkotasoja:






  1) | Markkinaviitekorkojen olisi edustettava lopullisia markkinalainauskorkoja kyseisen valuutan kotimarkkinoilla. |
| --- | --- | --- |

a)

Osallistujien, jotka tarjoavat julkista rahoitustukea kiinteäkorkoisille lainoille, on sovellettava asianmukaisia markkinaviitekorkoja (CIRR) vähimmäiskorkoina. Markkinaviitekorot ovat seuraavien periaatteiden mukaisesti määritettyjä korkotasoja:

1)

Markkinaviitekorkojen olisi edustettava lopullisia markkinalainauskorkoja kyseisen valuutan kotimarkkinoilla.

| 2) | Markkinaviitekorkojen olisi vastattava pääosin ensimmäisen luokan kotimaisen luotonsaajan korkoa. |
| --- | --- |

2)

Markkinaviitekorkojen olisi vastattava pääosin ensimmäisen luokan kotimaisen luotonsaajan korkoa.

| 3) | Markkinaviitekorkojen olisi perustuttava kiinteäkorkoisen rahoituksen rahoituskustannuksiin. |
| --- | --- |

3)

Markkinaviitekorkojen olisi perustuttava kiinteäkorkoisen rahoituksen rahoituskustannuksiin.

| 4) | Markkinaviitekorko ei saisi johtaa kotimaisten kilpailuedellytysten vääristymiseen. |
| --- | --- |

4)

Markkinaviitekorko ei saisi johtaa kotimaisten kilpailuedellytysten vääristymiseen.

| 5) | Markkinaviitekorkojen olisi pääosin vastattava ensimmäisen luokan ulkomaisen luotonsaajan saatavilla olevaa korkoa. |
| --- | --- |

5)

Markkinaviitekorkojen olisi pääosin vastattava ensimmäisen luokan ulkomaisen luotonsaajan saatavilla olevaa korkoa.

| b) | Julkisen rahoitustuen tarjoaminen ei korvaa kokonaan eikä osittain luottoriskin takuumaksua, joka 23 artiklan mukaisesti laskutetaan maksamatta jättämiseen liittyvän riskin kattamiseksi. |
| --- | --- |

b)

Julkisen rahoitustuen tarjoaminen ei korvaa kokonaan eikä osittain luottoriskin takuumaksua, joka 23 artiklan mukaisesti laskutetaan maksamatta jättämiseen liittyvän riskin kattamiseksi.

20.   MARKKINAVIITEKORKOJEN MÄÄRITTÄMINEN

| a) | Kaikki osallistujat, jotka haluavat määrittää markkinaviitekoron, valitsevat aluksi valuutalleen toisen seuraavista peruskorkojärjestelmistä:






  1) | valtion kolmen vuoden joukkovelkakirjojen tuotto silloin, kun rahoituksen takaisinmaksuaika on enintään viisi vuotta, valtion viiden vuoden joukkovelkakirjojen tuotto silloin, kun takaisinmaksuaika on enemmän kuin viisi ja enintään kahdeksan ja puoli vuotta, sekä valtion seitsemän vuoden joukkovelkakirjojen tuotto silloin, kun takaisinmaksuaika on enemmän kuin kahdeksan ja puoli vuotta; tai |
| --- | --- | --- |

a)

Kaikki osallistujat, jotka haluavat määrittää markkinaviitekoron, valitsevat aluksi valuutalleen toisen seuraavista peruskorkojärjestelmistä:

1)

valtion kolmen vuoden joukkovelkakirjojen tuotto silloin, kun rahoituksen takaisinmaksuaika on enintään viisi vuotta, valtion viiden vuoden joukkovelkakirjojen tuotto silloin, kun takaisinmaksuaika on enemmän kuin viisi ja enintään kahdeksan ja puoli vuotta, sekä valtion seitsemän vuoden joukkovelkakirjojen tuotto silloin, kun takaisinmaksuaika on enemmän kuin kahdeksan ja puoli vuotta; tai

| 2) | valtion viiden vuoden joukkovelkakirjojen tuotto kaikissa maturiteeteissa. |
| --- | --- |

2)

valtion viiden vuoden joukkovelkakirjojen tuotto kaikissa maturiteeteissa.

Osallistujat voivat sopia poikkeuksista peruskorkojärjestelmään.

| b) | Markkinaviitekorot määritetään lisäämällä 100 peruspisteen suuruinen kiinteä marginaali kunkin osallistujan peruskorkoon, elleivät osallistujat muuta sovi. |
| --- | --- |

b)

Markkinaviitekorot määritetään lisäämällä 100 peruspisteen suuruinen kiinteä marginaali kunkin osallistujan peruskorkoon, elleivät osallistujat muuta sovi.

| c) | Muut osallistujat käyttävät tietylle valuutalle määrättyä markkinaviitekorkoa, jos ne päättävät käyttää tuota valuuttaa. |
| --- | --- |

c)

Muut osallistujat käyttävät tietylle valuutalle määrättyä markkinaviitekorkoa, jos ne päättävät käyttää tuota valuuttaa.

| d) | Osallistuja voi muuttaa peruskorkojärjestelmäänsä tehtyään muutoksesta ennakkoilmoituksen kuusi kuukautta ennen sen toteuttamista ja neuvoteltuaan muiden osallistujien kanssa. |
| --- | --- |

d)

Osallistuja voi muuttaa peruskorkojärjestelmäänsä tehtyään muutoksesta ennakkoilmoituksen kuusi kuukautta ennen sen toteuttamista ja neuvoteltuaan muiden osallistujien kanssa.

| e) | Osallistuja tai osallistumaton maa voi pyytää markkinaviitekoron määrittämistä osallistumattoman maan valuutalle. Kuultuaan asianomaista osallistumatonta maata osallistuja tai asianomaisen osallistumattoman maan puolesta toimiva sihteeristö voi ehdottaa markkinaviitekoron määrittämistä kyseisessä valuutassa käyttämällä 58–63 artiklan mukaisia yhteistä kantaa koskevia menettelyjä. |
| --- | --- |

e)

Osallistuja tai osallistumaton maa voi pyytää markkinaviitekoron määrittämistä osallistumattoman maan valuutalle. Kuultuaan asianomaista osallistumatonta maata osallistuja tai asianomaisen osallistumattoman maan puolesta toimiva sihteeristö voi ehdottaa markkinaviitekoron määrittämistä kyseisessä valuutassa käyttämällä 58–63 artiklan mukaisia yhteistä kantaa koskevia menettelyjä.

21.   MARKKINAVIITEKORKOJEN SOVELTAMISAIKA

Toimeen sovellettavan korkotason saa vahvistaa enintään 120 päivän ajaksi. Asianomaiseen markkinaviitekorkoon lisätään 20 peruspisteen suuruinen marginaali, jos julkisen rahoitustuen ehdot on vahvistettu ennen sopimuksen tekopäivää.

22.   MARKKINAVIITEKORKOJEN SOVELTAMINEN

| a) | Kun julkista rahoitustukea myönnetään vaihtuvakorkoisille lainoille, pankit tai muut rahoituslaitokset eivät saa tarjota lainan kestoaikana vaihtoehtoa, joka olisi alhaisempi kuin (alkuperäisen sopimuksen tekohetkellä voimassa oleva) markkinaviitekorko tai lyhyt markkinakorko. |
| --- | --- |

a)

Kun julkista rahoitustukea myönnetään vaihtuvakorkoisille lainoille, pankit tai muut rahoituslaitokset eivät saa tarjota lainan kestoaikana vaihtoehtoa, joka olisi alhaisempi kuin (alkuperäisen sopimuksen tekohetkellä voimassa oleva) markkinaviitekorko tai lyhyt markkinakorko.

| b) | Jos lainan tai sen osan takaisinmaksua vapaaehtoisesti aikaistetaan, luotonsaaja korvaa julkista rahoitustukea tarjoavalle valtion laitokselle kaikki kustannukset ja tappiot, jotka aikaistetusta takaisinmaksusta aiheutuvat, mukaan luettuina kustannukset, jotka aiheutuvat valtion laitokselle aikaistetun takaisinmaksun keskeyttämän kiinteäkorkoisen kassavirran osan korvaamisesta. |
| --- | --- |

b)

Jos lainan tai sen osan takaisinmaksua vapaaehtoisesti aikaistetaan, luotonsaaja korvaa julkista rahoitustukea tarjoavalle valtion laitokselle kaikki kustannukset ja tappiot, jotka aikaistetusta takaisinmaksusta aiheutuvat, mukaan luettuina kustannukset, jotka aiheutuvat valtion laitokselle aikaistetun takaisinmaksun keskeyttämän kiinteäkorkoisen kassavirran osan korvaamisesta.

23.   LUOTTORISKIN TAKUUMAKSU

Osallistujat laskuttavat korkokustannusten lisäksi takuumaksun kattaakseen vientiluottojen maksamatta jättämiseen liittyvän riskin. Osallistujien laskuttamien takuumaksujen on perustuttava riskiin, lähennyttävä toisiaan ja oltava määrältään riittäviä pitkän aikavälin toimintakustannusten ja tappioiden kattamiseksi.

24.   LUOTTORISKIN VÄHIMMÄISTAKUUMAKSUT

Osallistujien on laskutettava vähintään luottoriskeihin sovellettava vähimmäistakuumaksu (Minimum Premium Rate, MPR).

| a) | Sovellettava vähimmäistakuumaksu määritetään seuraavien tekijöiden mukaisesti:






  — | sovellettava maariskiluokitus, |
| --- | --- | --- |

a)

Sovellettava vähimmäistakuumaksu määritetään seuraavien tekijöiden mukaisesti:

—

sovellettava maariskiluokitus,

| — | riskikauden pituus (Horizon of Risk eli HOR), |
| --- | --- |

—

riskikauden pituus (Horizon of Risk eli HOR),

| — | valittu velallisen ostajariskiluokka, |
| --- | --- |

—

valittu velallisen ostajariskiluokka,

| — | poliittiseen ja kaupalliseen riskiin liittyvän tarjotun takuukatteen suuruus ja julkisen vientiluottotuotteen laatu, |
| --- | --- |

—

poliittiseen ja kaupalliseen riskiin liittyvän tarjotun takuukatteen suuruus ja julkisen vientiluottotuotteen laatu,

| — | sovelletut maariskin lieventämismenetelmät, ja |
| --- | --- |

—

sovelletut maariskin lieventämismenetelmät, ja

| — | sovelletut ostajariskien kattamiseen tarkoitetut lisävakuusjärjestelyt. |
| --- | --- |

—

sovelletut ostajariskien kattamiseen tarkoitetut lisävakuusjärjestelyt.

| b) | MPR:t ilmaistaan prosentteina luoton pääoman arvosta, ikään kuin takuumaksut kerättäisiin täysimääräisinä luoton ensimmäisenä nostopäivänä. Vähimmäistakuumaksujen laskemisessa käytetty tapa, myös matemaattinen kaava, esitetään liitteessä VI. |
| --- | --- |

b)

MPR:t ilmaistaan prosentteina luoton pääoman arvosta, ikään kuin takuumaksut kerättäisiin täysimääräisinä luoton ensimmäisenä nostopäivänä. Vähimmäistakuumaksujen laskemisessa käytetty tapa, myös matemaattinen kaava, esitetään liitteessä VI.

| c) | MPR:iä ei ole vahvistettu toimille, joissa velallisina on luokkaan 0 luokiteltuja maita, ja osallistujien tällaisista toimista laskuttamat takuumaksut määritetään tapauskohtaisesti. Jotta varmistetaan, etteivät takuumaksut, joita osallistujat laskuttavat toimista, joissa velallisina on luokkaan 0 luokiteltuja maita, alita yksityisten markkinoiden hinnoittelua, osallistujien on noudatettava seuraavaa menettelyä:






  — | Osallistujien on markkinatiedon saatavuus ja toimen erityispiirteet huomioon ottaen määritettävä takuumaksu, jota sovelletaan käyttämällä viitearvoina yhtä tai useampaa liitteessä XIII mainittua markkinaviitearvoa, ja valittava tietylle toimelle parhaiten soveltuva(t) viitearvo(t). |
| --- | --- | --- |

c)

MPR:iä ei ole vahvistettu toimille, joissa velallisina on luokkaan 0 luokiteltuja maita, ja osallistujien tällaisista toimista laskuttamat takuumaksut määritetään tapauskohtaisesti. Jotta varmistetaan, etteivät takuumaksut, joita osallistujat laskuttavat toimista, joissa velallisina on luokkaan 0 luokiteltuja maita, alita yksityisten markkinoiden hinnoittelua, osallistujien on noudatettava seuraavaa menettelyä:

—

Osallistujien on markkinatiedon saatavuus ja toimen erityispiirteet huomioon ottaen määritettävä takuumaksu, jota sovelletaan käyttämällä viitearvoina yhtä tai useampaa liitteessä XIII mainittua markkinaviitearvoa, ja valittava tietylle toimelle parhaiten soveltuva(t) viitearvo(t).

| — | Sen estämättä, mitä edeltävässä kohdassa määrätään, jos asianmukainen markkinatieto on rajallista likviditeettisyistä tai muista syistä tai jos toimi on pieni (luoton arvo on alle 10 miljoonaa erityisnosto-oikeutta (Special Drawing Right, SDR)), osallistujien on laskutettava vähintään maariskiluokan 1 asianmukaista ostajariskiluokkaa vastaava MPR. |
| --- | --- |

—

Sen estämättä, mitä edeltävässä kohdassa määrätään, jos asianmukainen markkinatieto on rajallista likviditeettisyistä tai muista syistä tai jos toimi on pieni (luoton arvo on alle 10 miljoonaa erityisnosto-oikeutta (Special Drawing Right, SDR)), osallistujien on laskutettava vähintään maariskiluokan 1 asianmukaista ostajariskiluokkaa vastaava MPR.

| — | Osallistujien on annettava tilapäisesti (3) 48 artiklan a kohdan mukainen ennakkoilmoitus toimista, joissa velallinen/takaaja on maariskiluokkaan 0 luokitellusta maasta ja joissa luoton arvo on yli 10 miljoonaa erityisnosto-oikeutta. |
| --- | --- |

—

Osallistujien on annettava tilapäisesti (3) 48 artiklan a kohdan mukainen ennakkoilmoitus toimista, joissa velallinen/takaaja on maariskiluokkaan 0 luokitellusta maasta ja joissa luoton arvo on yli 10 miljoonaa erityisnosto-oikeutta.

| d) | Luokkaan 7 kuuluviin ”suurimman riskin” maihin sovelletaan periaatteessa kyseiselle luokalle määrättyjen MPR:ien lisäksi tulevia takuumaksuja, jotka julkista tukea tarjoava osallistuja määrittelee. |
| --- | --- |

d)

Luokkaan 7 kuuluviin ”suurimman riskin” maihin sovelletaan periaatteessa kyseiselle luokalle määrättyjen MPR:ien lisäksi tulevia takuumaksuja, jotka julkista tukea tarjoava osallistuja määrittelee.

| d) | Toimen MPR:ää laskettaessa käytetään sovellettavana maariskiluokituksena velallisen maan luokitusta ja sovellettavana ostajariskin luokituksena velallisen luokitusta, ellei






  — | suhteessa taattavan velan suuruuteen luottokelpoinen kolmas osapuoli tarjoa koko luottoajaksi vakuutta peruuttamattoman, varauksettoman, pyynnöstä maksettavan, oikeudellisesti pätevän ja täytäntöönpanokelpoisen takuun muodossa. Kun takuun antajana on kolmas osapuoli, osallistuja voi soveltaa sen maan maariskiluokitusta, jossa takuun antaja sijaitsee, ja takaajan ostajariskiluokkaa (4); tai |
| --- | --- | --- |

d)

Toimen MPR:ää laskettaessa käytetään sovellettavana maariskiluokituksena velallisen maan luokitusta ja sovellettavana ostajariskin luokituksena velallisen luokitusta, ellei

—

suhteessa taattavan velan suuruuteen luottokelpoinen kolmas osapuoli tarjoa koko luottoajaksi vakuutta peruuttamattoman, varauksettoman, pyynnöstä maksettavan, oikeudellisesti pätevän ja täytäntöönpanokelpoisen takuun muodossa. Kun takuun antajana on kolmas osapuoli, osallistuja voi soveltaa sen maan maariskiluokitusta, jossa takuun antaja sijaitsee, ja takaajan ostajariskiluokkaa (4); tai

| — | 28 artiklan mukainen monenvälinen tai alueellinen instituutio toimi joko luotonsaajana tai toimen takaajana, jolloin sovellettava maariskiluokitus ja ostajariskiluokka voi olla kyseisen monenvälisen tai alueellisen instituution luokitus. |
| --- | --- |

—

28 artiklan mukainen monenvälinen tai alueellinen instituutio toimi joko luotonsaajana tai toimen takaajana, jolloin sovellettava maariskiluokitus ja ostajariskiluokka voi olla kyseisen monenvälisen tai alueellisen instituution luokitus.

| f) | 24 artiklan e kohdan ensimmäisessä ja toisessa luetelmakohdassa kuvattujen tilanteiden mukaiset kolmannen osapuolen takuun soveltamiseen liittyvät perusteet ja edellytykset esitetään liitteessä VII. |
| --- | --- |

f)

24 artiklan e kohdan ensimmäisessä ja toisessa luetelmakohdassa kuvattujen tilanteiden mukaiset kolmannen osapuolen takuun soveltamiseen liittyvät perusteet ja edellytykset esitetään liitteessä VII.

| g) | Riskikauden pituus, jota käytetään vähimmäistakuumaksun laskemisessa, on puolet nostoajasta ja koko takaisinmaksuaika, ja oletuksena on asianmukainen vientiluoton takaisinmaksuprofiili eli pääoman takaisinmaksu puolivuosittaisina tasaerinä ja korko, jonka kertyminen alkaa kuusi kuukautta luoton alkamisen jälkeen. Takaisinmaksuprofiililtaan poikkeavien vientiluottojen vastaava takaisinmaksuaika (ilmaistuna puolivuosittaisina tasaerinä) lasketaan seuraavaa kaavaa käyttäen: |
| --- | --- |

g)

Formula

| h) | Osallistuja, joka päättää soveltaa MPR:ää, joka liittyy muuhun kuin takaajan maahan sijoittautuneen kolmannen osapuolen takuuseen, on tehtävä 47 artiklan a kohdan mukainen ennakkoilmoitus. Jos osallistuja päättää soveltaa MPR:ää takaajana toimivaan monenväliseen tai alueelliseen instituutioon, sen on tehtävä siitä 48 artiklan a kohdan mukainen ennakkoilmoitus. |
| --- | --- |

h)

Osallistuja, joka päättää soveltaa MPR:ää, joka liittyy muuhun kuin takaajan maahan sijoittautuneen kolmannen osapuolen takuuseen, on tehtävä 47 artiklan a kohdan mukainen ennakkoilmoitus. Jos osallistuja päättää soveltaa MPR:ää takaajana toimivaan monenväliseen tai alueelliseen instituutioon, sen on tehtävä siitä 48 artiklan a kohdan mukainen ennakkoilmoitus.

25.   MAARISKIN LUOKITTELU

Maat luokitellaan sen todennäköisyyden mukaan, joka niillä on suoriutua ulkomaanvelastaan (maakohtainen luottoriski).

| a) | Maakohtainen luottoriski muodostuu seuraavasta viidestä tekijästä:






  — | velallisen/takaajan hallituksen tai sen laitoksen, jonka kautta takaisinmaksu suoritetaan, määräämä takaisinmaksujen yleinen moratorio, |
| --- | --- | --- |

a)

Maakohtainen luottoriski muodostuu seuraavasta viidestä tekijästä:

—

velallisen/takaajan hallituksen tai sen laitoksen, jonka kautta takaisinmaksu suoritetaan, määräämä takaisinmaksujen yleinen moratorio,

| — | ilmoituksen tehneen osallistujan maan ulkopuolella esiintyvät poliittiset tapahtumat ja/tai taloudelliset vaikeudet taikka kyseisen maan ulkopuolella toteutetut lainsäädännölliset tai hallinnolliset toimenpiteet, jotka estävät tai viivyttävät luottoon liittyvien jo maksettujen varojen siirtämistä, |
| --- | --- |

—

ilmoituksen tehneen osallistujan maan ulkopuolella esiintyvät poliittiset tapahtumat ja/tai taloudelliset vaikeudet taikka kyseisen maan ulkopuolella toteutetut lainsäädännölliset tai hallinnolliset toimenpiteet, jotka estävät tai viivyttävät luottoon liittyvien jo maksettujen varojen siirtämistä,

| — | velallisen/takaajan maassa annetut säännökset, joiden mukaisesti paikallisessa valuutassa suoritetut lyhennykset muodostavat laillisen velanmaksun siitä huolimatta, että vaihtokurssien vaihtelun seurauksena nämä lyhennykset eivät enää luoton valuutaksi muunnettuina kata luoton koko määrää varojen siirtopäivänä, |
| --- | --- |

—

velallisen/takaajan maassa annetut säännökset, joiden mukaisesti paikallisessa valuutassa suoritetut lyhennykset muodostavat laillisen velanmaksun siitä huolimatta, että vaihtokurssien vaihtelun seurauksena nämä lyhennykset eivät enää luoton valuutaksi muunnettuina kata luoton koko määrää varojen siirtopäivänä,

| — | kaikki muiden maiden hallitusten toimenpiteet tai päätökset, jotka estävät luoton takaisinmaksun, ja |
| --- | --- |

—

kaikki muiden maiden hallitusten toimenpiteet tai päätökset, jotka estävät luoton takaisinmaksun, ja

| — | ilmoituksen tehneen osallistujan maan ulkopuolella ilmenevät ylivoimaiset esteet, kuten sota (mukaan lukien sisällissota), pakkolunastus, vallankumous, kapina, kansalaislevottomuudet, pyörremyrskyt, tulvat, maanjäristykset, tulivuorenpurkaukset, hyökyaallot ja ydinonnettomuudet. |
| --- | --- |

—

ilmoituksen tehneen osallistujan maan ulkopuolella ilmenevät ylivoimaiset esteet, kuten sota (mukaan lukien sisällissota), pakkolunastus, vallankumous, kapina, kansalaislevottomuudet, pyörremyrskyt, tulvat, maanjäristykset, tulivuorenpurkaukset, hyökyaallot ja ydinonnettomuudet.

| b) | Maat luokitellaan johonkin kahdeksasta maariskiluokasta (0–7). Luokille 1–7 on määritelty vähimmäistakuumaksut, mutta luokalle 0 ei, koska siihen kuuluvien maiden maakohtaista riskiä pidetään vähäpätöisenä. Luokkaan 0 luokiteltujen maiden toimiin liittyvä luottoriski koskee lähinnä velallisen/takaajan riskiä. |
| --- | --- |

b)

Maat luokitellaan johonkin kahdeksasta maariskiluokasta (0–7). Luokille 1–7 on määritelty vähimmäistakuumaksut, mutta luokalle 0 ei, koska siihen kuuluvien maiden maakohtaista riskiä pidetään vähäpätöisenä. Luokkaan 0 luokiteltujen maiden toimiin liittyvä luottoriski koskee lähinnä velallisen/takaajan riskiä.

| c) | Korkean tulotason (5) OECD-maat ja euroalue luokitellaan luokkaan 0.






  — | Korkean tulotasonsa vuoksi luokkaan 0 luokiteltu OECD-maa tai euroalueen maa pysyy vähimmäistakuumaksujen suhteen luokassa 0, kunnes se alittaa kahtena peräkkäisenä vuonna korkean tulotason bruttokansantulokynnyksen, jolloin sen luokittelua tarkastellaan 25 artiklan d–f kohdan mukaisesti uudestaan. |
| --- | --- | --- |

c)

Korkean tulotason (5) OECD-maat ja euroalue luokitellaan luokkaan 0.

—

Korkean tulotasonsa vuoksi luokkaan 0 luokiteltu OECD-maa tai euroalueen maa pysyy vähimmäistakuumaksujen suhteen luokassa 0, kunnes se alittaa kahtena peräkkäisenä vuonna korkean tulotason bruttokansantulokynnyksen, jolloin sen luokittelua tarkastellaan 25 artiklan d–f kohdan mukaisesti uudestaan.

| — | Jokainen kahtena peräkkäisenä vuonna korkean tulotason kynnyksen ylittävä OECD-maa tai euroalueen maa luokitellaan suoraan luokkaan 0. Luokittelu tulee voimaan heti, kun sihteeristö on ilmoittanut Maailmanpankin määrittelemästä maan statuksesta. |
| --- | --- |

—

Jokainen kahtena peräkkäisenä vuonna korkean tulotason kynnyksen ylittävä OECD-maa tai euroalueen maa luokitellaan suoraan luokkaan 0. Luokittelu tulee voimaan heti, kun sihteeristö on ilmoittanut Maailmanpankin määrittelemästä maan statuksesta.

| — | Muut maat, joiden arvioidaan olevan samalla riskitasolla, voidaan myös luokitella luokkaan 0. |
| --- | --- |

—

Muut maat, joiden arvioidaan olevan samalla riskitasolla, voidaan myös luokitella luokkaan 0.

| d) | Kaikki maat (6), joita ei ole edeltävän c kohdan mukaisesti luokiteltu luokkaan 0, luokitellaan käyttäen maariskin luokitusmenetelmää, johon kuuluu






  — | maariskin arviointimalli, jäljempänä ’malli’, johon sisältyy maakohtaisen luottoriskin määrällinen arviointi ja joka perustuu jokaisen maan osalta kolmeen riskinosoitinryhmään: osallistujien kokemukseen maan maksukyvystä, maan rahoitustilanteeseen ja maan taloudelliseen tilanteeseen. Mallin menetelmät sisältävät eri vaiheita kuten riskinosoitinryhmän arvioinnin sekä näiden yhdistämisen ja joustavan painotuksen, |
| --- | --- | --- |

d)

Kaikki maat (6), joita ei ole edeltävän c kohdan mukaisesti luokiteltu luokkaan 0, luokitellaan käyttäen maariskin luokitusmenetelmää, johon kuuluu

—

maariskin arviointimalli, jäljempänä ’malli’, johon sisältyy maakohtaisen luottoriskin määrällinen arviointi ja joka perustuu jokaisen maan osalta kolmeen riskinosoitinryhmään: osallistujien kokemukseen maan maksukyvystä, maan rahoitustilanteeseen ja maan taloudelliseen tilanteeseen. Mallin menetelmät sisältävät eri vaiheita kuten riskinosoitinryhmän arvioinnin sekä näiden yhdistämisen ja joustavan painotuksen,

| — | mallin tulosten laatuarviointi, jossa tarkastellaan maakohtaisesti poliittisia ja/tai muita riskitekijöitä, jotta nämä mallissa kokonaan tai osittain huomiotta jätetyt riskitekijät saataisiin otettua huomioon. Tämä voi tarvittaessa johtaa mallin perusteella tehdyn määrällisen arvioinnin tarkistukseen lopullisen maakohtaisen luottoriskiarvion suuntaan. |
| --- | --- |

—

mallin tulosten laatuarviointi, jossa tarkastellaan maakohtaisesti poliittisia ja/tai muita riskitekijöitä, jotta nämä mallissa kokonaan tai osittain huomiotta jätetyt riskitekijät saataisiin otettua huomioon. Tämä voi tarvittaessa johtaa mallin perusteella tehdyn määrällisen arvioinnin tarkistukseen lopullisen maakohtaisen luottoriskiarvion suuntaan.

| e) | Maariskiluokitusta seurataan jatkuvasti, ja se tarkistetaan vähintään kerran vuodessa. Maariskiluokitusmenetelmästä johtuvat muutokset ilmoitetaan välittömästi sihteeristölle. Kun maa luokitellaan uudestaan alempaan tai korkeampaan maariskiluokkaan, osallistujat alkavat laskuttaa uuden maariskiluokan MPR:ien tasoisia tai niitä korkeampia takuumaksuja viimeistään viidentenä työpäivänä sen jälkeen, kun sihteeristö on ilmoittanut uudelleenluokituksesta. |
| --- | --- |

e)

Maariskiluokitusta seurataan jatkuvasti, ja se tarkistetaan vähintään kerran vuodessa. Maariskiluokitusmenetelmästä johtuvat muutokset ilmoitetaan välittömästi sihteeristölle. Kun maa luokitellaan uudestaan alempaan tai korkeampaan maariskiluokkaan, osallistujat alkavat laskuttaa uuden maariskiluokan MPR:ien tasoisia tai niitä korkeampia takuumaksuja viimeistään viidentenä työpäivänä sen jälkeen, kun sihteeristö on ilmoittanut uudelleenluokituksesta.

| f) | Sihteeristö julkistaa maariskiluokitukset. |
| --- | --- |

f)

Sihteeristö julkistaa maariskiluokitukset.

26.   VALTION LUOTTORISKIN ARVIOINTI

| a) | Kaikkien 25 artiklan d kohdan mukaisesti maariskin luokitusmenetelmää käyttäen luokiteltujen maiden valtion luottoriski arvioidaan niiden poikkeuksen mukaisten valtioiden yksilöimiseksi,






  — | jotka eivät ole maan alhaisimman riskin velallisia ja |
| --- | --- | --- |

a)

Kaikkien 25 artiklan d kohdan mukaisesti maariskin luokitusmenetelmää käyttäen luokiteltujen maiden valtion luottoriski arvioidaan niiden poikkeuksen mukaisten valtioiden yksilöimiseksi,

—

jotka eivät ole maan alhaisimman riskin velallisia ja

| — | joiden luottoriski on merkittävästi suurempi kuin maariski. |
| --- | --- |

—

joiden luottoriski on merkittävästi suurempi kuin maariski.

| b) | Edellä 26 artiklan a kohdassa luetellut perusteet täyttävät valtiot yksilöidään käyttäen valtion luottoriskin arviointimenetelmää, jonka osallistujat ovat laatineet ja josta ne ovat sopineet. |
| --- | --- |

b)

Edellä 26 artiklan a kohdassa luetellut perusteet täyttävät valtiot yksilöidään käyttäen valtion luottoriskin arviointimenetelmää, jonka osallistujat ovat laatineet ja josta ne ovat sopineet.

| c) | Edellä 26 artiklan a kohdassa luetellut perusteet täyttävien valtioiden luetteloa seurataan jatkuvasti, ja sitä tarkastellaan vähintään kerran vuodessa. Valtion luottoriskin arviointimenetelmän käyttöön perustuvat muutokset ilmoitetaan välittömästi sihteeristölle. |
| --- | --- |

c)

Edellä 26 artiklan a kohdassa luetellut perusteet täyttävien valtioiden luetteloa seurataan jatkuvasti, ja sitä tarkastellaan vähintään kerran vuodessa. Valtion luottoriskin arviointimenetelmän käyttöön perustuvat muutokset ilmoitetaan välittömästi sihteeristölle.

| d) | Sihteeristö julkistaa luettelon edellä 26 artiklan b kohdan mukaisesti yksilöidyistä valtioista. |
| --- | --- |

d)

Sihteeristö julkistaa luettelon edellä 26 artiklan b kohdan mukaisesti yksilöidyistä valtioista.

27.   OSTAJARISKIN LUOKITTELU

Maariskiluokkiin 1–7 luokitelluissa maissa sijaitsevat velalliset ja tarvittaessa takaajat luokitellaan ostajariskiluokkaan, joka on määritetty velallisen/takaajan maan perusteella (7). Liite VI sisältää ostajariskiluokat, joihin velalliset ja takaajat luokitellaan. Liite XII sisältää ostajariskiluokkien laadulliset kuvaukset.

| a) | Ostajariskiluokitukset perustuvat velallisen/takaajan etuoikeutettujen vakuudettomien lainojen luokitukseen, jonka osallistuja on määrittänyt. |
| --- | --- |

a)

Ostajariskiluokitukset perustuvat velallisen/takaajan etuoikeutettujen vakuudettomien lainojen luokitukseen, jonka osallistuja on määrittänyt.

| b) | Sen estämättä, mitä edellä 27 artiklan a kohdassa määrätään, järjestelyn liitteen X (hankerahoitus) ehtojen mukaisesti tukea saavat toimet ja toimet, joiden luoton arvo on enintään viisi miljoonaa erityisnosto-oikeutta, voidaan luokitella toimikohtaisesti eli ostajariskeihin liittyvien lisävakuusjärjestelyjen soveltamisen jälkeen näihin toimiin ei voida soveltaa alennuksia ostajariskeihin liittyvien lisävakuusjärjestelyjen perusteella riippumatta toimien luokituksesta. |
| --- | --- |

b)

Sen estämättä, mitä edellä 27 artiklan a kohdassa määrätään, järjestelyn liitteen X (hankerahoitus) ehtojen mukaisesti tukea saavat toimet ja toimet, joiden luoton arvo on enintään viisi miljoonaa erityisnosto-oikeutta, voidaan luokitella toimikohtaisesti eli ostajariskeihin liittyvien lisävakuusjärjestelyjen soveltamisen jälkeen näihin toimiin ei voida soveltaa alennuksia ostajariskeihin liittyvien lisävakuusjärjestelyjen perusteella riippumatta toimien luokituksesta.

| c) | Valtiovelalliset ja valtiotakaajat luokitellaan ostajariskiluokkaan SOV/CC0. |
| --- | --- |

c)

Valtiovelalliset ja valtiotakaajat luokitellaan ostajariskiluokkaan SOV/CC0.

| d) | Poikkeustapauksissa muut kuin valtiovelalliset ja muut kuin valtiotakaajat voidaan luokitella ostajariskiluokaltaan valtion luottoriskiä parempaan luokkaan ”Better than Sovereign” (SOV+), (8) jos






  — | velallisella/takaajalla on akkreditoidun luottoluokituslaitoksen (9) (credit rating agency, CRA) myöntämä ulkomaanvaluuttainen luokitus, joka on parempi kuin saman CRA:n tämän sijaintivaltiolle myöntämä ulkomaanvaluuttainen luokitus, tai |
| --- | --- | --- |

d)

Poikkeustapauksissa muut kuin valtiovelalliset ja muut kuin valtiotakaajat voidaan luokitella ostajariskiluokaltaan valtion luottoriskiä parempaan luokkaan ”Better than Sovereign” (SOV+), (8) jos

—

velallisella/takaajalla on akkreditoidun luottoluokituslaitoksen (9) (credit rating agency, CRA) myöntämä ulkomaanvaluuttainen luokitus, joka on parempi kuin saman CRA:n tämän sijaintivaltiolle myöntämä ulkomaanvaluuttainen luokitus, tai

| — | velallinen/takaaja sijaitsee maassa, jossa valtion luottoriski on määritelty merkittävästi maariskiä suuremmaksi. |
| --- | --- |

—

velallinen/takaaja sijaitsee maassa, jossa valtion luottoriski on määritelty merkittävästi maariskiä suuremmaksi.

| e) | Osallistujien on tehtävä 48 artiklan a kohdan mukainen ennakkoilmoitus toimista, joissa






  — | velallisena/takaajana ei ole valtio ja joista laskutettu takuumaksu on alhaisempi kuin ostajariskiluokan CC1 mukainen maksu eli CC0 tai SOV+, |
| --- | --- | --- |

e)

Osallistujien on tehtävä 48 artiklan a kohdan mukainen ennakkoilmoitus toimista, joissa

—

velallisena/takaajana ei ole valtio ja joista laskutettu takuumaksu on alhaisempi kuin ostajariskiluokan CC1 mukainen maksu eli CC0 tai SOV+,

| — | velallisena/takaajana ei ole valtio ja joiden luoton arvo ylittää viisi miljoonaa erityisnosto-oikeutta ja joissa osallistuja arvioi akkreditoidun CRA:n jo luokittelemaa muuta kuin valtiovelallista/valtiotakaajaa koskevan riskiluokituksen paremmaksi kuin akkreditoitu CRA (10). |
| --- | --- |

—

velallisena/takaajana ei ole valtio ja joiden luoton arvo ylittää viisi miljoonaa erityisnosto-oikeutta ja joissa osallistuja arvioi akkreditoidun CRA:n jo luokittelemaa muuta kuin valtiovelallista/valtiotakaajaa koskevan riskiluokituksen paremmaksi kuin akkreditoitu CRA (10).

| f) | Kun osallistujat kilpailevat tietystä toimesta, jonka yhteydessä kilpailevat osallistujat ovat luokitelleet velallisen/takaajan eri ostajariskiluokkiin, niiden on pyrittävä sopimaan yhteisestä ostajariskiluokituksesta. Jos yhteisestä luokituksesta ei päästä sopimukseen, osallistujia, jotka ovat luokitelleet velallisen/takaajan korkeampaan ostajariskiluokkaan, ei estetä soveltamasta alempaa ostajariskiluokitusta. |
| --- | --- |

f)

Kun osallistujat kilpailevat tietystä toimesta, jonka yhteydessä kilpailevat osallistujat ovat luokitelleet velallisen/takaajan eri ostajariskiluokkiin, niiden on pyrittävä sopimaan yhteisestä ostajariskiluokituksesta. Jos yhteisestä luokituksesta ei päästä sopimukseen, osallistujia, jotka ovat luokitelleet velallisen/takaajan korkeampaan ostajariskiluokkaan, ei estetä soveltamasta alempaa ostajariskiluokitusta.

28.   MONENVÄLISTEN JA ALUEELLISTEN INSTITUUTIOIDEN LUOKITUS

Monenväliset ja alueelliset instituutiot luokitellaan yhteen kahdeksasta maariskiluokasta (0–7) (11) ja niiden luokitusta tarkistetaan tarvittaessa; sihteeristö julkistaa sovellettavat luokitukset.

29.   JULKISEN VIENTILUOTON KATTAVUUDEN PROSENTTIOSUUS JA LAATU

MPR:t eriytetään vientiluottotuotteiden laatuerojen ja osallistujien tarjoaman takuukatteen huomioon ottamiseksi liitteen VI mukaisesti. Eriyttäminen perustuu viejän näkökulmaan (tarkoituksena on poistaa viejille/rahoituslaitoksille tarjottavien tuotteiden vaihtelevasta laadusta aiheutuva kilpailuvaikutus).

| a) | Vientiluottotuotteen laatu riippuu siitä, onko tuote vakuutus, takuu vai suora luotto/rahoitus, ja vakuutustuotteiden laatu siitä, kattavatko ne korvausvaatimusten odotusajan (eli jakso velallista koskevasta eräpäivästä siihen päivään, jona viejä/rahoituslaitos voi vaatia takaisinmaksua vakuutuksen antajalta) korot ilman lisämaksua. |
| --- | --- |

a)

Vientiluottotuotteen laatu riippuu siitä, onko tuote vakuutus, takuu vai suora luotto/rahoitus, ja vakuutustuotteiden laatu siitä, kattavatko ne korvausvaatimusten odotusajan (eli jakso velallista koskevasta eräpäivästä siihen päivään, jona viejä/rahoituslaitos voi vaatia takaisinmaksua vakuutuksen antajalta) korot ilman lisämaksua.

| b) | Kaikki osallistujien tarjoamat vientiluottotuotteet luokitellaan johonkin seuraavista kolmesta tuoteluokasta:






  — | vakiotasoa rajoitetumpi tuote eli vakuutus, joka ei kata korvausvaatimusten odotusaikaan liittyviä korkoja, ja vakuutus, joka kattaa kyseiset korot ja jossa takuumaksuihin sovelletaan asianmukaista korotusta, |
| --- | --- | --- |

b)

Kaikki osallistujien tarjoamat vientiluottotuotteet luokitellaan johonkin seuraavista kolmesta tuoteluokasta:

—

vakiotasoa rajoitetumpi tuote eli vakuutus, joka ei kata korvausvaatimusten odotusaikaan liittyviä korkoja, ja vakuutus, joka kattaa kyseiset korot ja jossa takuumaksuihin sovelletaan asianmukaista korotusta,

| — | vakiotuote eli vakuutus, joka kattaa korvausvaatimusten odotusaikaan liittyvät korot ja jossa takuumaksuihin ei sovelleta korotusta, sekä suora luotto / suora rahoitus, ja |
| --- | --- |

—

vakiotuote eli vakuutus, joka kattaa korvausvaatimusten odotusaikaan liittyvät korot ja jossa takuumaksuihin ei sovelleta korotusta, sekä suora luotto / suora rahoitus, ja

| — | vakiotasoa täydellisempi tuote eli ehdottomat takuut. |
| --- | --- |

—

vakiotasoa täydellisempi tuote eli ehdottomat takuut.

30.   MAARISKIN LIEVENTÄMISMENETELMÄT

| a) | Osallistujat voivat soveltaa seuraavia maariskin lieventämismenetelmiä, joita koskevat erityismääräykset sisältyvät liitteeseen VIII:






  — | ulkomailla sijaitseva tulevien rahavirtojen rakenne ja sulkutili |
| --- | --- | --- |

a)

Osallistujat voivat soveltaa seuraavia maariskin lieventämismenetelmiä, joita koskevat erityismääräykset sisältyvät liitteeseen VIII:

—

ulkomailla sijaitseva tulevien rahavirtojen rakenne ja sulkutili

| — | paikallisvaluuttamääräinen rahoitus. |
| --- | --- |

—

paikallisvaluuttamääräinen rahoitus.

| b) | Osallistujan, joka soveltaa maariskin lieventämismenetelmään perustuvaa MPR:ää, on annettava 47 artiklan a kohdan mukainen ennakkoilmoitus. |
| --- | --- |

b)

Osallistujan, joka soveltaa maariskin lieventämismenetelmään perustuvaa MPR:ää, on annettava 47 artiklan a kohdan mukainen ennakkoilmoitus.

31.   OSTAJARISKEIHIN LIITTYVÄT LISÄVAKUUSJÄRJESTELYT

| a) | Osallistujat voivat käyttää seuraavia ostajariskien kattamiseen tarkoitettuja lisävakuusjärjestelyjä (Buyer Risk Credit Enhancement, BRCE), joiden perusteella voidaan soveltaa luoton lisävakuustekijää (Credit Enhancement Factor, CEF), joka on suurempi kuin 0:






  — | Sopimustuottojen tai sopimussaatavien siirtäminen |
| --- | --- | --- |

a)

Osallistujat voivat käyttää seuraavia ostajariskien kattamiseen tarkoitettuja lisävakuusjärjestelyjä (Buyer Risk Credit Enhancement, BRCE), joiden perusteella voidaan soveltaa luoton lisävakuustekijää (Credit Enhancement Factor, CEF), joka on suurempi kuin 0:

—

Sopimustuottojen tai sopimussaatavien siirtäminen

| — | Omaisuuseriin perustuva vakuus |
| --- | --- |

—

Omaisuuseriin perustuva vakuus

| — | Käyttöomaisuuteen perustuva vakuus |
| --- | --- |

—

Käyttöomaisuuteen perustuva vakuus

| — | Sulkutili |
| --- | --- |

—

Sulkutili

| b) | CEF:n enimmäisarvot ja BRCE:n arvot määritellään liitteessä VIII. |
| --- | --- |

b)

CEF:n enimmäisarvot ja BRCE:n arvot määritellään liitteessä VIII.

| c) | BRCE:itä käytetään yksinään tai yhdistelminä seuraavien edellytysten mukaisesti:






  — | BRCE:n käytön perusteella saatava CEF on enintään 0,35 |
| --- | --- | --- |

c)

BRCE:itä käytetään yksinään tai yhdistelminä seuraavien edellytysten mukaisesti:

—

BRCE:n käytön perusteella saatava CEF on enintään 0,35

| — | ”omaisuuseriin perustuvaa vakuutta” ja ”käyttöomaisuuteen perustuvaa vakuutta” ei voida käyttää samassa toimessa |
| --- | --- |

—

”omaisuuseriin perustuvaa vakuutta” ja ”käyttöomaisuuteen perustuvaa vakuutta” ei voida käyttää samassa toimessa

| — | BRCE:itä ei voida soveltaa, jos sovellettava maariskiluokitus on parantunut ”ulkomailla sijaitsevan tulevien rahavirtojen rakenteen ja sulkutilin” käytön vuoksi. |
| --- | --- |

—

BRCE:itä ei voida soveltaa, jos sovellettava maariskiluokitus on parantunut ”ulkomailla sijaitsevan tulevien rahavirtojen rakenteen ja sulkutilin” käytön vuoksi.

| d) | Osallistujat tekevät 48 artiklan a kohdan mukaisen ennakkoilmoituksen toimista, joissa velallisena/takaajana ei ole valtio ja joiden luoton arvo ylittää viisi miljoonaa erityisnosto-oikeutta, jos BRCE:iden perusteella sovelletaan CEF:ää, joka on suurempi kuin 0. |
| --- | --- |

d)

Osallistujat tekevät 48 artiklan a kohdan mukaisen ennakkoilmoituksen toimista, joissa velallisena/takaajana ei ole valtio ja joiden luoton arvo ylittää viisi miljoonaa erityisnosto-oikeutta, jos BRCE:iden perusteella sovelletaan CEF:ää, joka on suurempi kuin 0.

32.   LUOTTORISKIEN VÄHIMMÄISTAKUUMAKSUJEN SOVELTUVUUDEN UUDELLEENTARKASTELU

| a) | MPR:ien asianmukaisuuden arvioimiseksi ja mahdollisten tarkistusten tekemiseksi joko ylös- tai alaspäin MPR:ien säännöllisessä seuraamisessa ja tarkistamisessa käytetään samanaikaisesti takuumaksuja koskevia palautelähteitä (Premium Feedback Tool, PFT). |
| --- | --- |

a)

MPR:ien asianmukaisuuden arvioimiseksi ja mahdollisten tarkistusten tekemiseksi joko ylös- tai alaspäin MPR:ien säännöllisessä seuraamisessa ja tarkistamisessa käytetään samanaikaisesti takuumaksuja koskevia palautelähteitä (Premium Feedback Tool, PFT).

| b) | Palautelähteillä arvioidaan MPR:ien asianmukaisuutta virallisia vientiluottoja tarjoavien instituutioiden todellisten kokemusten ja luottoriskin hinnoittelua koskevan yksityisten markkinoiden tiedon perusteella. |
| --- | --- |

b)

Palautelähteillä arvioidaan MPR:ien asianmukaisuutta virallisia vientiluottoja tarjoavien instituutioiden todellisten kokemusten ja luottoriskin hinnoittelua koskevan yksityisten markkinoiden tiedon perusteella.

| c) | Järjestelyn takuumaksuja koskevia sääntöjä on tarkasteltava kokonaisuudessaan uudelleen 31. joulukuuta 2015 mennessä. |
| --- | --- |

c)

Järjestelyn takuumaksuja koskevia sääntöjä on tarkasteltava kokonaisuudessaan uudelleen 31. joulukuuta 2015 mennessä.

III   LUKU

SIDOTTUA APUA KOSKEVAT MÄÄRÄYKSET

33.   YLEISPERIAATTEET

| a) | Osallistujat ovat sopineet vientiluottoja ja sidottua apua koskevista täydentävistä periaatteista. Vientiluottotoimien olisi perustuttava avoimeen kilpailuun ja markkinavoimien vapaaseen toimintaan. Sidottua apua koskevien toimien avulla olisi tarjottava tarvittava ulkoinen rahoitus sellaisille maille, aloille tai hankkeille, joilla ei ole lainkaan tai on vain vähän mahdollisuuksia saada rahoitusta markkinoilta. Sidottua apua koskevien toimien avulla olisi varmistettava paras mahdollinen tuotto, rajoitettava mahdollisimman paljon kaupan vääristymistä ja edistettävä varojen käyttöä kehityksen kannalta tehokkaalla tavalla. |
| --- | --- |

a)

Osallistujat ovat sopineet vientiluottoja ja sidottua apua koskevista täydentävistä periaatteista. Vientiluottotoimien olisi perustuttava avoimeen kilpailuun ja markkinavoimien vapaaseen toimintaan. Sidottua apua koskevien toimien avulla olisi tarjottava tarvittava ulkoinen rahoitus sellaisille maille, aloille tai hankkeille, joilla ei ole lainkaan tai on vain vähän mahdollisuuksia saada rahoitusta markkinoilta. Sidottua apua koskevien toimien avulla olisi varmistettava paras mahdollinen tuotto, rajoitettava mahdollisimman paljon kaupan vääristymistä ja edistettävä varojen käyttöä kehityksen kannalta tehokkaalla tavalla.

| b) | Sidottua apua koskevia järjestelyn määräyksiä ei sovelleta monenvälisten tai alueellisten instituutioiden avustusohjelmiin. |
| --- | --- |

b)

Sidottua apua koskevia järjestelyn määräyksiä ei sovelleta monenvälisten tai alueellisten instituutioiden avustusohjelmiin.

| c) | Nämä periaatteet eivät rajoita OECD:n kehitysapukomitean (DAC) näkemyksiä sidotun ja sitomattoman avun laadusta. |
| --- | --- |

c)

Nämä periaatteet eivät rajoita OECD:n kehitysapukomitean (DAC) näkemyksiä sidotun ja sitomattoman avun laadusta.

| d) | Osallistuja voi pyytää lisätietoja kaikenmuotoisen avun sitovuudesta. Jos on epätietoisuutta siitä, kuuluuko jokin tietty rahoituskäytäntö liitteessä XI esitetyn sidotun avun määritelmän piiriin, avunantajamaan on esitettävä todisteet siitä, että apu on liitteen XI määritelmän mukaan ”sitomatonta”. |
| --- | --- |

d)

Osallistuja voi pyytää lisätietoja kaikenmuotoisen avun sitovuudesta. Jos on epätietoisuutta siitä, kuuluuko jokin tietty rahoituskäytäntö liitteessä XI esitetyn sidotun avun määritelmän piiriin, avunantajamaan on esitettävä todisteet siitä, että apu on liitteen XI määritelmän mukaan ”sitomatonta”.

34.   SIDOTUN AVUN MUODOT

Sidottu apu voi olla

| a) | yhdistelmärahoitusta ja sidottua tai osittain sitomatonta julkista kehitysapua koskevissa DAC:n suuntaviivoissa (DAC Guiding Principles for Associated Financing and Tied and Partially Untied Official Development Assistance, 1987) määritelty julkinen kehityslaina (ODA-laina); |
| --- | --- |

a)

yhdistelmärahoitusta ja sidottua tai osittain sitomatonta julkista kehitysapua koskevissa DAC:n suuntaviivoissa (DAC Guiding Principles for Associated Financing and Tied and Partially Untied Official Development Assistance, 1987) määritelty julkinen kehityslaina (ODA-laina);

| b) | yhdistelmärahoitusta ja sidottua tai osittain sitomatonta julkista kehitysapua koskevissa DAC:n suuntaviivoissa (DAC Guiding Principles for Associated Financing and Tied and Partially Untied Official Development Assistance, 1987) määritelty julkinen kehityslahjoitus (ODA-lahjoitus); ja |
| --- | --- |

b)

yhdistelmärahoitusta ja sidottua tai osittain sitomatonta julkista kehitysapua koskevissa DAC:n suuntaviivoissa (DAC Guiding Principles for Associated Financing and Tied and Partially Untied Official Development Assistance, 1987) määritelty julkinen kehityslahjoitus (ODA-lahjoitus); ja

| c) | muuta julkista rahoitusta, mukaan luettuina lahjoitukset ja lainat mutta lukuun ottamatta tämän järjestelyn mukaisia julkisesti tuettuja vientiluottoja; tai |
| --- | --- |

c)

muuta julkista rahoitusta, mukaan luettuina lahjoitukset ja lainat mutta lukuun ottamatta tämän järjestelyn mukaisia julkisesti tuettuja vientiluottoja; tai

| d) | mitä tahansa rahoituksen myöntäjän, luotonantajan tai luotonsaajan välistä oikeudellista tai tosiasiallista yhteenliittämistä, joka on niistä jonkin hallittavissa ja johon liittyy kaksi tai useampi edellisistä tekijöistä ja/tai seuraavat rahoitustekijät:






  1) | tähän järjestelyyn kuuluva vientiluotto, jolle on myönnetty julkista tukea suorina luottoina / suorana rahoituksena, jälleenrahoituksena, korkotukena, takuuna tai vakuutuksena; ja |
| --- | --- | --- |

d)

mitä tahansa rahoituksen myöntäjän, luotonantajan tai luotonsaajan välistä oikeudellista tai tosiasiallista yhteenliittämistä, joka on niistä jonkin hallittavissa ja johon liittyy kaksi tai useampi edellisistä tekijöistä ja/tai seuraavat rahoitustekijät:

1)

tähän järjestelyyn kuuluva vientiluotto, jolle on myönnetty julkista tukea suorina luottoina / suorana rahoituksena, jälleenrahoituksena, korkotukena, takuuna tai vakuutuksena; ja

| 2) | muut varat markkinaehdoin tai niitä lähellä olevin ehdoin taikka ennakkomaksut ostajan omista varoista. |
| --- | --- |

2)

muut varat markkinaehdoin tai niitä lähellä olevin ehdoin taikka ennakkomaksut ostajan omista varoista.

35.   YHDISTELMÄRAHOITUS

| a) | Yhdistelmärahoitustoimet voidaan toteuttaa eri muodoissa, kuten sekaluottoina, sekarahoituksena, yhteisrahoituksena, rinnakkaisrahoituksena tai yksittäisinä yhteensovitettuina toimina. Niiden tärkeimpiä piirteitä ovat seuraavat:






  — | pehmeäehtoinen tekijä, joka liittyy oikeudellisesti tai tosiasiallisesti muuhun kuin pehmeäehtoiseen tekijään, |
| --- | --- | --- |

a)

Yhdistelmärahoitustoimet voidaan toteuttaa eri muodoissa, kuten sekaluottoina, sekarahoituksena, yhteisrahoituksena, rinnakkaisrahoituksena tai yksittäisinä yhteensovitettuina toimina. Niiden tärkeimpiä piirteitä ovat seuraavat:

—

pehmeäehtoinen tekijä, joka liittyy oikeudellisesti tai tosiasiallisesti muuhun kuin pehmeäehtoiseen tekijään,

| — | joko yksittäinen osatekijä tai koko yhdistelmärahoitus on itse asiassa sidottua apua, |
| --- | --- |

—

joko yksittäinen osatekijä tai koko yhdistelmärahoitus on itse asiassa sidottua apua,

| — | pehmeäehtoisten varojen saatavuus riippuu siitä, että rahoituksen saaja hyväksyy siihen liittyvän muun kuin pehmeäehtoisen tekijän. |
| --- | --- |

—

pehmeäehtoisten varojen saatavuus riippuu siitä, että rahoituksen saaja hyväksyy siihen liittyvän muun kuin pehmeäehtoisen tekijän.

| b) | Tosiasiallisen yhteyden tai liittämisen määrittämisessä käytetään seuraavanlaisia perusteita:






  — | rahoituksen myöntäjän ja sen saajan viranomaisten epävirallisten sopimusten olemassaolo, |
| --- | --- | --- |

b)

Tosiasiallisen yhteyden tai liittämisen määrittämisessä käytetään seuraavanlaisia perusteita:

—

rahoituksen myöntäjän ja sen saajan viranomaisten epävirallisten sopimusten olemassaolo,

| — | rahoituksen myöntäjän aikomus edistää julkisen kehitysavun käytön avulla rahoituksen hyväksyttävyyttä, |
| --- | --- |

—

rahoituksen myöntäjän aikomus edistää julkisen kehitysavun käytön avulla rahoituksen hyväksyttävyyttä,

| — | koko rahoituksen tosiasiallinen sitominen ostoihin rahoituksen myöntävästä maasta, |
| --- | --- |

—

koko rahoituksen tosiasiallinen sitominen ostoihin rahoituksen myöntävästä maasta,

| — | julkisen kehitysavun sitovuus sekä tarjouksen tai sopimuksen tekemisen tavat kunkin rahoitustoimen osalta, tai |
| --- | --- |

—

julkisen kehitysavun sitovuus sekä tarjouksen tai sopimuksen tekemisen tavat kunkin rahoitustoimen osalta, tai

| — | muut käytännöt, jotka DAC tai osallistujat yksilöivät ja joissa on tosiasiallinen yhteys kahden tai useamman rahoitusmuodon välillä. |
| --- | --- |

—

muut käytännöt, jotka DAC tai osallistujat yksilöivät ja joissa on tosiasiallinen yhteys kahden tai useamman rahoitusmuodon välillä.

| c) | Seuraavat käytännöt eivät saa estää tosiasiallisen liittämisen tai yhteyden määrittämistä:






  — | sopimuksen osittaminen tekemällä sen osatekijöistä erilliset ilmoitukset, |
| --- | --- | --- |

c)

Seuraavat käytännöt eivät saa estää tosiasiallisen liittämisen tai yhteyden määrittämistä:

—

sopimuksen osittaminen tekemällä sen osatekijöistä erilliset ilmoitukset,

| — | useissa vaiheissa rahoitettujen sopimusten osittaminen, |
| --- | --- |

—

useissa vaiheissa rahoitettujen sopimusten osittaminen,

| — | sopimuksen toisistaan riippuvien osatekijöiden ilmoittamatta jättäminen, ja/tai |
| --- | --- |

—

sopimuksen toisistaan riippuvien osatekijöiden ilmoittamatta jättäminen, ja/tai

| — | yhdistelmärahoituksen osittaisesta sitomattomuudesta johtuva ilmoittamatta jättäminen. |
| --- | --- |

—

yhdistelmärahoituksen osittaisesta sitomattomuudesta johtuva ilmoittamatta jättäminen.

36.   MAIDEN KELPOISUUS SIDOTTUUN APUUN

| a) | Sidottua apua ei myönnetä maille, joiden asukasta kohti laskettu bruttokansantulo on Maailmanpankin tietojen perusteella suurempi kuin alemman tulotason maiden yläraja. Maailmanpankki laskee tämän kynnysarvon uudelleen vuosittain (12). Maan luokitusta voidaan muuttaa vasta kun Maailmanpankin sille antama luokitus on säilynyt samana kaksi peräkkäistä vuotta. |
| --- | --- |

a)

Sidottua apua ei myönnetä maille, joiden asukasta kohti laskettu bruttokansantulo on Maailmanpankin tietojen perusteella suurempi kuin alemman tulotason maiden yläraja. Maailmanpankki laskee tämän kynnysarvon uudelleen vuosittain (12). Maan luokitusta voidaan muuttaa vasta kun Maailmanpankin sille antama luokitus on säilynyt samana kaksi peräkkäistä vuotta.

| b) | Maiden luokittelussa sovelletaan seuraavia toiminnallisia perusteita ja menettelyjä:






  1) | Järjestelyä varten tehtävän luokittelun määräytymisen perustana on Maailmanpankin luotonsaajamaiden luokittelua varten laskema bruttokansantulo asukasta kohti. Sihteeristö julkistaa luokittelun. |
| --- | --- | --- |

b)

Maiden luokittelussa sovelletaan seuraavia toiminnallisia perusteita ja menettelyjä:

1)

Järjestelyä varten tehtävän luokittelun määräytymisen perustana on Maailmanpankin luotonsaajamaiden luokittelua varten laskema bruttokansantulo asukasta kohti. Sihteeristö julkistaa luokittelun.

| 2) | Jos Maailmanpankilla ei ole käytettävissään tarpeeksi tietoa asukasta kohti laskettavan bruttokansantulon määrittämiseksi, sitä pyydetään arvioimaan, onko kyseisen maan bruttokansantulo asukasta kohti tuolloisen kynnysarvon ylä- vai alapuolella. Maa luokitellaan tämän arvion perusteella, elleivät osallistujat sovi muista toimenpiteistä. |
| --- | --- |

2)

Jos Maailmanpankilla ei ole käytettävissään tarpeeksi tietoa asukasta kohti laskettavan bruttokansantulon määrittämiseksi, sitä pyydetään arvioimaan, onko kyseisen maan bruttokansantulo asukasta kohti tuolloisen kynnysarvon ylä- vai alapuolella. Maa luokitellaan tämän arvion perusteella, elleivät osallistujat sovi muista toimenpiteistä.

| 3) | Jos maan kelpoisuus sidottuun apuun muuttuu 36 artiklan a kohdan mukaisesti, uusi luokitus tulee voimaan kaksi viikkoa sen jälkeen, kun sihteeristö on toimittanut edellä mainittujen Maailmanpankin tietojen perusteella tehdyt päätelmät kaikille osallistujille. Ennen uuden luokituksen voimaantuloa ei voida tehdä ilmoitusta sidotusta avustusrahoituksesta kelpoisuuskynnyksen ylittäneelle maalle eikä voimaantulo-ajankohdan jälkeen voida tehdä ilmoitusta sidotusta avustusrahoituksesta ylempään luokkaan siirtyneelle valtiolle lukuun ottamatta aiemman puiteluoton mukaisia yksittäisiä toimia, jotka voidaan ilmoittaa puiteluoton voimassaoloajan päättymiseen saakka (enintään yksi vuosi voimaantulopäivän jälkeen). |
| --- | --- |

3)

Jos maan kelpoisuus sidottuun apuun muuttuu 36 artiklan a kohdan mukaisesti, uusi luokitus tulee voimaan kaksi viikkoa sen jälkeen, kun sihteeristö on toimittanut edellä mainittujen Maailmanpankin tietojen perusteella tehdyt päätelmät kaikille osallistujille. Ennen uuden luokituksen voimaantuloa ei voida tehdä ilmoitusta sidotusta avustusrahoituksesta kelpoisuuskynnyksen ylittäneelle maalle eikä voimaantulo-ajankohdan jälkeen voida tehdä ilmoitusta sidotusta avustusrahoituksesta ylempään luokkaan siirtyneelle valtiolle lukuun ottamatta aiemman puiteluoton mukaisia yksittäisiä toimia, jotka voidaan ilmoittaa puiteluoton voimassaoloajan päättymiseen saakka (enintään yksi vuosi voimaantulopäivän jälkeen).

| 4) | Maailmanpankin tekemiä lukujen tarkistuksia ei oteta järjestelyssä huomioon. Maan luokitusta voidaan kuitenkin muuttaa yhteisellä kannalla 58–63 artiklassa tarkoitettujen menettelyjen mukaisesti, ja osallistujat suhtautuvat myönteisesti muutokseen, joka johtuu sellaisista luvuissa olevista virheistä ja puutteista, jotka havaitaan myöhemmin sen vuoden aikana, jona sihteeristö toimitti alkuperäiset luvut osallistujille. |
| --- | --- |

4)

Maailmanpankin tekemiä lukujen tarkistuksia ei oteta järjestelyssä huomioon. Maan luokitusta voidaan kuitenkin muuttaa yhteisellä kannalla 58–63 artiklassa tarkoitettujen menettelyjen mukaisesti, ja osallistujat suhtautuvat myönteisesti muutokseen, joka johtuu sellaisista luvuissa olevista virheistä ja puutteista, jotka havaitaan myöhemmin sen vuoden aikana, jona sihteeristö toimitti alkuperäiset luvut osallistujille.

37.   HANKKEIDEN KELPOISUUS

| a) | Sidottua apua ei saa laajentaa koskemaan sellaisia julkisia tai yksityisiä hankkeita, jotka yleensä olisivat taloudellisesti kannattavia, jos ne rahoitettaisiin markkinaehdoin tai järjestelyssä määrätyin ehdoin. |
| --- | --- |

a)

Sidottua apua ei saa laajentaa koskemaan sellaisia julkisia tai yksityisiä hankkeita, jotka yleensä olisivat taloudellisesti kannattavia, jos ne rahoitettaisiin markkinaehdoin tai järjestelyssä määrätyin ehdoin.

| b) | Apukelpoisuuden ratkaisevana perusteena on,






  — | onko hanke taloudellisesti kannattamaton, eli puuttuuko hankkeelta kyky tuottaa markkinaperiaatteiden mukaisesti määritettyjen asianmukaisten hintojen avulla riittävät tulot hankkeen käyttökustannusten kattamiseksi ja käytetyn pääoman maksamiseksi, tai |
| --- | --- | --- |

b)

Apukelpoisuuden ratkaisevana perusteena on,

—

onko hanke taloudellisesti kannattamaton, eli puuttuuko hankkeelta kyky tuottaa markkinaperiaatteiden mukaisesti määritettyjen asianmukaisten hintojen avulla riittävät tulot hankkeen käyttökustannusten kattamiseksi ja käytetyn pääoman maksamiseksi, tai

| — | onko muiden osallistujien kanssa vaihdettujen tietojen perusteella kohtuullista päätellä, että hanketta ei todennäköisesti voida rahoittaa markkinaehdoin tai järjestelyssä määrätyin ehdoin. Hankkeissa, joiden arvo on enemmän kuin 50 miljoonaa erityisnosto-oikeutta, korostetaan tuen tarvetta tarkasteltaessa erityisesti rahoituksen todennäköistä saatavuutta joko markkinaehdoin tai järjestelyssä määrätyin ehdoin. |
| --- | --- |

—

onko muiden osallistujien kanssa vaihdettujen tietojen perusteella kohtuullista päätellä, että hanketta ei todennäköisesti voida rahoittaa markkinaehdoin tai järjestelyssä määrätyin ehdoin. Hankkeissa, joiden arvo on enemmän kuin 50 miljoonaa erityisnosto-oikeutta, korostetaan tuen tarvetta tarkasteltaessa erityisesti rahoituksen todennäköistä saatavuutta joko markkinaehdoin tai järjestelyssä määrätyin ehdoin.

| c) | Edellä b kohdassa olevien ratkaisevien perusteiden tarkoituksena on kuvata menetelmää hankkeen arvioimiseksi, jotta voitaisiin määrittää, olisiko se rahoitettava tällaisella avulla vai vientiluotoilla markkinaehdoin tai järjestelyssä määrätyin ehdoin. Järjestelyn 54–56 artiklassa kuvatun neuvottelumenettelyn tuloksena kertynee ajan myötä sellaista kokemusta, jonka avulla voidaan sekä vientiluottolaitoksia että avustuksia myöntäviä elimiä varten tarkemmin määritellä ennakolta näiden kahden hankeluokan välinen rajaus. |
| --- | --- |

c)

Edellä b kohdassa olevien ratkaisevien perusteiden tarkoituksena on kuvata menetelmää hankkeen arvioimiseksi, jotta voitaisiin määrittää, olisiko se rahoitettava tällaisella avulla vai vientiluotoilla markkinaehdoin tai järjestelyssä määrätyin ehdoin. Järjestelyn 54–56 artiklassa kuvatun neuvottelumenettelyn tuloksena kertynee ajan myötä sellaista kokemusta, jonka avulla voidaan sekä vientiluottolaitoksia että avustuksia myöntäviä elimiä varten tarkemmin määritellä ennakolta näiden kahden hankeluokan välinen rajaus.

38.   VÄHIMMÄISLAHJA-ASTE

Osallistujat eivät myönnä sidottua apua, jonka lahja-aste on vähemmän kuin 35 prosenttia – tai 50 prosenttia, jos edunsaajamaa kuuluu vähiten kehittyneisiin maihin (LDC-maihin) – paitsi jäljempänä luetelluissa tapauksissa, jotka on vapautettu myös 50 artiklan a kohdan mukaisista ilmoitusmenettelyistä:

| a) | tekninen apu: sidottu apu, jossa julkisen kehitysavun osuus koostuu yksinomaan teknisestä yhteistyöstä, jonka osuus on vähemmän kuin kolme prosenttia toimen kokonaisarvosta tai jonka arvo on vähemmän kuin yksi miljoona erityisnosto-oikeutta sen mukaan, kumpi määrä on alhaisempi; ja |
| --- | --- |

a)

tekninen apu: sidottu apu, jossa julkisen kehitysavun osuus koostuu yksinomaan teknisestä yhteistyöstä, jonka osuus on vähemmän kuin kolme prosenttia toimen kokonaisarvosta tai jonka arvo on vähemmän kuin yksi miljoona erityisnosto-oikeutta sen mukaan, kumpi määrä on alhaisempi; ja

| b) | pienet hankkeet: alle yhden miljoonan erityisnosto-oikeuden arvoiset pääomatavaraa koskevat hankkeet, jotka rahoitetaan kokonaisuudessaan kehitysapulahjoituksista. |
| --- | --- |

b)

pienet hankkeet: alle yhden miljoonan erityisnosto-oikeuden arvoiset pääomatavaraa koskevat hankkeet, jotka rahoitetaan kokonaisuudessaan kehitysapulahjoituksista.

39.   POIKKEUKSET MAIDEN TAI HANKKEIDEN KELPOISUUDESTA SIDOTTUUN APUUN

| a) | 36 ja 37 artiklan määräyksiä ei sovelleta sellaiseen sidottuun apuun, jonka lahja-aste on vähintään 80 prosenttia, lukuun ottamatta 35 artiklassa tarkoitetun yhdistelmärahoituksen osana olevaa sidottua apua. |
| --- | --- |

a)

36 ja 37 artiklan määräyksiä ei sovelleta sellaiseen sidottuun apuun, jonka lahja-aste on vähintään 80 prosenttia, lukuun ottamatta 35 artiklassa tarkoitetun yhdistelmärahoituksen osana olevaa sidottua apua.

| b) | 37 artiklan määräyksiä ei sovelleta sellaiseen sidottuun apuun, jonka arvo on vähemmän kuin kaksi miljoonaa erityisnosto-oikeutta, lukuun ottamatta 35 artiklassa tarkoitetun yhdistelmärahoituksen osana olevaa sidottua apua. |
| --- | --- |

b)

37 artiklan määräyksiä ei sovelleta sellaiseen sidottuun apuun, jonka arvo on vähemmän kuin kaksi miljoonaa erityisnosto-oikeutta, lukuun ottamatta 35 artiklassa tarkoitetun yhdistelmärahoituksen osana olevaa sidottua apua.

| c) | 36 ja 37 artiklaa ei sovelleta Yhdistyneiden kansakuntien vähiten kehittyneiksi maiksi luokittelemille maille myönnettyyn sidottuun apuun. |
| --- | --- |

c)

36 ja 37 artiklaa ei sovelleta Yhdistyneiden kansakuntien vähiten kehittyneiksi maiksi luokittelemille maille myönnettyyn sidottuun apuun.

| d) | Osallistujat suhtautuvat myönteisesti sidotun avun menettelyjen nopeuttamiseen seuraavien erityisolosuhteiden mukaisesti:






  — | vakavan rajatylittävän saasteongelman aiheuttavan ydinonnettomuuden tai teollisuuden aiheuttaman suuronnettomuuden sattuessa mikä tahansa osallistuja, jota tapaus koskee, voi tarjota sidottua apua onnettomuuden seurausten poistamiseksi tai lieventämiseksi, tai |
| --- | --- | --- |

d)

Osallistujat suhtautuvat myönteisesti sidotun avun menettelyjen nopeuttamiseen seuraavien erityisolosuhteiden mukaisesti:

—

vakavan rajatylittävän saasteongelman aiheuttavan ydinonnettomuuden tai teollisuuden aiheuttaman suuronnettomuuden sattuessa mikä tahansa osallistuja, jota tapaus koskee, voi tarjota sidottua apua onnettomuuden seurausten poistamiseksi tai lieventämiseksi, tai

| — | jos on olemassa huomattava riski tällaisen onnettomuuden tapahtumisesta, jokainen osallistuja, jota tapaus mahdollisesti koskisi, voi tarjota sidottua apua onnettomuuden estämiseksi. |
| --- | --- |

—

jos on olemassa huomattava riski tällaisen onnettomuuden tapahtumisesta, jokainen osallistuja, jota tapaus mahdollisesti koskisi, voi tarjota sidottua apua onnettomuuden estämiseksi.

| e) | Sen estämättä, mitä 36 ja 37 artiklassa määrätään, osallistuja voi poikkeuksellisesti tarjota tukea jollakin seuraavista tavoista:






  — | soveltamalla liitteessä XI määriteltyä ja 58–63 artiklassa kuvattua yhteinen kanta -menettelyä, tai |
| --- | --- | --- |

e)

Sen estämättä, mitä 36 ja 37 artiklassa määrätään, osallistuja voi poikkeuksellisesti tarjota tukea jollakin seuraavista tavoista:

—

soveltamalla liitteessä XI määriteltyä ja 58–63 artiklassa kuvattua yhteinen kanta -menettelyä, tai

| — | esittämällä oikeutetut tukiperusteet, joita huomattava osa osallistujista kannattaa 51 ja 52 artiklan mukaisesti, tai |
| --- | --- |

—

esittämällä oikeutetut tukiperusteet, joita huomattava osa osallistujista kannattaa 51 ja 52 artiklan mukaisesti, tai

| — | järjestelyn 53 artiklassa tarkoitettujen menettelyjen mukaisesti OECD:n pääsihteerille toimitetulla kirjeellä, mikä osallistujien oletuksen mukaan on poikkeuksellinen ja harvoin käytettävä menettely. |
| --- | --- |

—

järjestelyn 53 artiklassa tarkoitettujen menettelyjen mukaisesti OECD:n pääsihteerille toimitetulla kirjeellä, mikä osallistujien oletuksen mukaan on poikkeuksellinen ja harvoin käytettävä menettely.

40.   SIDOTUN AVUN LAHJA-ASTEEN LASKEMINEN

Sidotun avun lahja-aste lasketaan DAC:n käyttämän lahja-asteen laskemista koskevan menetelmän mukaisesti lukuun ottamatta seuraavia tapauksia:

| a) | Tietyssä valuutassa merkityn lainan lahja-astetta laskettaessa käytetty diskonttokorko (Differentiated Discount Rate, DDR) muuttuu vuosittain 15. tammikuuta, ja se lasketaan seuraavasti:






  — | keskimääräinen markkinaviitekorko + marginaali
  Marginaali (M) riippuu takaisinmaksuajasta (R) seuraavasti:






  R | M |
| --- | --- | --- | --- |
| vähemmän kuin 15 vuotta | 0,75 |
| vähintään 15 vuotta mutta alle 20 vuotta | 1,00 |
| vähintään 20 vuotta mutta alle 30 vuotta | 1,15 |
| 30 vuotta ja enemmän | 1,25 |

a)

Tietyssä valuutassa merkityn lainan lahja-astetta laskettaessa käytetty diskonttokorko (Differentiated Discount Rate, DDR) muuttuu vuosittain 15. tammikuuta, ja se lasketaan seuraavasti:

—

keskimääräinen markkinaviitekorko + marginaali

Marginaali (M) riippuu takaisinmaksuajasta (R) seuraavasti:

R

M

vähemmän kuin 15 vuotta

0,75

vähintään 15 vuotta mutta alle 20 vuotta

1,00

vähintään 20 vuotta mutta alle 30 vuotta

1,15

30 vuotta ja enemmän

1,25

| — | Keskimääräiset markkinaviitekorot lasketaan kaikkien valuuttojen osalta kuuden kuukauden aikana – eli edellisen vuoden 15 päivästä elokuuta kyseisen vuoden 14 päivään helmikuuta – voimassa olevien kuukausittaisten markkinaviitekorkojen keskiarvon perusteella. Laskettu korko – marginaali mukaan luettuna – pyöristetään lähimpään 10 peruspisteeseen. Jos valuutalle on useampi kuin yksi markkinaviitekorko, laskennassa käytetään 20 artiklan a kohdan mukaisesti pisimpään laina-aikaan liittyvää korkoa. |
| --- | --- |

—

Keskimääräiset markkinaviitekorot lasketaan kaikkien valuuttojen osalta kuuden kuukauden aikana – eli edellisen vuoden 15 päivästä elokuuta kyseisen vuoden 14 päivään helmikuuta – voimassa olevien kuukausittaisten markkinaviitekorkojen keskiarvon perusteella. Laskettu korko – marginaali mukaan luettuna – pyöristetään lähimpään 10 peruspisteeseen. Jos valuutalle on useampi kuin yksi markkinaviitekorko, laskennassa käytetään 20 artiklan a kohdan mukaisesti pisimpään laina-aikaan liittyvää korkoa.

| b) | Lahja-asteen laskennan peruspäivämäärä on liitteessä XI määritelty luoton alkamisajankohta. |
| --- | --- |

b)

Lahja-asteen laskennan peruspäivämäärä on liitteessä XI määritelty luoton alkamisajankohta.

| c) | Yhdistelmärahoituksen kokonaislahja-asteen laskemiseksi pidetään seuraavien vientiluottojen, varojen ja maksujen lahja-astetta nollana:






  — | tämän järjestelyn mukaiset vientiluotot, |
| --- | --- | --- |

c)

Yhdistelmärahoituksen kokonaislahja-asteen laskemiseksi pidetään seuraavien vientiluottojen, varojen ja maksujen lahja-astetta nollana:

—

tämän järjestelyn mukaiset vientiluotot,

| — | muut varat markkinaehdoin tai niitä lähellä olevin ehdoin, |
| --- | --- |

—

muut varat markkinaehdoin tai niitä lähellä olevin ehdoin,

| — | muut julkiset varat, joiden lahja-aste on pienempi kuin 38 artiklassa sallittu vähimmäistaso, lukuun ottamatta sopeuttamistapauksia, ja |
| --- | --- |

—

muut julkiset varat, joiden lahja-aste on pienempi kuin 38 artiklassa sallittu vähimmäistaso, lukuun ottamatta sopeuttamistapauksia, ja

| — | ostajan omista varoista suoritetut ennakkomaksut. |
| --- | --- |

—

ostajan omista varoista suoritetut ennakkomaksut.

Luoton alkamisajankohtana tai sitä ennen suoritetut maksut, joita ei pidetä ennakkomaksuina, sisällytetään lahja-asteen laskemiseen.

| d) | Sopeuttamistoimen diskonttokorko: jos suoritetaan sopeuttaminen kehitysapurahoitukseen, sopeuttaminen samanlaiseksi tarkoittaa sitä, että sopeuttamistoimessa on sama lahja-aste kuin alkuperäisessä tarjouksessa, joka on laskettu uudelleen sopeuttamispäivänä voimassa olevan diskonttokoron mukaan. |
| --- | --- |

d)

Sopeuttamistoimen diskonttokorko: jos suoritetaan sopeuttaminen kehitysapurahoitukseen, sopeuttaminen samanlaiseksi tarkoittaa sitä, että sopeuttamistoimessa on sama lahja-aste kuin alkuperäisessä tarjouksessa, joka on laskettu uudelleen sopeuttamispäivänä voimassa olevan diskonttokoron mukaan.

| e) | Paikalliskustannukset ja kolmansien maiden hankinnat sisällytetään lahja-asteen laskemiseen ainoastaan silloin, kun avustajavaltio rahoittaa ne. |
| --- | --- |

e)

Paikalliskustannukset ja kolmansien maiden hankinnat sisällytetään lahja-asteen laskemiseen ainoastaan silloin, kun avustajavaltio rahoittaa ne.

| f) | Rahoituksen kokonaislahja-aste määräytyy siten, että rahoituksen jokaisen osan nimellisarvo kerrotaan kunkin osan lahja-asteella, tulokset lasketaan yhteen ja kokonaissumma jaetaan osien kokonaisnimellisarvolla. |
| --- | --- |

f)

Rahoituksen kokonaislahja-aste määräytyy siten, että rahoituksen jokaisen osan nimellisarvo kerrotaan kunkin osan lahja-asteella, tulokset lasketaan yhteen ja kokonaissumma jaetaan osien kokonaisnimellisarvolla.

| g) | Tietyn avustusluoton diskonttokorko on ilmoittamisajankohtana voimassa oleva korko. Välittömän ilmoituksen yhteydessä diskonttokorko on kuitenkin avustusluottoehtojen määrittämishetkellä voimassa oleva korko. Diskonttokoron muuttuminen luoton kestoaikana ei muuta luoton lahja-astetta. |
| --- | --- |

g)

Tietyn avustusluoton diskonttokorko on ilmoittamisajankohtana voimassa oleva korko. Välittömän ilmoituksen yhteydessä diskonttokorko on kuitenkin avustusluottoehtojen määrittämishetkellä voimassa oleva korko. Diskonttokoron muuttuminen luoton kestoaikana ei muuta luoton lahja-astetta.

| h) | Jos valuuttaa muutetaan ennen sopimuksen tekemistä, ilmoitusta on tarkistettava. Lahja-asteen laskemisessa käytettävä diskonttokorko on tarkistusajankohtana voimassa oleva korko. Tarkistusta ei tarvitse tehdä, jos vaihtoehtoinen valuutta ja kaikki tarvittava tieto lahja-asteen laskemiseksi on sisällytetty alkuperäiseen ilmoitukseen. |
| --- | --- |

h)

Jos valuuttaa muutetaan ennen sopimuksen tekemistä, ilmoitusta on tarkistettava. Lahja-asteen laskemisessa käytettävä diskonttokorko on tarkistusajankohtana voimassa oleva korko. Tarkistusta ei tarvitse tehdä, jos vaihtoehtoinen valuutta ja kaikki tarvittava tieto lahja-asteen laskemiseksi on sisällytetty alkuperäiseen ilmoitukseen.

| i) | Sen estämättä, mitä g kohdassa määrätään, avustuspuiteluoton mukaisesti aloitettujen yksittäisten toimien lahja-asteen laskemisessa käytettävä diskonttokorko on alun perin puiteluoton yhteydessä ilmoitettu korko. |
| --- | --- |

i)

Sen estämättä, mitä g kohdassa määrätään, avustuspuiteluoton mukaisesti aloitettujen yksittäisten toimien lahja-asteen laskemisessa käytettävä diskonttokorko on alun perin puiteluoton yhteydessä ilmoitettu korko.

41.   SIDOTUN AVUN KELPOISUUSAIKA

| a) | Osallistujat eivät saa vahvistaa sidotun avun ehtoja pitemmäksi aikaa kuin kahdeksi vuodeksi riippumatta siitä, liittyykö apu yksittäisten toimien rahoitukseen vai avun myöntämistä koskevaan pöytäkirjaan, puiteluottoon tai vastaavaan sopimukseen. Avun myöntämistä koskevan pöytäkirjan, puiteluoton tai vastaavan sopimuksen osalta kelpoisuusaika alkaa allekirjoittamishetkestä, ja niistä on ilmoitettava 50 artiklan mukaisesti. Puiteluoton jatkamisesta on ilmoitettava, ikään kuin se olisi uusi toimi, ja siihen on liitettävä ilmoitus, jossa selitetään, että kyse on puiteluoton jatkamisesta ja että puiteluottoa jatketaan ilmoittamisajankohtana sallituin ehdoin. Yksittäisten toimien osalta, mukaan luettuina avustusten myöntämistä koskevan pöytäkirjan, puiteluoton tai vastaavan sopimuksen yhteydessä ilmoitetut toimet, kelpoisuusaika alkaa sitoumuksen ilmoituspäivästä joko 49 tai 50 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

a)

Osallistujat eivät saa vahvistaa sidotun avun ehtoja pitemmäksi aikaa kuin kahdeksi vuodeksi riippumatta siitä, liittyykö apu yksittäisten toimien rahoitukseen vai avun myöntämistä koskevaan pöytäkirjaan, puiteluottoon tai vastaavaan sopimukseen. Avun myöntämistä koskevan pöytäkirjan, puiteluoton tai vastaavan sopimuksen osalta kelpoisuusaika alkaa allekirjoittamishetkestä, ja niistä on ilmoitettava 50 artiklan mukaisesti. Puiteluoton jatkamisesta on ilmoitettava, ikään kuin se olisi uusi toimi, ja siihen on liitettävä ilmoitus, jossa selitetään, että kyse on puiteluoton jatkamisesta ja että puiteluottoa jatketaan ilmoittamisajankohtana sallituin ehdoin. Yksittäisten toimien osalta, mukaan luettuina avustusten myöntämistä koskevan pöytäkirjan, puiteluoton tai vastaavan sopimuksen yhteydessä ilmoitetut toimet, kelpoisuusaika alkaa sitoumuksen ilmoituspäivästä joko 49 tai 50 artiklan mukaisesti.

| b) | Kun maa on ensimmäistä kertaa menettänyt oikeuden Maailmanpankin 17 vuoden lainoihin, olemassa olevien ja uusien sidotun avun myöntämistä koskevien pöytäkirjojen ja puiteluottojen kelpoisuusaika on rajoitettava yhteen vuoteen siitä, kun maan luokitusta on muutettu 36 artiklan b kohdassa tarkoitettujen menettelyjen mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

Kun maa on ensimmäistä kertaa menettänyt oikeuden Maailmanpankin 17 vuoden lainoihin, olemassa olevien ja uusien sidotun avun myöntämistä koskevien pöytäkirjojen ja puiteluottojen kelpoisuusaika on rajoitettava yhteen vuoteen siitä, kun maan luokitusta on muutettu 36 artiklan b kohdassa tarkoitettujen menettelyjen mukaisesti.

| c) | Tällaisten pöytäkirjojen ja puiteluottojen jatkaminen on mahdollista ainoastaan ehdoilla, jotka vastaavat tämän järjestelyn 36 ja 37 artiklan määräyksiä sen jälkeen, kun






  — | maiden luokitus on muuttunut, |
| --- | --- | --- |

c)

Tällaisten pöytäkirjojen ja puiteluottojen jatkaminen on mahdollista ainoastaan ehdoilla, jotka vastaavat tämän järjestelyn 36 ja 37 artiklan määräyksiä sen jälkeen, kun

—

maiden luokitus on muuttunut,

| — | järjestelyn määräyksiä on muutettu. |
| --- | --- |

—

järjestelyn määräyksiä on muutettu.

Näissä olosuhteissa olemassa olevia ehtoja voidaan noudattaa 40 artiklassa määritetyn diskonttokoron muuttumisesta huolimatta.

42.   SOPEUTTAMINEN

Ottaen huomioon osallistujan kansainväliset velvoitteet ja noudattaen järjestelyn tavoitetta osallistuja voi 45 artiklassa vahvistettujen menettelyjen mukaisesti sopeuttaa osallistujan tai osallistumattoman maan tarjoamia rahoitusehtoja.

IV   LUKU

MENETTELYT

I   JAKSO

Vientiluottoja ja kauppaan liittyviä avustuksia koskevat yhteiset menettelyt

43.   ILMOITUKSET

Järjestelyssä vahvistettujen menettelyjen edellyttämät ilmoitukset laaditaan liitteen V mukaisesti sisällyttäen niihin liitteessä mainitut tiedot. Sihteeristölle on toimitettava ilmoitusten kaksoiskappale.

44.   JULKISTA TUKEA KOSKEVA TIETO

| a) | Kun osallistuja myöntää julkista tukea, josta se on ilmoittanut 47–50 artiklassa tarkoitettujen menettelyjen mukaisesti, sen on ilmoitettava tästä muille osallistujille ja mainittava luotonantajien ilmoituksia koskevan CRS-järjestelmän (Creditor Reporting System) ilmoituslomakkeen 1C viitenumero. |
| --- | --- |

a)

Kun osallistuja myöntää julkista tukea, josta se on ilmoittanut 47–50 artiklassa tarkoitettujen menettelyjen mukaisesti, sen on ilmoitettava tästä muille osallistujille ja mainittava luotonantajien ilmoituksia koskevan CRS-järjestelmän (Creditor Reporting System) ilmoituslomakkeen 1C viitenumero.

| b) | 55–57 artiklan mukaisen tiedonvaihdon yhteydessä osallistujan on ilmoitettava muille osallistujille luottoehdot, joita se aikoo tietyn toimen yhteydessä tukea, ja se voi pyytää vastaavaa tietoa muilta osallistujilta. |
| --- | --- |

b)

55–57 artiklan mukaisen tiedonvaihdon yhteydessä osallistujan on ilmoitettava muille osallistujille luottoehdot, joita se aikoo tietyn toimen yhteydessä tukea, ja se voi pyytää vastaavaa tietoa muilta osallistujilta.

45.   SOPEUTTAMISMENETTELYT

| a) | Ennen kuin osallistuja pyrkii sopeuttamaan ehtojaan osallistujan tai osallistumattoman maan 18 ja 42 artiklan mukaisesti oletettavasti tarjoamiin ehtoihin, osallistujan on pyrittävä parhaansa mukaan varmistamaan ryhtymällä tarvittaessa myös 57 artiklassa kuvattuihin suullisiin neuvotteluihin, että näillä ehdoilla on julkinen tuki ja ne täyttävät seuraavat edellytykset:






  1) | Osallistuja ilmoittaa kaikille muille osallistujille ehdoista, joita se aikoo tukea, käyttäen sopeutetuilta ehdoilta edellytettyjä ilmoitusmenettelyjä. Sopeutettaessa osallistumatonta maata sopeuttava osallistuja noudattaa samoja ilmoitusmenettelyjä, joita edellytettäisiin, jos jokin osallistuja olisi tarjonnut sopeutetut ehdot. |
| --- | --- | --- |

a)

Ennen kuin osallistuja pyrkii sopeuttamaan ehtojaan osallistujan tai osallistumattoman maan 18 ja 42 artiklan mukaisesti oletettavasti tarjoamiin ehtoihin, osallistujan on pyrittävä parhaansa mukaan varmistamaan ryhtymällä tarvittaessa myös 57 artiklassa kuvattuihin suullisiin neuvotteluihin, että näillä ehdoilla on julkinen tuki ja ne täyttävät seuraavat edellytykset:

1)

Osallistuja ilmoittaa kaikille muille osallistujille ehdoista, joita se aikoo tukea, käyttäen sopeutetuilta ehdoilta edellytettyjä ilmoitusmenettelyjä. Sopeutettaessa osallistumatonta maata sopeuttava osallistuja noudattaa samoja ilmoitusmenettelyjä, joita edellytettäisiin, jos jokin osallistuja olisi tarjonnut sopeutetut ehdot.

| 2) | Sen estämättä, mitä edellä 1 kohdassa esitetään, toimitaan niin, että jos sovellettava ilmoitusmenettely edellyttäisi ehtojensa sopeuttamiseen pyrkivän osallistujan pidättyvän sitoumuksesta, kunnes tarjousten antamisaika on lopullisesti päättynyt, sopeuttamiseen pyrkivä osallistuja tekee ilmoituksen sopeuttamisaikeestaan mahdollisimman pian. |
| --- | --- |

2)

Sen estämättä, mitä edellä 1 kohdassa esitetään, toimitaan niin, että jos sovellettava ilmoitusmenettely edellyttäisi ehtojensa sopeuttamiseen pyrkivän osallistujan pidättyvän sitoumuksesta, kunnes tarjousten antamisaika on lopullisesti päättynyt, sopeuttamiseen pyrkivä osallistuja tekee ilmoituksen sopeuttamisaikeestaan mahdollisimman pian.

| 3) | Jos aloitteen tehnyt osallistuja muuttaa aikomustaan tukea ilmoitettuja ehtoja tai peruuttaa sen, sen on ilmoitettava tästä välittömästi kaikille muille osallistujille. |
| --- | --- |

3)

Jos aloitteen tehnyt osallistuja muuttaa aikomustaan tukea ilmoitettuja ehtoja tai peruuttaa sen, sen on ilmoitettava tästä välittömästi kaikille muille osallistujille.

| b) | Osallistuja, joka aikoo tarjota samanlaisia rahoitusehtoja kuin ne, joista on ilmoitettu 47 ja 48 artiklan mukaisesti, voi tarjota niitä kyseisten artiklojen mukaisen odotusajan umpeuduttua. Kyseisen osallistujan on ilmoitettava aikeestaan mahdollisimman pian. |
| --- | --- |

b)

Osallistuja, joka aikoo tarjota samanlaisia rahoitusehtoja kuin ne, joista on ilmoitettu 47 ja 48 artiklan mukaisesti, voi tarjota niitä kyseisten artiklojen mukaisen odotusajan umpeuduttua. Kyseisen osallistujan on ilmoitettava aikeestaan mahdollisimman pian.

46.   ERITYISNEUVOTTELUT

| a) | Osallistujan, jolla on perustellut syyt epäillä, että toisen osallistujan (aloitteen tehneen osallistujan) tarjoamat rahoitusehdot ovat edullisemmat kuin järjestelyn mukaiset ehdot, on ilmoitettava epäilyksistään sihteeristölle. Sihteeristö julkistaa tiedon välittömästi. |
| --- | --- |

a)

Osallistujan, jolla on perustellut syyt epäillä, että toisen osallistujan (aloitteen tehneen osallistujan) tarjoamat rahoitusehdot ovat edullisemmat kuin järjestelyn mukaiset ehdot, on ilmoitettava epäilyksistään sihteeristölle. Sihteeristö julkistaa tiedon välittömästi.

| b) | Aloitteen tehneen osallistujan on selvennettävä tarjouksensa rahoitusehdot kahden työpäivän kuluessa siitä, kun sihteeristö on julkistanut tiedon. |
| --- | --- |

b)

Aloitteen tehneen osallistujan on selvennettävä tarjouksensa rahoitusehdot kahden työpäivän kuluessa siitä, kun sihteeristö on julkistanut tiedon.

| c) | Sen jälkeen, kun aloitteen tehnyt osallistuja on antanut selvennyksensä, mikä tahansa osallistujista voi pyytää sihteeristöä järjestämään viiden työpäivän kuluessa osallistujien erityisneuvottelut, joissa asiaa käsitellään. |
| --- | --- |

c)

Sen jälkeen, kun aloitteen tehnyt osallistuja on antanut selvennyksensä, mikä tahansa osallistujista voi pyytää sihteeristöä järjestämään viiden työpäivän kuluessa osallistujien erityisneuvottelut, joissa asiaa käsitellään.

| d) | Julkista tukea saavat rahoitusehdot tulevat voimaan vasta, kun osallistujien erityisneuvottelujen tulos on selvillä. |
| --- | --- |

d)

Julkista tukea saavat rahoitusehdot tulevat voimaan vasta, kun osallistujien erityisneuvottelujen tulos on selvillä.

2   JAKSO

Vientiluottoja koskevat menettelyt

47.   ENNAKKOILMOITUS- JA KESKUSTELUMENETTELY

| a) | Osallistujan on ilmoitettava kaikille muille osallistujille vähintään 10 vuorokautta ennen sitoumuksen tekemistä järjestelyn liitteen V mukaisesti, jos






  — | sovellettava maariskiluokitus ja MPR:n laskemisessa käytetty ostajariskiluokka on muuhun kuin velallisen maahan sijoittautuneen kolmannen osapuolen takaajan [eli määritetty 24 artiklan e kohdan ensimmäisen luetelmakohdan mukaisesti], tai |
| --- | --- | --- |

a)

Osallistujan on ilmoitettava kaikille muille osallistujille vähintään 10 vuorokautta ennen sitoumuksen tekemistä järjestelyn liitteen V mukaisesti, jos

—

sovellettava maariskiluokitus ja MPR:n laskemisessa käytetty ostajariskiluokka on muuhun kuin velallisen maahan sijoittautuneen kolmannen osapuolen takaajan [eli määritetty 24 artiklan e kohdan ensimmäisen luetelmakohdan mukaisesti], tai

| — | sovellettavaa MPR:ää on alennettu soveltamalla 30 artiklan luetteloon sisältyvää maariskin lieventämismenetelmää. |
| --- | --- |

—

sovellettavaa MPR:ää on alennettu soveltamalla 30 artiklan luetteloon sisältyvää maariskin lieventämismenetelmää.

| b) | Jos joku toinen osallistuja pyytää keskusteluja näiden 10 vuorokauden aikana, aloitteen tehneen osallistujan on odotettava vielä toiset kymmenen vuorokautta. |
| --- | --- |

b)

Jos joku toinen osallistuja pyytää keskusteluja näiden 10 vuorokauden aikana, aloitteen tehneen osallistujan on odotettava vielä toiset kymmenen vuorokautta.

| c) | Saatujen kokemusten tarkastelemiseksi 69 artiklan mukaisesti käytävien keskustelujen jälkeen osallistujan on ilmoitettava kaikille muille osallistujille lopullisesta päätöksestään. Osallistujat pitävät kirjaa edellä olevan a kohdan mukaisesti ilmoitetuista takuumaksuista saamistaan kokemuksista. |
| --- | --- |

c)

Saatujen kokemusten tarkastelemiseksi 69 artiklan mukaisesti käytävien keskustelujen jälkeen osallistujan on ilmoitettava kaikille muille osallistujille lopullisesta päätöksestään. Osallistujat pitävät kirjaa edellä olevan a kohdan mukaisesti ilmoitetuista takuumaksuista saamistaan kokemuksista.

48.   ENNAKKOILMOITUS

| a) | Osallistujan on ilmoitettava kaikille muille osallistujille vähintään 10 vuorokautta ennen sitoumuksen tekemistä järjestelyn liitteen V mukaisesti aikomuksestaan






  1) | tukea luokkaan I kuuluvalle maalle myönnettävää luottoa, jonka takaisinmaksuaika on pitempi kuin viisi vuotta. |
| --- | --- | --- |

a)

Osallistujan on ilmoitettava kaikille muille osallistujille vähintään 10 vuorokautta ennen sitoumuksen tekemistä järjestelyn liitteen V mukaisesti aikomuksestaan

1)

tukea luokkaan I kuuluvalle maalle myönnettävää luottoa, jonka takaisinmaksuaika on pitempi kuin viisi vuotta.

| 2) | myöntää tukea 10 artiklan d kohdan 3 alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

2)

myöntää tukea 10 artiklan d kohdan 3 alakohdan mukaisesti.

| 3) | myöntää tukea 13 artiklan a kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

3)

myöntää tukea 13 artiklan a kohdan mukaisesti.

| 4) | myöntää tukea 14 artiklan d kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

4)

myöntää tukea 14 artiklan d kohdan mukaisesti.

| 5) | myöntää tukea toimelle, jonka velallinen/takaaja sijaitsee luokkaan 0 kuuluvassa maassa ja jonka luoton arvo on yli 10 miljoonaa erityisnosto-oikeutta (13). |
| --- | --- |

5)

myöntää tukea toimelle, jonka velallinen/takaaja sijaitsee luokkaan 0 kuuluvassa maassa ja jonka luoton arvo on yli 10 miljoonaa erityisnosto-oikeutta (13).

| 6) | soveltaa 24 artiklan e kohdan mukaista takuumaksua, kun MPR:n laskennassa käytetty maariskiluokitus ja ostajariskiluokka on määritetty velallisena tai takaajana olevan luokitellun monenvälisen tai alueellisen instituution osallistumisen perusteella. |
| --- | --- |

6)

soveltaa 24 artiklan e kohdan mukaista takuumaksua, kun MPR:n laskennassa käytetty maariskiluokitus ja ostajariskiluokka on määritetty velallisena tai takaajana olevan luokitellun monenvälisen tai alueellisen instituution osallistumisen perusteella.

| 7) | soveltaa 27 artiklan e kohdan mukaista takuumaksua, jossa MPR:n laskennassa käytetty ostajariskiluokka on toimessa,






  — | jossa velallisena/takaajana on muu kuin valtio, alhaisempi kuin CC1 (eli CC0 tai SOV+); |
| --- | --- | --- |

7)

soveltaa 27 artiklan e kohdan mukaista takuumaksua, jossa MPR:n laskennassa käytetty ostajariskiluokka on toimessa,

—

jossa velallisena/takaajana on muu kuin valtio, alhaisempi kuin CC1 (eli CC0 tai SOV+);

| — | jossa velallisena/takaajana on muu kuin valtio ja jonka luoton arvo ylittää viisi miljoonaa erityisnosto-oikeutta, parempi kuin akkreditoidun luottolaitoksen antama luokitus. |
| --- | --- |

—

jossa velallisena/takaajana on muu kuin valtio ja jonka luoton arvo ylittää viisi miljoonaa erityisnosto-oikeutta, parempi kuin akkreditoidun luottolaitoksen antama luokitus.

| 8) | soveltaa 31 artiklan a kohdan mukaista takuumaksua, kun ostajariskeihin liittyvän lisävakuusjärjestelyn käyttämisen vuoksi sovelletaan CEF:iä, joka on suurempi kuin 0. |
| --- | --- |

8)

soveltaa 31 artiklan a kohdan mukaista takuumaksua, kun ostajariskeihin liittyvän lisävakuusjärjestelyn käyttämisen vuoksi sovelletaan CEF:iä, joka on suurempi kuin 0.

| b) | Jos aloitteen tehnyt osallistuja muuttaa aikomuksiaan tai peruuttaa aikeensa tukea tällaista toimea, ja sen on ilmoitettava siitä välittömästi kaikille muille osallistujille. |
| --- | --- |

b)

Jos aloitteen tehnyt osallistuja muuttaa aikomuksiaan tai peruuttaa aikeensa tukea tällaista toimea, ja sen on ilmoitettava siitä välittömästi kaikille muille osallistujille.

3   JAKSO

Kauppaan liittyvää apua koskevat menettelyt

49.   ENNAKKOILMOITUS

| a) | Osallistujan on tehtävä ennakkoilmoitus aikoessaan myöntää julkista tukea






  — | kauppaan liittyvälle sitomattomalle avulle, jonka arvo on vähintään kaksi miljoonaa erityisnosto-oikeutta ja lahja-aste pienempi kuin 80 prosenttia, |
| --- | --- | --- |

a)

Osallistujan on tehtävä ennakkoilmoitus aikoessaan myöntää julkista tukea

—

kauppaan liittyvälle sitomattomalle avulle, jonka arvo on vähintään kaksi miljoonaa erityisnosto-oikeutta ja lahja-aste pienempi kuin 80 prosenttia,

| — | kauppaan liittyvälle sitomattomalle avulle, jonka arvo on korkeintaan kaksi miljoonaa erityisnosto-oikeutta ja (DAC:n määrittämä) lahja-aste pienempi kuin 50 prosenttia, |
| --- | --- |

—

kauppaan liittyvälle sitomattomalle avulle, jonka arvo on korkeintaan kaksi miljoonaa erityisnosto-oikeutta ja (DAC:n määrittämä) lahja-aste pienempi kuin 50 prosenttia,

| — | kauppaan liittyvälle sidotulle avulle, jonka arvo on vähintään kaksi miljoonaa erityisnosto-oikeutta ja lahja-aste pienempi kuin 80 prosenttia, |
| --- | --- |

—

kauppaan liittyvälle sidotulle avulle, jonka arvo on vähintään kaksi miljoonaa erityisnosto-oikeutta ja lahja-aste pienempi kuin 80 prosenttia,

| — | kauppaan liittyvälle sidotulle avulle, jonka arvo on korkeintaan kaksi miljoonaa erityisnosto-oikeutta ja lahja-aste pienempi kuin 50 prosenttia, lukuun ottamatta 35 artiklan a ja b kohdan mukaisia tapauksia, tai |
| --- | --- |

—

kauppaan liittyvälle sidotulle avulle, jonka arvo on korkeintaan kaksi miljoonaa erityisnosto-oikeutta ja lahja-aste pienempi kuin 50 prosenttia, lukuun ottamatta 35 artiklan a ja b kohdan mukaisia tapauksia, tai

| — | 39 artiklan d kohdan mukaiselle sidotulle avulle. |
| --- | --- |

—

39 artiklan d kohdan mukaiselle sidotulle avulle.

| b) | Ennakkoilmoitus on tehtävä viimeistään 30 työpäivää ennen tarjousten määräajan päättymistä tai sitoumuksen tekopäivää sen mukaan, kumpi ajankohta on aikaisempi. |
| --- | --- |

b)

Ennakkoilmoitus on tehtävä viimeistään 30 työpäivää ennen tarjousten määräajan päättymistä tai sitoumuksen tekopäivää sen mukaan, kumpi ajankohta on aikaisempi.

| c) | Jos aloitteen tehnyt osallistuja muuttaa aikomustaan tukea ilmoitettuja ehtoja tai peruuttaa sen, sen on ilmoitettava siitä välittömästi kaikille muille osallistujille. |
| --- | --- |

c)

Jos aloitteen tehnyt osallistuja muuttaa aikomustaan tukea ilmoitettuja ehtoja tai peruuttaa sen, sen on ilmoitettava siitä välittömästi kaikille muille osallistujille.

| d) | Tämän artiklan määräyksiä sovelletaan sidottuun apuun, joka on osa 35 artiklassa tarkoitettua yhdistelmärahoitusta. |
| --- | --- |

d)

Tämän artiklan määräyksiä sovelletaan sidottuun apuun, joka on osa 35 artiklassa tarkoitettua yhdistelmärahoitusta.

50.   VÄLITÖN ILMOITUS

| a) | Osallistujan on ilmoitettava kaikille muille osallistujille välittömästi eli kahden työpäivän kuluessa sitoumuksen tekemisestä, jos se antaa julkista tukea sidotulle avulle, jonka arvo on joko






  — | vähintään kaksi miljoonaa erityisnosto-oikeutta ja lahja-aste vähintään 80 prosenttia tai |
| --- | --- | --- |

a)

Osallistujan on ilmoitettava kaikille muille osallistujille välittömästi eli kahden työpäivän kuluessa sitoumuksen tekemisestä, jos se antaa julkista tukea sidotulle avulle, jonka arvo on joko

—

vähintään kaksi miljoonaa erityisnosto-oikeutta ja lahja-aste vähintään 80 prosenttia tai

| — | vähemmän kuin kaksi miljoonaa erityisnosto-oikeutta ja lahja-aste vähintään 50 prosenttia lukuun ottamatta 38 artiklan a ja b kohdan mukaisia tapauksia. |
| --- | --- |

—

vähemmän kuin kaksi miljoonaa erityisnosto-oikeutta ja lahja-aste vähintään 50 prosenttia lukuun ottamatta 38 artiklan a ja b kohdan mukaisia tapauksia.

| b) | Osallistujan on ilmoitettava välittömästi kaikille muille osallistujille myös avustuksen myöntämistä koskevan pöytäkirjan, puiteluoton tai muun vastaavan sopimuksen allekirjoittamisesta. |
| --- | --- |

b)

Osallistujan on ilmoitettava välittömästi kaikille muille osallistujille myös avustuksen myöntämistä koskevan pöytäkirjan, puiteluoton tai muun vastaavan sopimuksen allekirjoittamisesta.

| c) | Osallistujan ei tarvitse tehdä ennakkoilmoitusta aikoessaan sopeuttaa rahoitusehtojaan sellaisiin ehtoihin, joihin on sovellettu välitöntä ilmoitusta. |
| --- | --- |

c)

Osallistujan ei tarvitse tehdä ennakkoilmoitusta aikoessaan sopeuttaa rahoitusehtojaan sellaisiin ehtoihin, joihin on sovellettu välitöntä ilmoitusta.

4   JAKSO

Sidottua apua koskevat neuvottelumenettelyt

51.   NEUVOTTELUJEN TARKOITUS

| a) | Osallistuja, joka haluaa selvennystä sidotun avun mahdollisiin kaupallisiin perusteluihin, voi pyytää, että sille toimitetaan täydellinen avustuksen laatua koskeva arviointi (joka esitetään yksityiskohtaisemmin liitteessä IX). |
| --- | --- |

a)

Osallistuja, joka haluaa selvennystä sidotun avun mahdollisiin kaupallisiin perusteluihin, voi pyytää, että sille toimitetaan täydellinen avustuksen laatua koskeva arviointi (joka esitetään yksityiskohtaisemmin liitteessä IX).

| b) | Osallistuja voi lisäksi pyytää 52 artiklan mukaisia neuvotteluja muiden osallistujien kanssa.






  — | Niihin liittyy 57 artiklassa tarkoitettuja suullisia neuvotteluja, joissa keskustellaan siitä, täyttääkö apua koskeva tarjous 36 ja 37 artiklan vaatimukset, ja tarvittaessa siitä, onko apua koskeva |
| --- | --- | --- |

b)

Osallistuja voi lisäksi pyytää 52 artiklan mukaisia neuvotteluja muiden osallistujien kanssa.

—

Niihin liittyy 57 artiklassa tarkoitettuja suullisia neuvotteluja, joissa keskustellaan siitä, täyttääkö apua koskeva tarjous 36 ja 37 artiklan vaatimukset, ja tarvittaessa siitä, onko apua koskeva

| — | tarjous perusteltu, vaikka 36 ja 37 artiklan mukaiset vaatimukset eivät täyty. |
| --- | --- |

—

tarjous perusteltu, vaikka 36 ja 37 artiklan mukaiset vaatimukset eivät täyty.

52.   NEUVOTTELUJEN LAAJUUS JA AJOITUS

| a) | Neuvottelujen aikana osallistuja voi pyytää muun muassa seuraavanlaista tietoa:






  — | yksityiskohtaisen toteutettavuustutkimuksen tai hankkeen arvioinnin tulokset, |
| --- | --- | --- |

a)

Neuvottelujen aikana osallistuja voi pyytää muun muassa seuraavanlaista tietoa:

—

yksityiskohtaisen toteutettavuustutkimuksen tai hankkeen arvioinnin tulokset,

| — | onko olemassa kilpaileva, muuta kuin pehmeäehtoista rahoitusta koskeva tarjous tai kehitysapurahoitusta koskeva tarjous, |
| --- | --- |

—

onko olemassa kilpaileva, muuta kuin pehmeäehtoista rahoitusta koskeva tarjous tai kehitysapurahoitusta koskeva tarjous,

| — | hankkeen odotetut valuuttatuotot ja -säästöt, |
| --- | --- |

—

hankkeen odotetut valuuttatuotot ja -säästöt,

| — | mahdollinen yhteistyö monikansallisten järjestöjen, kuten Maailmanpankin, kanssa, |
| --- | --- |

—

mahdollinen yhteistyö monikansallisten järjestöjen, kuten Maailmanpankin, kanssa,

| — | onko järjestetty kansainvälinen tarjouskilpailu (International Competitive Bidding, ICB), erityisesti jos rahoituksen myöntäjämaan toimittaja on antanut edullisimmaksi arvioidun tarjouksen, |
| --- | --- |

—

onko järjestetty kansainvälinen tarjouskilpailu (International Competitive Bidding, ICB), erityisesti jos rahoituksen myöntäjämaan toimittaja on antanut edullisimmaksi arvioidun tarjouksen,

| — | ympäristövaikutukset |
| --- | --- |

—

ympäristövaikutukset

| — | yksityisen sektorin osallistuminen, |
| --- | --- |

—

yksityisen sektorin osallistuminen,

| — | pehmeäehtoisia luottoja tai avustusluottoja koskevien ilmoitusten ajoitus (esimerkiksi kuusi kuukautta ennen tarjousten määräajan päättymistä tai sitoumuksen tekopäivää). |
| --- | --- |

—

pehmeäehtoisia luottoja tai avustusluottoja koskevien ilmoitusten ajoitus (esimerkiksi kuusi kuukautta ennen tarjousten määräajan päättymistä tai sitoumuksen tekopäivää).

| b) | Neuvottelut on saatettava päätökseen ja sihteeristön on toimitettava molempien 51 artiklassa olevien kysymysten vastaukset osallistujille viimeistään 10 työpäivää ennen tarjousten määräajan päättymistä tai sitoumuksen tekopäivää sen mukaan, kumpi ajankohta on aikaisempi. Jos osallistujien välisissä neuvotteluissa esiintyy erimielisyyksiä, sihteeristö pyytää muita osallistujia ilmaisemaan asiasta mielipiteensä viiden työpäivän kuluessa. Se kertoo näistä mielipiteistä ilmoituksen tehneelle osallistujalle, jonka on harkittava uudelleen asiassa etenemistä, jos apua koskevalle tarjoukselle ei ole merkittävästi tukea. |
| --- | --- |

b)

Neuvottelut on saatettava päätökseen ja sihteeristön on toimitettava molempien 51 artiklassa olevien kysymysten vastaukset osallistujille viimeistään 10 työpäivää ennen tarjousten määräajan päättymistä tai sitoumuksen tekopäivää sen mukaan, kumpi ajankohta on aikaisempi. Jos osallistujien välisissä neuvotteluissa esiintyy erimielisyyksiä, sihteeristö pyytää muita osallistujia ilmaisemaan asiasta mielipiteensä viiden työpäivän kuluessa. Se kertoo näistä mielipiteistä ilmoituksen tehneelle osallistujalle, jonka on harkittava uudelleen asiassa etenemistä, jos apua koskevalle tarjoukselle ei ole merkittävästi tukea.

53.   NEUVOTTELUJEN TULOS

| a) | Jos rahoituksen myöntävä maa haluaa jatkaa hanketta tuen puuttumisesta huolimatta, sen on ilmoitettava ennakolta aikeistaan muille osallistujille viimeistään 60 vuorokautta neuvottelujen päättymisen eli puheenjohtajan päätelmien hyväksymisen jälkeen. Rahoituksen myöntävän maan on myös laadittava OECD:n pääsihteerille kirje, jossa se kertoo neuvottelujen tuloksista ja selvittää ne muut kuin kauppaan liittyvät ratkaisevan tärkeät kansalliset edut, joiden vuoksi sen on toteutettava kyseinen toimi. Osallistujat olettavat, että tällainen menettely on poikkeuksellinen ja että sitä käytetään harvoin. |
| --- | --- |

a)

Jos rahoituksen myöntävä maa haluaa jatkaa hanketta tuen puuttumisesta huolimatta, sen on ilmoitettava ennakolta aikeistaan muille osallistujille viimeistään 60 vuorokautta neuvottelujen päättymisen eli puheenjohtajan päätelmien hyväksymisen jälkeen. Rahoituksen myöntävän maan on myös laadittava OECD:n pääsihteerille kirje, jossa se kertoo neuvottelujen tuloksista ja selvittää ne muut kuin kauppaan liittyvät ratkaisevan tärkeät kansalliset edut, joiden vuoksi sen on toteutettava kyseinen toimi. Osallistujat olettavat, että tällainen menettely on poikkeuksellinen ja että sitä käytetään harvoin.

| b) | Rahoituksen myöntävä maa ilmoittaa OECD:n pääsihteerille lähetetystä kirjeestä välittömästi osallistujille ja liittää ilmoitukseen kaksoiskappaleen kirjeestä. Rahoituksen myöntävä maa tai muu osallistuja saa tehdä sidottua apua koskevan sitoumuksen aikaisintaan 10 työpäivää mainitun ilmoituksen lähettämisen jälkeen. Kun kyse on hankkeista, joiden osalta neuvottelumenettelyn aikana yksilöitiin kilpailevia kaupallisia tarjouksia, edellä mainittua 10 työpäivän määräaikaa pidennetään 15 päivään. |
| --- | --- |

b)

Rahoituksen myöntävä maa ilmoittaa OECD:n pääsihteerille lähetetystä kirjeestä välittömästi osallistujille ja liittää ilmoitukseen kaksoiskappaleen kirjeestä. Rahoituksen myöntävä maa tai muu osallistuja saa tehdä sidottua apua koskevan sitoumuksen aikaisintaan 10 työpäivää mainitun ilmoituksen lähettämisen jälkeen. Kun kyse on hankkeista, joiden osalta neuvottelumenettelyn aikana yksilöitiin kilpailevia kaupallisia tarjouksia, edellä mainittua 10 työpäivän määräaikaa pidennetään 15 päivään.

| c) | Sihteeristö seuraa neuvottelujen edistymistä ja tuloksia. |
| --- | --- |

c)

Sihteeristö seuraa neuvottelujen edistymistä ja tuloksia.

5   JAKSO

Vientiluottoja ja kauppaan liittyviä avustuksia koskeva tiedonvaihto

54.   YHTEYSTAHOT

Kaikki tiedonvaihdot kussakin maassa olevien nimettyjen yhteystahojen välillä hoidetaan reaaliaikaisilla viestimillä (esimerkiksi OLIS), ja ne ovat luottamuksellisia.

55.   KYSELYJEN LAAJUUS

| a) | Osallistuja voi tiedustella toiselta osallistujalta tämän suhtautumista kolmanteen maahan, kolmannen maan elimeen tai tiettyyn kaupantekotapaan. |
| --- | --- |

a)

Osallistuja voi tiedustella toiselta osallistujalta tämän suhtautumista kolmanteen maahan, kolmannen maan elimeen tai tiettyyn kaupantekotapaan.

| b) | Sopimuspuoli, joka on vastaanottanut julkista tukea koskevan hakemuksen, voi toimittaa toiselle sopimuspuolelle kyselyn ja esittää siinä edullisimmat luottoehdot, joita se olisi halukas tukemaan. |
| --- | --- |

b)

Sopimuspuoli, joka on vastaanottanut julkista tukea koskevan hakemuksen, voi toimittaa toiselle sopimuspuolelle kyselyn ja esittää siinä edullisimmat luottoehdot, joita se olisi halukas tukemaan.

| c) | Jos kysely toimitetaan useammalle kuin yhdelle osallistujalle, siihen on liitettävä luettelo vastaanottajista. |
| --- | --- |

c)

Jos kysely toimitetaan useammalle kuin yhdelle osallistujalle, siihen on liitettävä luettelo vastaanottajista.

| d) | Sihteeristölle on lähetettävä kaksoiskappale kaikista kyselyistä. |
| --- | --- |

d)

Sihteeristölle on lähetettävä kaksoiskappale kaikista kyselyistä.

56.   VASTAUSTEN LAAJUUS

| a) | Osallistujan, jolle kysely on osoitettu, on vastattava siihen seitsemän vuorokauden kuluessa ja annettava vastauksessaan mahdollisimman paljon tietoa asiasta. Sopimuspuolen on esitettävä vastauksessaan mahdollisimman tarkkaan se päätös, joka todennäköisesti tehdään. Tarvittaessa sen on toimitettava mahdollisimman pian täydellinen vastaus. Sihteeristölle ja muille kyselyn vastaanottajille on toimitettava kaksoiskappaleet vastauksista. |
| --- | --- |

a)

Osallistujan, jolle kysely on osoitettu, on vastattava siihen seitsemän vuorokauden kuluessa ja annettava vastauksessaan mahdollisimman paljon tietoa asiasta. Sopimuspuolen on esitettävä vastauksessaan mahdollisimman tarkkaan se päätös, joka todennäköisesti tehdään. Tarvittaessa sen on toimitettava mahdollisimman pian täydellinen vastaus. Sihteeristölle ja muille kyselyn vastaanottajille on toimitettava kaksoiskappaleet vastauksista.

| b) | Jos kyselyyn annetusta vastauksesta tulee myöhemmin jostain syystä pätemätön, esimerkiksi sen vuoksi, että






  — | on tehty hakemus, hakemusta on muutettu tai se on peruutettu tai |
| --- | --- | --- |

b)

Jos kyselyyn annetusta vastauksesta tulee myöhemmin jostain syystä pätemätön, esimerkiksi sen vuoksi, että

—

on tehty hakemus, hakemusta on muutettu tai se on peruutettu tai

| — | harkitaan muiden ehtojen soveltamista, |
| --- | --- |

—

harkitaan muiden ehtojen soveltamista,

asiasta on ilmoitettava viipymättä, ja tästä ilmoituksesta on toimitettava kaksoiskappaleet muille kyselyn vastaanottajille ja sihteeristölle.

57.   SUULLISET NEUVOTTELUT

| a) | Osallistujan on kymmenen työpäivän kuluessa myönnyttävä suullista neuvottelua koskevaan pyyntöön. |
| --- | --- |

a)

Osallistujan on kymmenen työpäivän kuluessa myönnyttävä suullista neuvottelua koskevaan pyyntöön.

| b) | Suullista neuvottelua koskeva pyyntö on toimitettava osallistujille ja osallistumattomille maille. Neuvottelut järjestetään mahdollisimman pian mainitun kymmenen työpäivän määräajan päätyttyä. |
| --- | --- |

b)

Suullista neuvottelua koskeva pyyntö on toimitettava osallistujille ja osallistumattomille maille. Neuvottelut järjestetään mahdollisimman pian mainitun kymmenen työpäivän määräajan päätyttyä.

| c) | Osallistujien puheenjohtaja koordinoi yhdessä sihteeristön kanssa mahdollisesti tarvittavat seurantatoimet, esimerkiksi yhteisen kannan. Sihteeristö julkaisee neuvottelun tulokset välittömästi. |
| --- | --- |

c)

Osallistujien puheenjohtaja koordinoi yhdessä sihteeristön kanssa mahdollisesti tarvittavat seurantatoimet, esimerkiksi yhteisen kannan. Sihteeristö julkaisee neuvottelun tulokset välittömästi.

58.   YHTEISTÄ KANTAA KOSKEVAT MENETTELYT JA NIIDEN MUOTO

| a) | Yhteisiä kantoja koskevat ehdotukset toimitetaan yksinomaan sihteeristölle. Sihteeristö toimittaa yhteistä kantaa koskevan ehdotuksen kaikille osallistujille ja myös DAC:n yhteystahoille, jos asia koskee sidottua apua. Ehdotuksen tekijää ei mainita yhteisiä kantoja koskevassa rekisterissä OLIS:n ”ilmoitustaululla” (Bulletin Board). Sihteeristö voi kuitenkin pyynnöstä nimetä suullisesti ehdotuksen tekijän osallistujalle tai DAC:n jäsenelle. Sihteeristö pitää kirjaa tällaisista pyynnöistä. |
| --- | --- |

a)

Yhteisiä kantoja koskevat ehdotukset toimitetaan yksinomaan sihteeristölle. Sihteeristö toimittaa yhteistä kantaa koskevan ehdotuksen kaikille osallistujille ja myös DAC:n yhteystahoille, jos asia koskee sidottua apua. Ehdotuksen tekijää ei mainita yhteisiä kantoja koskevassa rekisterissä OLIS:n ”ilmoitustaululla” (Bulletin Board). Sihteeristö voi kuitenkin pyynnöstä nimetä suullisesti ehdotuksen tekijän osallistujalle tai DAC:n jäsenelle. Sihteeristö pitää kirjaa tällaisista pyynnöistä.

| b) | Yhteistä kantaa koskeva ehdotus päivätään, ja se on tehtävä seuraavassa muodossa:






  — | viitenumero, jonka jälkeen lisätään maininta ”yhteinen kanta”, |
| --- | --- | --- |

b)

Yhteistä kantaa koskeva ehdotus päivätään, ja se on tehtävä seuraavassa muodossa:

—

viitenumero, jonka jälkeen lisätään maininta ”yhteinen kanta”,

| — | tuojamaan ja ostajan nimi, |
| --- | --- |

—

tuojamaan ja ostajan nimi,

| — | hankkeen nimi tai kuvaus mahdollisimman täsmällisesti, jotta hanke voidaan yksilöidä, |
| --- | --- |

—

hankkeen nimi tai kuvaus mahdollisimman täsmällisesti, jotta hanke voidaan yksilöidä,

| — | aloitteen tehneen maan kaavailemat ehdot, |
| --- | --- |

—

aloitteen tehneen maan kaavailemat ehdot,

| — | ehdotus yhteiseksi kannaksi, |
| --- | --- |

—

ehdotus yhteiseksi kannaksi,

| — | tiedossa olevien kilpailevien tarjoajien kansallisuus ja nimi, |
| --- | --- |

—

tiedossa olevien kilpailevien tarjoajien kansallisuus ja nimi,

| — | kaupallisten tarjousten ja rahoitustarjousten määräpäivä ja tarjouksen numero, jos se on tiedossa, |
| --- | --- |

—

kaupallisten tarjousten ja rahoitustarjousten määräpäivä ja tarjouksen numero, jos se on tiedossa,

| — | muut asian kannalta tähdelliset tiedot, mukaan luettuina syyt yhteisen kannan ehdottamiselle, hanketta koskevien tutkimusten saatavuus ja/tai erityisolosuhteet. |
| --- | --- |

—

muut asian kannalta tähdelliset tiedot, mukaan luettuina syyt yhteisen kannan ehdottamiselle, hanketta koskevien tutkimusten saatavuus ja/tai erityisolosuhteet.

| c) | 36 artiklan b kohdan 4 alakohdan mukaisesti tehty yhteistä kantaa koskeva ehdotus on toimitettava sihteeristölle ja sen kaksoiskappale on lähetettävä muille osallistujille. Yhteistä kantaa koskevan ehdotuksen tehneen osallistujan on selvitettävä perusteellisesti syyt, joiden vuoksi maan luokituksen olisi sen mielestä poikettava 36 artiklan b kohdassa määritetystä menettelystä. |
| --- | --- |

c)

36 artiklan b kohdan 4 alakohdan mukaisesti tehty yhteistä kantaa koskeva ehdotus on toimitettava sihteeristölle ja sen kaksoiskappale on lähetettävä muille osallistujille. Yhteistä kantaa koskevan ehdotuksen tehneen osallistujan on selvitettävä perusteellisesti syyt, joiden vuoksi maan luokituksen olisi sen mielestä poikettava 36 artiklan b kohdassa määritetystä menettelystä.

| d) | Sihteeristö julkistaa kaikki hyväksytyt yhteiset kannat. |
| --- | --- |

d)

Sihteeristö julkistaa kaikki hyväksytyt yhteiset kannat.

59.   VASTAUKSET YHTEISTÄ KANTAA KOSKEVIIN EHDOTUKSIIN

| a) | Vastaukset yhteistä kantaa koskevaan ehdotukseen on annettava 20 vuorokauden kuluessa, mutta sopimuspuolia kehotetaan vastaamaan mahdollisimman nopeasti. |
| --- | --- |

a)

Vastaukset yhteistä kantaa koskevaan ehdotukseen on annettava 20 vuorokauden kuluessa, mutta sopimuspuolia kehotetaan vastaamaan mahdollisimman nopeasti.

| b) | Vastauksessa voidaan pyytää lisätietoja, hyväksyä tai hylätä ehdotus, ehdottaa muutosta yhteiseen kantaan tai esittää vaihtoehtoinen ehdotus yhteiseksi kannaksi. |
| --- | --- |

b)

Vastauksessa voidaan pyytää lisätietoja, hyväksyä tai hylätä ehdotus, ehdottaa muutosta yhteiseen kantaan tai esittää vaihtoehtoinen ehdotus yhteiseksi kannaksi.

| c) | Sellaisen osallistujan, joka ilmoittaa, että se ei ota asiaan kantaa, koska viejä tai rahoitusta saavan maan viranomaiset eivät ole ottaneet siihen yhteyttä hankkeelle myönnettävää avustusta koskevassa asiassa, katsotaan hyväksyneen ehdotuksen yhteiseksi kannaksi. |
| --- | --- |

c)

Sellaisen osallistujan, joka ilmoittaa, että se ei ota asiaan kantaa, koska viejä tai rahoitusta saavan maan viranomaiset eivät ole ottaneet siihen yhteyttä hankkeelle myönnettävää avustusta koskevassa asiassa, katsotaan hyväksyneen ehdotuksen yhteiseksi kannaksi.

60.   YHTEISTEN KANTOJEN HYVÄKSYMINEN

| a) | Sihteeristö ilmoittaa 20 vuorokauden kuluttua kaikille sopimuspuolille yhteistä kantaa koskevan ehdotuksen tilanteesta. Jos kaikki sopimuspuolet eivät ole hyväksyneet yhteistä kantaa mutta yksikään ei ole sitä hylännyt, ehdotus jätetään lepäämään vielä kahdeksan vuorokauden ajaksi. |
| --- | --- |

a)

Sihteeristö ilmoittaa 20 vuorokauden kuluttua kaikille sopimuspuolille yhteistä kantaa koskevan ehdotuksen tilanteesta. Jos kaikki sopimuspuolet eivät ole hyväksyneet yhteistä kantaa mutta yksikään ei ole sitä hylännyt, ehdotus jätetään lepäämään vielä kahdeksan vuorokauden ajaksi.

| b) | Tämän uuden määräajan päätyttyä sellaisen sopimuspuolen, joka ei ole nimenomaisesti hylännyt yhteistä kantaa koskevaa ehdotusta, katsotaan hyväksyneen yhteisen kannan. Osallistujat, mukaan luettuna aloitteen tehnyt osallistuja, voivat kuitenkin asettaa yhteistä kantaa koskevan hyväksymisensä ehdoksi sen, että yksi tai useampi osallistuja nimenomaisesti hyväksyy sen. |
| --- | --- |

b)

Tämän uuden määräajan päätyttyä sellaisen sopimuspuolen, joka ei ole nimenomaisesti hylännyt yhteistä kantaa koskevaa ehdotusta, katsotaan hyväksyneen yhteisen kannan. Osallistujat, mukaan luettuna aloitteen tehnyt osallistuja, voivat kuitenkin asettaa yhteistä kantaa koskevan hyväksymisensä ehdoksi sen, että yksi tai useampi osallistuja nimenomaisesti hyväksyy sen.

| c) | Jos sopimuspuoli ei hyväksy yhtä tai useampaa yhteiseen kantaan sisältyvää osatekijää, se hyväksyy välillisesti kaikki muut yhteisen kannan osatekijät. Tällaisen osittaisen hyväksymisen vuoksi muut osallistujat voivat muuttaa suhtautumistaan ehdotettuun yhteiseen kantaan. Kaikki osallistujat voivat tarjota yhteiseen kantaan sisältymättömiä ehtoja tai sopeuttaa ehtojaan tällaisiin ehtoihin. |
| --- | --- |

c)

Jos sopimuspuoli ei hyväksy yhtä tai useampaa yhteiseen kantaan sisältyvää osatekijää, se hyväksyy välillisesti kaikki muut yhteisen kannan osatekijät. Tällaisen osittaisen hyväksymisen vuoksi muut osallistujat voivat muuttaa suhtautumistaan ehdotettuun yhteiseen kantaan. Kaikki osallistujat voivat tarjota yhteiseen kantaan sisältymättömiä ehtoja tai sopeuttaa ehtojaan tällaisiin ehtoihin.

| d) | Yhteistä kantaa, jota ei ole hyväksytty, voidaan tutkia uudelleen 58 ja 59 artiklassa tarkoitettujen menettelyjen mukaisesti. Tällöin sopimuspuolten alkuperäiset päätökset eivät ole sitovia. |
| --- | --- |

d)

Yhteistä kantaa, jota ei ole hyväksytty, voidaan tutkia uudelleen 58 ja 59 artiklassa tarkoitettujen menettelyjen mukaisesti. Tällöin sopimuspuolten alkuperäiset päätökset eivät ole sitovia.

61.   YHTEISIÄ KANTOJA KOSKEVAT ERIMIELISYYDET

Jos aloitteen tehnyt osallistuja ja muutosta tai vaihtoehtoista kantaa ehdottanut osallistuja eivät pääse sopimukseen yhteisestä kannasta ylimääräisten kahdeksan vuorokauden aikana, osallistujat voivat jatkaa määräaikaa keskinäisellä sopimuksella. Sihteeristö ilmoittaa kaikille sopimuspuolille määräajan jatkamisesta.

62.   YHTEISEN KANNAN VOIMAANTULO

Sihteeristö ilmoittaa kaikille osallistujille yhteisen kannan voimaantulosta tai sen hylkäämisestä. Yhteinen kanta tulee voimaan kolme vuorokautta tämän ilmoituksen tekemisen jälkeen. Sihteeristö julkaisee OLIS:ssä jatkuvasti päivitettyä luetteloa kaikista hyväksytyistä yhteisistä kannoista sekä sellaisista yhteisistä kannoista, joista ei vielä ole päätetty.

63.   YHTEISTEN KANTOJEN VOIMASSAOLOAIKA

| a) | Yhteinen kanta on hyväksymisensä jälkeen voimassa kaksi vuotta voimaantulopäivästä, ellei sihteeristölle ilmoiteta, että yhteinen kanta ei enää ole tarkoituksenmukainen ja että kaikki osallistujat hyväksyvät tämän. Yhteisen kannan voimassaoloa voidaan pidentää kahdella vuodella, jos joku osallistujista sitä pyytää 14 vuorokauden kuluessa sen voimassaolon päättymispäivästä. Yhteisen kannan voimassaolon pidentämisestä voidaan sopia tämän jälkeen saman menettelyn mukaisesti. Järjestelyn 36 artiklan b kohdan 4 alakohdan mukaisesti hyväksytty yhteinen kanta on voimassa, kunnes seuraavaa vuotta koskevat Maailmanpankin tiedot ovat käytettävissä. |
| --- | --- |

a)

Yhteinen kanta on hyväksymisensä jälkeen voimassa kaksi vuotta voimaantulopäivästä, ellei sihteeristölle ilmoiteta, että yhteinen kanta ei enää ole tarkoituksenmukainen ja että kaikki osallistujat hyväksyvät tämän. Yhteisen kannan voimassaoloa voidaan pidentää kahdella vuodella, jos joku osallistujista sitä pyytää 14 vuorokauden kuluessa sen voimassaolon päättymispäivästä. Yhteisen kannan voimassaolon pidentämisestä voidaan sopia tämän jälkeen saman menettelyn mukaisesti. Järjestelyn 36 artiklan b kohdan 4 alakohdan mukaisesti hyväksytty yhteinen kanta on voimassa, kunnes seuraavaa vuotta koskevat Maailmanpankin tiedot ovat käytettävissä.

| b) | Sihteeristö seuraa yhteisten kantojen tilanteen kehittymistä ja tiedottaa siitä säännöllisesti sopimuspuolille pitämällä ajan tasalla OLIS:ssä olevaa luetteloa voimassa olevien yhteisten kantojen tilanteesta (Status of Valid Common Lines). Sihteeristö muun muassa






  — | lisää luetteloon uudet yhteiset kannat sen jälkeen, kun osallistujat ovat ne hyväksyneet. |
| --- | --- | --- |

b)

Sihteeristö seuraa yhteisten kantojen tilanteen kehittymistä ja tiedottaa siitä säännöllisesti sopimuspuolille pitämällä ajan tasalla OLIS:ssä olevaa luetteloa voimassa olevien yhteisten kantojen tilanteesta (Status of Valid Common Lines). Sihteeristö muun muassa

—

lisää luetteloon uudet yhteiset kannat sen jälkeen, kun osallistujat ovat ne hyväksyneet.

| — | muuttaa voimassaolon päättymispäivän silloin, kun osallistuja pyytää yhteisen kannan voimassaolon jatkamista. |
| --- | --- |

—

muuttaa voimassaolon päättymispäivän silloin, kun osallistuja pyytää yhteisen kannan voimassaolon jatkamista.

| — | poistaa luettelosta yhteiset kannat, joiden voimassaolo on päättynyt. |
| --- | --- |

—

poistaa luettelosta yhteiset kannat, joiden voimassaolo on päättynyt.

| — | julkaisee neljännesvuosittain luettelon sellaisista yhteisistä kannoista, joiden voimassaolon on määrä päättyä seuraavan vuosineljänneksen aikana. |
| --- | --- |

—

julkaisee neljännesvuosittain luettelon sellaisista yhteisistä kannoista, joiden voimassaolon on määrä päättyä seuraavan vuosineljänneksen aikana.

6   JAKSO

Vähimmäiskorkojen (markkinaviitekorot) ilmoittamista koskevat toiminnalliset määräykset

64.   VÄHIMMÄISKORKOJEN ILMOITTAMINEN

| a) | Järjestelyn 20 artiklan mukaisesti määräytyvät valuuttojen markkinaviitekorot ilmoitetaan reaaliaikaisin viestimin vähintään kerran kuukaudessa sihteeristölle, joka antaa ne tiedoksi kaikille osallistujille. |
| --- | --- |

a)

Järjestelyn 20 artiklan mukaisesti määräytyvät valuuttojen markkinaviitekorot ilmoitetaan reaaliaikaisin viestimin vähintään kerran kuukaudessa sihteeristölle, joka antaa ne tiedoksi kaikille osallistujille.

| b) | Tämä ilmoitus on toimitettava sihteeristölle viimeistään viisi päivää sen kuukauden päättymisen jälkeen, jota ilmoitus koskee. Sihteeristö antaa sen jälkeen välittömästi kaikille osallistujille tiedon sovellettavista koroista ja julkistaa ne. |
| --- | --- |

b)

Tämä ilmoitus on toimitettava sihteeristölle viimeistään viisi päivää sen kuukauden päättymisen jälkeen, jota ilmoitus koskee. Sihteeristö antaa sen jälkeen välittömästi kaikille osallistujille tiedon sovellettavista koroista ja julkistaa ne.

65.   KORKOJEN SOVELTAMISEN VOIMAANTULOPÄIVÄ

Markkinaviitekorkojen muutokset tulevat voimaan kyseistä kuukautta seuraavan kuukauden viidentenätoista päivänä.

66.   KORKOJEN VÄLITTÖMÄT MUUTOKSET

Jos markkinaviitekoron muuttumisesta on markkinoiden kehityksen vuoksi ilmoitettava ennen kuukauden päättymistä, muuttunut korko tulee voimaan kymmenen päivää sen jälkeen, kun ilmoitus tästä muutoksesta on saapunut sihteeristölle.

7   JAKSO

Tarkastelut

67.   JÄRJESTELYN SÄÄNNÖLLINEN UUDELLEENTARKASTELU

| a) | Osallistujat tarkastelevat järjestelyn toimintaa säännöllisesti. Tarkastelussa osallistujat tutkivat muun muassa ilmoitusmenettelyjä, DDR-järjestelmän toteuttamista ja toimintaa, sidottua apua koskevia sääntöjä ja menettelyjä, ehtojen sopeuttamista, aiempia sitoumuksia sekä mahdollisuuksia lisätä järjestelyyn osallistuvien maiden lukumäärää. |
| --- | --- |

a)

Osallistujat tarkastelevat järjestelyn toimintaa säännöllisesti. Tarkastelussa osallistujat tutkivat muun muassa ilmoitusmenettelyjä, DDR-järjestelmän toteuttamista ja toimintaa, sidottua apua koskevia sääntöjä ja menettelyjä, ehtojen sopeuttamista, aiempia sitoumuksia sekä mahdollisuuksia lisätä järjestelyyn osallistuvien maiden lukumäärää.

| b) | Tarkastelu perustuu osallistujien kokemuksiin ja heidän ehdotuksiinsa järjestelyn toiminnan ja tehokkuuden parantamiseksi. Osallistujat ottavat huomioon järjestelyn tavoitteet ja vallitsevat taloudelliset ja rahapoliittiset olosuhteet. Osallistujien on toimitettava tarkastelussa käytettäviksi tarkoitetut tiedot ja ehdotukset sihteeristölle viimeistään 45 vuorokautta ennen tarkastelupäivää. |
| --- | --- |

b)

Tarkastelu perustuu osallistujien kokemuksiin ja heidän ehdotuksiinsa järjestelyn toiminnan ja tehokkuuden parantamiseksi. Osallistujat ottavat huomioon järjestelyn tavoitteet ja vallitsevat taloudelliset ja rahapoliittiset olosuhteet. Osallistujien on toimitettava tarkastelussa käytettäviksi tarkoitetut tiedot ja ehdotukset sihteeristölle viimeistään 45 vuorokautta ennen tarkastelupäivää.

68.   VÄHIMMÄISKORKOJEN UUDELLEENTARKASTELU

| a) | Osallistujat tarkastelevat määräajoin markkinaviitekorkojen määrittämistä koskevan järjestelmän toimintaa sen varmistamiseksi, että ilmoitetut korot kuvastavat vallitsevia markkinaolosuhteita ja vastaavat korkojen vahvistamisen taustalla olevia tavoitteita. Nämä tarkastelut koskevat myös korkoihin niitä sovellettaessa lisättävää marginaalia. |
| --- | --- |

a)

Osallistujat tarkastelevat määräajoin markkinaviitekorkojen määrittämistä koskevan järjestelmän toimintaa sen varmistamiseksi, että ilmoitetut korot kuvastavat vallitsevia markkinaolosuhteita ja vastaavat korkojen vahvistamisen taustalla olevia tavoitteita. Nämä tarkastelut koskevat myös korkoihin niitä sovellettaessa lisättävää marginaalia.

| b) | Osallistuja voi esittää puheenjohtajalle ylimääräistä tarkastelua koskevan perustellun pyynnön, jos kyseisen osallistujan mielestä yhden tai useamman valuutan markkinaviitekorko ei enää vastaa vallitsevia markkinaolosuhteita. |
| --- | --- |

b)

Osallistuja voi esittää puheenjohtajalle ylimääräistä tarkastelua koskevan perustellun pyynnön, jos kyseisen osallistujan mielestä yhden tai useamman valuutan markkinaviitekorko ei enää vastaa vallitsevia markkinaolosuhteita.

69.   VÄHIMMÄISTAKUUMAKSUJEN JA NIIHIN LIITTYVIEN SEIKKOJEN TARKASTELU

Osallistujat seuraavat ja tarkastelevat säännöllisesti takuumaksuja koskevia sääntöjä ja menettelyjä. Tähän sisältyy

| a) | maariskin ja valtion luottoriskin arviointimallin menetelmien kelpoisuuden tarkastelu saatujen kokemusten perusteella; |
| --- | --- |

a)

maariskin ja valtion luottoriskin arviointimallin menetelmien kelpoisuuden tarkastelu saatujen kokemusten perusteella;

| b) | vähimmäistakuumaksujen tason tarkastelu niiden luotettavuuden varmistamiseksi riskin mittausvälineinä, minkä yhteydessä otetaan huomioon virallisia vientiluottoja tarjoavien instituutioiden todelliset kokemukset ja luottoriskin hinnoittelua koskevat yksityisten markkinoiden tiedot; |
| --- | --- |

b)

vähimmäistakuumaksujen tason tarkastelu niiden luotettavuuden varmistamiseksi riskin mittausvälineinä, minkä yhteydessä otetaan huomioon virallisia vientiluottoja tarjoavien instituutioiden todelliset kokemukset ja luottoriskin hinnoittelua koskevat yksityisten markkinoiden tiedot;

| c) | vähimmäistakuumaksujen eriyttäminen, jossa otetaan huomioon vientiluottotuotteiden laatuerot ja tarjottu takuukate; |
| --- | --- |

c)

vähimmäistakuumaksujen eriyttäminen, jossa otetaan huomioon vientiluottotuotteiden laatuerot ja tarjottu takuukate;

| d) | kokemukset, jotka saadaan riskin lieventämisestä ja ostajariskeihin liittyvistä lisävakuusjärjestelyistä, sekä niistä mahdollisesti vähimmäistakuumaksuihin kohdistuvien erityisvaikutusten kelpoisuus ja soveltuvuus. |
| --- | --- |

d)

kokemukset, jotka saadaan riskin lieventämisestä ja ostajariskeihin liittyvistä lisävakuusjärjestelyistä, sekä niistä mahdollisesti vähimmäistakuumaksuihin kohdistuvien erityisvaikutusten kelpoisuus ja soveltuvuus.

LIITE I

ALAKOHTAINEN LAIVALUOTTOSOPIMUS

I   LUKU

Alakohtaisen sopimuksen soveltamisala

1.   SOPIMUSPUOLET

Alakohtaiseen sopimukseen osallistuvat Australia, Euroopan unioni, Japani, Korea, Uusi-Seelanti ja Norja.

2.   SOVELTAMISALA

Tässä järjestelyä täydentävässä alakohtaisessa sopimuksessa esitetään erityiset suuntaviivat julkisesti tuetuista vientiluotoista, jotka koskevat seuraavien alojen vientisopimuksia:

| a) | Kaikki uudet vähintään 100 bruttotonnin merialukset, joita käytetään tavaroiden tai matkustajien kuljettamiseen tai erityistehtäviin (esimerkiksi kalastusalukset, kalanjalostusalukset, jäänmurtajat ja ruoppaajat, joiden käyttövoima ja ohjauslaitteet ovat sellaiset, että alukset kaikilta osin soveltuvat pysyvästi autonomiseen navigointiin avomerellä), vähintään 365 kilowatin hinaajat sekä viimeistelyvaiheessa olevat, eivät vielä valmiit mutta vesillä olevat ja vapaasti kelluvat alusten rungot. Alakohtaista sopimusta ei sovelleta sotilasaluksiin. Myöskään uivat telakat ja liikkuvat avomeriyksiköt eivät kuulu alakohtaisen sopimuksen soveltamisalaan, mutta jos niitä koskeviin vientiluottoihin liittyy ongelmia, alakohtaisen sopimuksen osapuolet (jäljempänä ”sopimuspuolet”) voivat jonkin sopimuspuolen perusteltua pyyntöä tarkasteltuaan päättää, että niihin sovelletaan sopimusta. |
| --- | --- |

a)

Kaikki uudet vähintään 100 bruttotonnin merialukset, joita käytetään tavaroiden tai matkustajien kuljettamiseen tai erityistehtäviin (esimerkiksi kalastusalukset, kalanjalostusalukset, jäänmurtajat ja ruoppaajat, joiden käyttövoima ja ohjauslaitteet ovat sellaiset, että alukset kaikilta osin soveltuvat pysyvästi autonomiseen navigointiin avomerellä), vähintään 365 kilowatin hinaajat sekä viimeistelyvaiheessa olevat, eivät vielä valmiit mutta vesillä olevat ja vapaasti kelluvat alusten rungot. Alakohtaista sopimusta ei sovelleta sotilasaluksiin. Myöskään uivat telakat ja liikkuvat avomeriyksiköt eivät kuulu alakohtaisen sopimuksen soveltamisalaan, mutta jos niitä koskeviin vientiluottoihin liittyy ongelmia, alakohtaisen sopimuksen osapuolet (jäljempänä ”sopimuspuolet”) voivat jonkin sopimuspuolen perusteltua pyyntöä tarkasteltuaan päättää, että niihin sovelletaan sopimusta.

| b) | Laivojen muuntamiset. Laivojen muuntamisella tarkoitetaan kaikkia yli 1 000 bruttotonnin merialuksiin tehtäviä muunnoksia, jos niihin liittyy rahtikaavioon, runkoon tai käyttövoimajärjestelmään tehtäviä merkittäviä muutoksia. |
| --- | --- |

b)

Laivojen muuntamiset. Laivojen muuntamisella tarkoitetaan kaikkia yli 1 000 bruttotonnin merialuksiin tehtäviä muunnoksia, jos niihin liittyy rahtikaavioon, runkoon tai käyttövoimajärjestelmään tehtäviä merkittäviä muutoksia.

| c) | 1) | Vaikka ilmatyynyalusten kaltaiset alukset eivät kuulu alakohtaisen sopimuksen soveltamisalaan, sopimuspuolet voivat myöntää vientiluottoja ilmatyynyaluksille alakohtaisen sopimuksen ehtoja vastaavilla ehdoilla. Sopimuspuolet ovat sitoutuneet käyttämään tätä mahdollisuutta kohtuullisesti. Ne eivät myönnä tällaisia luottoehtoja ilmatyynyaluksille tapauksissa, joissa on todettu, että tarjolla ei ole kilpailevia palveluja, joihin sovellettaisiin alakohtaisen sopimuksen ehtoja. |
| --- | --- | --- |

c)

1)

Vaikka ilmatyynyalusten kaltaiset alukset eivät kuulu alakohtaisen sopimuksen soveltamisalaan, sopimuspuolet voivat myöntää vientiluottoja ilmatyynyaluksille alakohtaisen sopimuksen ehtoja vastaavilla ehdoilla. Sopimuspuolet ovat sitoutuneet käyttämään tätä mahdollisuutta kohtuullisesti. Ne eivät myönnä tällaisia luottoehtoja ilmatyynyaluksille tapauksissa, joissa on todettu, että tarjolla ei ole kilpailevia palveluja, joihin sovellettaisiin alakohtaisen sopimuksen ehtoja.

| 2) | Alakohtaisessa sopimuksessa ”ilmatyynyalus” määritellään seuraavasti: vähintään 100 tonnin maa- ja vesikulkuneuvo, jota kannattaa maan tai veden pinnan yläpuolella kulkuneuvosta puhallettavasta ilmasta muodostuva, aluksen reunoilla olevan joustavan liepeen sisään jäävä paineilmatyyny ja jota kuljetetaan eteenpäin ja ohjataan potkureilla taikka puhaltimista tai vastaavista laitteista johdetulla ilmalla. |
| --- | --- |

2)

Alakohtaisessa sopimuksessa ”ilmatyynyalus” määritellään seuraavasti: vähintään 100 tonnin maa- ja vesikulkuneuvo, jota kannattaa maan tai veden pinnan yläpuolella kulkuneuvosta puhallettavasta ilmasta muodostuva, aluksen reunoilla olevan joustavan liepeen sisään jäävä paineilmatyyny ja jota kuljetetaan eteenpäin ja ohjataan potkureilla taikka puhaltimista tai vastaavista laitteista johdetulla ilmalla.

| 3) | Yleisesti katsotaan, että tämän alakohtaisen sopimuksen ehtojen mukaisesti myönnetyt vientiluotot olisi rajoitettava niihin ilmatyynyaluksiin, joita käytetään merireiteillä ja muilla kuin maareiteillä, lukuun ottamatta yhteyksiä terminaalipalveluihin, jotka ovat enintään yhden kilometrin etäisyydellä vedestä. |
| --- | --- |

3)

Yleisesti katsotaan, että tämän alakohtaisen sopimuksen ehtojen mukaisesti myönnetyt vientiluotot olisi rajoitettava niihin ilmatyynyaluksiin, joita käytetään merireiteillä ja muilla kuin maareiteillä, lukuun ottamatta yhteyksiä terminaalipalveluihin, jotka ovat enintään yhden kilometrin etäisyydellä vedestä.

II   LUKU

Vientiluottoja ja sidottua apua koskevat määräykset

3.   ENIMMÄISTAKAISINMAKSUAIKA

Enimmäistakaisinmaksuaika on maan luokittelusta riippumatta 12 vuotta toimituksesta.

4.   KÄTEISMAKSUT

Sopimuspuolten on vaadittava, että vähintään 20 prosenttia sovitusta hinnasta peritään käteismaksuna ennen toimitusta.

5.   PÄÄOMAN TAKAISINMAKSU JA KORON MAKSAMINEN

| a) | Vientiluoton pääomaa lyhennetään säännöllisinä tasaerinä yleensä joka kuudes ja enintään joka 12. kuukausi. |
| --- | --- |

a)

Vientiluoton pääomaa lyhennetään säännöllisinä tasaerinä yleensä joka kuudes ja enintään joka 12. kuukausi.

| b) | Korkoa on maksettava vähintään joka kuudes kuukausi, ja ensimmäinen erä maksetaan viimeistään kuuden kuukauden kuluttua luoton alkamisajankohdasta. |
| --- | --- |

b)

Korkoa on maksettava vähintään joka kuudes kuukausi, ja ensimmäinen erä maksetaan viimeistään kuuden kuukauden kuluttua luoton alkamisajankohdasta.

| c) | Leasingtoimiin myönnettävien vientiluottojen osalta voidaan samansuuruiset pääomalyhennykset ja koronmaksut yhdistää toisiinsa sen sijaan, että käytettäisiin a kohdan mukaisia samansuuruisia pääomanlyhennyseriä. |
| --- | --- |

c)

Leasingtoimiin myönnettävien vientiluottojen osalta voidaan samansuuruiset pääomalyhennykset ja koronmaksut yhdistää toisiinsa sen sijaan, että käytettäisiin a kohdan mukaisia samansuuruisia pääomanlyhennyseriä.

| d) | Luoton alkamisajankohdan jälkeen erääntyvää korkoa ei saa pääomittaa. |
| --- | --- |

d)

Luoton alkamisajankohdan jälkeen erääntyvää korkoa ei saa pääomittaa.

| e) | Tämän alakohtaisen sopimuksen sopimuspuolet, jotka aikovat tukea koron maksua muiden kuin b kohdan etujen mukaisesti, on annettava siitä ennakkoilmoitus vähintään 10 vuorokautta ennen sitoumuksen tekemistä järjestelyn liitteen V mukaisesti. |
| --- | --- |

e)

Tämän alakohtaisen sopimuksen sopimuspuolet, jotka aikovat tukea koron maksua muiden kuin b kohdan etujen mukaisesti, on annettava siitä ennakkoilmoitus vähintään 10 vuorokautta ennen sitoumuksen tekemistä järjestelyn liitteen V mukaisesti.

6.   VÄHIMMÄISTAKUUMAKSUT

Vähimmäistakuumaksujen viitearvoihin liittyviä järjestelyn määräyksiä ei sovelleta, ennen kuin tämän alakohtaisen sopimuksen sopimuspuolet ovat tarkastelleet kyseisiä määräyksiä.

7.   HANKERAHOITUS

Järjestelyä koskevia 7 artiklan ja liitteen X määräyksiä ei sovelleta ennen kuin tämän alakohtaisen sopimuksen sopimuspuolet ovat tarkastelleet kyseisiä määräyksiä.

8.   TUKI

Sopimuspuolten, jotka haluavat myöntää tukea, on järjestelyn määräysten lisäksi vahvistettava, että alus ei ole avoimessa rekisterissä takaisinmaksukauden aikana ja että asianmukaiset vakuutukset ovat voimassa. Lisäksi on varmistettava, että todellinen omistaja asuu vakinaisesti tuensaajavaltiossa ja että tuensaajayritys ei ole ulkomaalaisen yhtiön ei-toimiva tytäryhtiö. Tuensaajan on annettava sitoumus, jonka mukaan se ei myy laivaa ilman viranomaisten hyväksyntää.

III   LUKU

Menettelyt

9.   ILMOITUKSET

Avoimuuden varmistamiseksi kunkin sopimuspuolen on järjestelyn ja Kansainvälisen jälleenrakennus- ja kehityspankin (IBRD), Bernin unionin ja OECD:n luotonantajien ilmoituksia koskevan CRS-järjestelmän (Creditor Reporting System) määräysten lisäksi toimitettava vuosittain tietoja julkisia tukia koskevasta järjestelmästään sekä menetelmistään tämän alakohtaisen sopimuksen täytäntöönpanemiseksi, voimassa olevat järjestelmät mukaan luettuina.

10.   TARKASTELU

| a) | Alakohtaista sopimusta tarkastellaan uudelleen vuosittain tai jonkin sopimuspuolen pyynnöstä laivanrakennusta käsittelevän OECD:n työryhmän toiminnan yhteydessä, ja järjestelyn sopimuspuolille laaditaan tästä kertomus. |
| --- | --- |

a)

Alakohtaista sopimusta tarkastellaan uudelleen vuosittain tai jonkin sopimuspuolen pyynnöstä laivanrakennusta käsittelevän OECD:n työryhmän toiminnan yhteydessä, ja järjestelyn sopimuspuolille laaditaan tästä kertomus.

| b) | Jotta voitaisiin parantaa järjestelyn ja tämän alakohtaisen sopimuksen keskinäistä johdonmukaisuutta ja ottaa huomioon laivanrakennusteollisuuden erityispiirteet, tämän alakohtaisen sopimuksen sopimuspuolet ja järjestelyn osallistujat ovat yhteydessä toisiinsa ja koordinoivat toimintaansa tarpeen mukaan. |
| --- | --- |

b)

Jotta voitaisiin parantaa järjestelyn ja tämän alakohtaisen sopimuksen keskinäistä johdonmukaisuutta ja ottaa huomioon laivanrakennusteollisuuden erityispiirteet, tämän alakohtaisen sopimuksen sopimuspuolet ja järjestelyn osallistujat ovat yhteydessä toisiinsa ja koordinoivat toimintaansa tarpeen mukaan.

| c) | Mikäli järjestelyn osallistujat päättävät muuttaa järjestelyä, tämän alakohtaisen sopimuksen osapuolet (sopimuspuolet) tarkastelevat kyseistä päätöstä ja sen merkitystä tälle alakohtaiselle sopimukselle. Tarkasteluvaiheen aikana ei järjestelyyn tehtyjä muutoksia sovelleta tähän alakohtaiseen sopimukseen. Jos sopimuspuolet voivat hyväksyä järjestelyyn tehtävät muutokset, ne ilmoittavat siitä kirjallisesti järjestelyn osallistujille. Jos sopimuspuolet eivät voi hyväksyä järjestelyyn tehtyjen muutosten soveltamista laivanrakennustoimintaan, niiden on ilmoitettava järjestelyn osallistujille vastustuksestaan ja neuvoteltava näiden kanssa asian ratkaisemiseksi. Mikäli ryhmien välillä ei saavuteta yhteisymmärrystä, noudatetaan sopimuspuolten kantaa muutosten soveltamisesta laivanrakennukseen. |
| --- | --- |

c)

Mikäli järjestelyn osallistujat päättävät muuttaa järjestelyä, tämän alakohtaisen sopimuksen osapuolet (sopimuspuolet) tarkastelevat kyseistä päätöstä ja sen merkitystä tälle alakohtaiselle sopimukselle. Tarkasteluvaiheen aikana ei järjestelyyn tehtyjä muutoksia sovelleta tähän alakohtaiseen sopimukseen. Jos sopimuspuolet voivat hyväksyä järjestelyyn tehtävät muutokset, ne ilmoittavat siitä kirjallisesti järjestelyn osallistujille. Jos sopimuspuolet eivät voi hyväksyä järjestelyyn tehtyjen muutosten soveltamista laivanrakennustoimintaan, niiden on ilmoitettava järjestelyn osallistujille vastustuksestaan ja neuvoteltava näiden kanssa asian ratkaisemiseksi. Mikäli ryhmien välillä ei saavuteta yhteisymmärrystä, noudatetaan sopimuspuolten kantaa muutosten soveltamisesta laivanrakennukseen.

Lisäys

Tulevaa työtä koskevat sitoumukset

Järjestelyä koskevan tulevan työn lisäksi tämän alakohtaisen sopimuksen sopimuspuolet sopivat, että ne

| a) | laativat viitteellisen luettelon aluksista, joita yleisesti pidetään kaupallisesti kannattamattomina, ottaen huomioon järjestelyssä esitetyt sidottua apua koskevat periaatteet. |
| --- | --- |

a)

laativat viitteellisen luettelon aluksista, joita yleisesti pidetään kaupallisesti kannattamattomina, ottaen huomioon järjestelyssä esitetyt sidottua apua koskevat periaatteet.

| b) | tarkastelevat vähimmäistakuumaksujen viitearvoihin liittyviä järjestelyn sääntöjä niiden sisällyttämiseksi tähän alakohtaiseen sopimukseen. |
| --- | --- |

b)

tarkastelevat vähimmäistakuumaksujen viitearvoihin liittyviä järjestelyn sääntöjä niiden sisällyttämiseksi tähän alakohtaiseen sopimukseen.

| c) | keskustelevat asiaa koskevien kansainvälisten neuvottelujen kehittyessä siitä, olisiko mukaan otettava muita sääntöjä, jotka koskevat vähimmäiskorkoja, mukaan luettuina erityiset markkinaviitekorot ja vaihtuvat korot. |
| --- | --- |

c)

keskustelevat asiaa koskevien kansainvälisten neuvottelujen kehittyessä siitä, olisiko mukaan otettava muita sääntöjä, jotka koskevat vähimmäiskorkoja, mukaan luettuina erityiset markkinaviitekorot ja vaihtuvat korot.

| d) | tarkastelevat järjestelyn hankerahoitusta koskevien määräysten sovellettavuutta tähän alakohtaiseen sopimukseen. |
| --- | --- |

d)

tarkastelevat järjestelyn hankerahoitusta koskevien määräysten sovellettavuutta tähän alakohtaiseen sopimukseen.

| e) | keskustelevat, voidaanko






  — | pääoman ensimmäisen erän maksupäivämäärää, |
| --- | --- | --- |

e)

keskustelevat, voidaanko

—

pääoman ensimmäisen erän maksupäivämäärää,

| — | keskimääräistä painotettua takaisinmaksuaikaa |
| --- | --- |

—

keskimääräistä painotettua takaisinmaksuaikaa

käyttää tämän alakohtaisen sopimuksen 5 artiklan takaisinmaksuprofiilin yhteydessä.

LIITE II

YDINVOIMALAITOKSIA KOSKEVA ALAKOHTAINEN SOPIMUS

I   LUKU

Alakohtaisen sopimuksen soveltamisala

1.   SOVELTAMISALA

| a) | Tässä alakohtaisessa sopimuksessa vahvistetaan määräykset, joita sovelletaan julkisesti tuettuihin vientiluottoihin, jotka koskevat






  1) | kokonaisten voimalaitosten tai niiden osien, mukaan luettuina kaikki näiden voimalaitosten rakentamisen ja käyttöönoton suoranaisesti edellyttämät osat, kalusto, materiaalit ja palvelut, myös henkilöstön kouluttaminen, vientiä; |
| --- | --- | --- |

a)

Tässä alakohtaisessa sopimuksessa vahvistetaan määräykset, joita sovelletaan julkisesti tuettuihin vientiluottoihin, jotka koskevat

1)

kokonaisten voimalaitosten tai niiden osien, mukaan luettuina kaikki näiden voimalaitosten rakentamisen ja käyttöönoton suoranaisesti edellyttämät osat, kalusto, materiaalit ja palvelut, myös henkilöstön kouluttaminen, vientiä;

| 2) | nykyisten ydinvoimalaitosten nykyaikaistamista tapauksissa, joissa nykyaikaistamistyön kokonaisarvo on vähintään 80 miljoonaa erityisnosto-oikeutta ja voimalaitoksen käyttöiän odotetaan pitenevän vähintään myönnettävän takaisinmaksuajan verran. Jos jompikumpi näistä ehdoista ei täyty, sovelletaan järjestelyn ehtoja; |
| --- | --- |

2)

nykyisten ydinvoimalaitosten nykyaikaistamista tapauksissa, joissa nykyaikaistamistyön kokonaisarvo on vähintään 80 miljoonaa erityisnosto-oikeutta ja voimalaitoksen käyttöiän odotetaan pitenevän vähintään myönnettävän takaisinmaksuajan verran. Jos jompikumpi näistä ehdoista ei täyty, sovelletaan järjestelyn ehtoja;

| 3) | ydinpolttoaineen ja rikastamispalvelujen toimittamista; |
| --- | --- |

3)

ydinpolttoaineen ja rikastamispalvelujen toimittamista;

| 4) | polttoaineen jälleenkäsittelyn tarjoamista. |
| --- | --- |

4)

polttoaineen jälleenkäsittelyn tarjoamista.

| b) | Tätä alakohtaista sopimusta ei sovelleta






  1) | sellaisiin ydinvoimalaitoksen rajojen ulkopuolisiin tavaroihin ja palveluihin, joista ostaja on yleensä vastuussa ja joihin liittyy erityisesti maanmuokkaukseen, teiden rakentamiseen, työmaa-asuntoloihin, voimalinjoihin, kytkentäkenttiin (14) ja vesihuoltoon liittyviä kustannuksia sekä kustannuksia, jotka johtuvat ostajan maan virallisista hyväksymismenettelyistä (kuten työmaaluvista, rakennusluvista ja polttoaineen latausluvista); |
| --- | --- | --- |

b)

Tätä alakohtaista sopimusta ei sovelleta

1)

sellaisiin ydinvoimalaitoksen rajojen ulkopuolisiin tavaroihin ja palveluihin, joista ostaja on yleensä vastuussa ja joihin liittyy erityisesti maanmuokkaukseen, teiden rakentamiseen, työmaa-asuntoloihin, voimalinjoihin, kytkentäkenttiin (14) ja vesihuoltoon liittyviä kustannuksia sekä kustannuksia, jotka johtuvat ostajan maan virallisista hyväksymismenettelyistä (kuten työmaaluvista, rakennusluvista ja polttoaineen latausluvista);

| 2) | ala-asemiin, muuntajiin ja voimalinjoihin, jotka sijaitsevat ydinvoimalaitoksen ulkopuolella; |
| --- | --- |

2)

ala-asemiin, muuntajiin ja voimalinjoihin, jotka sijaitsevat ydinvoimalaitoksen ulkopuolella;

| 3) | ydinvoimalaitoksen käytöstä poistamista koskevaan julkiseen tukeen. |
| --- | --- |

3)

ydinvoimalaitoksen käytöstä poistamista koskevaan julkiseen tukeen.

II   LUKU

Vientiluottoja ja kauppaan liittyvää apua koskevat määräykset

2.   ENIMMÄISTAKAISINMAKSUAJAT

| a) | 1 artiklan a kohdan 1 ja 2 alakohdan määräyksiin sisältyvien tavaroiden ja palvelujen enimmäistakaisinmaksuaika on 18 vuotta. |
| --- | --- |

a)

1 artiklan a kohdan 1 ja 2 alakohdan määräyksiin sisältyvien tavaroiden ja palvelujen enimmäistakaisinmaksuaika on 18 vuotta.

| b) | Ensimmäisen polttoainelatauksen enimmäistakaisinmaksuaika on neljä vuotta toimituspäivästä. Myöhempien ydinpolttoainelatausten takaisinmaksuaika saa olla enintään kaksi kuukautta toimituspäivästä. |
| --- | --- |

b)

Ensimmäisen polttoainelatauksen enimmäistakaisinmaksuaika on neljä vuotta toimituspäivästä. Myöhempien ydinpolttoainelatausten takaisinmaksuaika saa olla enintään kaksi kuukautta toimituspäivästä.

| c) | Käytetyn polttoaineen hävittämistä koskeva enimmäistakaisinmaksuaika on kaksi vuotta. |
| --- | --- |

c)

Käytetyn polttoaineen hävittämistä koskeva enimmäistakaisinmaksuaika on kaksi vuotta.

| d) | Rikastamista ja käytetyn polttoaineen jälleenkäsittelyä koskeva enimmäistakaisinmaksuaika on kaksi vuotta. |
| --- | --- |

d)

Rikastamista ja käytetyn polttoaineen jälleenkäsittelyä koskeva enimmäistakaisinmaksuaika on kaksi vuotta.

3.   PÄÄOMAN TAKAISINMAKSU JA KORON MAKSAMINEN

| a) | Sopimuspuolet noudattavat alla 1 ja 2 alakohdassa täsmennettyä pääoman takaisinmaksuprofiilia ja korkojen maksutapaa:






  1) | Pääoma maksetaan takaisin samansuuruisina erinä. |
| --- | --- | --- |

a)

Sopimuspuolet noudattavat alla 1 ja 2 alakohdassa täsmennettyä pääoman takaisinmaksuprofiilia ja korkojen maksutapaa:

1)

Pääoma maksetaan takaisin samansuuruisina erinä.

| 2) | Samanaikaisesti tapahtuva pääoman takaisinmaksu ja korkojen maksu suoritetaan samansuuruisina erinä. |
| --- | --- |

2)

Samanaikaisesti tapahtuva pääoman takaisinmaksu ja korkojen maksu suoritetaan samansuuruisina erinä.

| b) | Pääomaa on lyhennettävä ja korkoa on maksettava vähintään joka kuudes kuukausi, ja ensimmäinen erä maksetaan viimeistään kuuden kuukauden kuluttua luoton alkamisajankohdasta. |
| --- | --- |

b)

Pääomaa on lyhennettävä ja korkoa on maksettava vähintään joka kuudes kuukausi, ja ensimmäinen erä maksetaan viimeistään kuuden kuukauden kuluttua luoton alkamisajankohdasta.

| c) | Poikkeuksellisissa ja asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa tämän alakohtaisen sopimuksen 1 artiklan a kohdan 1 ja 2 alakohdassa mainittuja tavaroita ja palveluja voidaan myöntää muillakin kuin edellä a ja b kohdassa vahvistetuilla ehdoilla. Tällaisen tuen on perustuttava siihen, ettei se ajankohta, jolloin velallinen saa varat käyttöönsä, ole tasapainossa puolivuosittaiseen tasaeräiseen takaisinmaksuaikatauluun perustuvan velanhoitoprofiilin kanssa, ja sen yhteydessä on noudatettava seuraavia ehtoja:






  1) | Enimmäistakaisinmaksuaika on 15 vuotta. |
| --- | --- | --- |

c)

Poikkeuksellisissa ja asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa tämän alakohtaisen sopimuksen 1 artiklan a kohdan 1 ja 2 alakohdassa mainittuja tavaroita ja palveluja voidaan myöntää muillakin kuin edellä a ja b kohdassa vahvistetuilla ehdoilla. Tällaisen tuen on perustuttava siihen, ettei se ajankohta, jolloin velallinen saa varat käyttöönsä, ole tasapainossa puolivuosittaiseen tasaeräiseen takaisinmaksuaikatauluun perustuvan velanhoitoprofiilin kanssa, ja sen yhteydessä on noudatettava seuraavia ehtoja:

1)

Enimmäistakaisinmaksuaika on 15 vuotta.

| 2) | Mikään yksittäinen pääoman takaisinmaksuerä tai kuuden kuukauden sisällä tapahtuva sarja takaisinmaksuja ei saa ylittää 25:tä prosenttia luoton pääomasta. |
| --- | --- |

2)

Mikään yksittäinen pääoman takaisinmaksuerä tai kuuden kuukauden sisällä tapahtuva sarja takaisinmaksuja ei saa ylittää 25:tä prosenttia luoton pääomasta.

| 3) | Pääomaa on maksettava takaisin vähintään joka kahdestoista kuukausi. Ensimmäinen takaisinmaksuerä on suoritettava viimeistään 12 kuukauden kuluttua luoton alkamisajankohdasta, ja tuolloin on luoton pääomasta oltava maksettuna takaisin vähintään 2 prosenttia. |
| --- | --- |

3)

Pääomaa on maksettava takaisin vähintään joka kahdestoista kuukausi. Ensimmäinen takaisinmaksuerä on suoritettava viimeistään 12 kuukauden kuluttua luoton alkamisajankohdasta, ja tuolloin on luoton pääomasta oltava maksettuna takaisin vähintään 2 prosenttia.

| 4) | Korkoa on maksettava vähintään joka kahdestoista kuukausi, ja ensimmäinen erä maksetaan viimeistään kuuden kuukauden kuluttua luoton alkamisajankohdasta. |
| --- | --- |

4)

Korkoa on maksettava vähintään joka kahdestoista kuukausi, ja ensimmäinen erä maksetaan viimeistään kuuden kuukauden kuluttua luoton alkamisajankohdasta.

| 5) | Keskimääräinen painotettu takaisinmaksuaika ei saa ylittää yhdeksää vuotta. |
| --- | --- |

5)

Keskimääräinen painotettu takaisinmaksuaika ei saa ylittää yhdeksää vuotta.

| d) | Luoton alkamisajankohdan jälkeen erääntyvää korkoa ei saa pääomittaa. |
| --- | --- |

d)

Luoton alkamisajankohdan jälkeen erääntyvää korkoa ei saa pääomittaa.

4.   MARKKINAVIITEKORKOJEN MÄÄRITTÄMINEN

Tämän alakohtaisen sopimuksen mukaisesti myönnettävään julkiseen rahoitustukeen sovellettavat markkinaviitekorot määritetään seuraavien peruskorkojen ja marginaalien perusteella:

| Takaisinmaksuaika
  (vuotta) | Uudet ydinvoimalaitokset (15) | Kaikki muut sopimukset (16) |
| --- | --- | --- |
| Peruskorko
  (valtion joukkovelkakirjat) | Marginaali
  (perus-pistettä) | Peruskorko
  (valtion joukkovelkakirjat) | Marginaali
  (perus-pistettä) |
| < 11 | Järjestelyn 20 kohdan mukainen asianomainen markkinaviitekorko |
| 11–12 | 7 vuotta | 100 | 7 vuotta | 100 |
| 13 | 8 vuotta | 120 | 7 vuotta | 120 |
| 14 | 9 vuotta | 120 | 8 vuotta | 120 |
| 15 | 9 vuotta | 120 | 8 vuotta | 120 |
| 16 | 10 vuotta | 125 | 9 vuotta | 120 |
| 17 | 10 vuotta | 130 | 9 vuotta | 120 |
| 18 | 10 vuotta | 130 | 10 vuotta | 120 |

Takaisinmaksuaika

(vuotta)

Uudet ydinvoimalaitokset (15)

Kaikki muut sopimukset (16)

Peruskorko

(valtion joukkovelkakirjat)

Marginaali

(perus-pistettä)

Peruskorko

(valtion joukkovelkakirjat)

Marginaali

(perus-pistettä)

< 11

Järjestelyn 20 kohdan mukainen asianomainen markkinaviitekorko

11–12

7 vuotta

100

7 vuotta

100

13

8 vuotta

120

7 vuotta

120

14

9 vuotta

120

8 vuotta

120

15

9 vuotta

120

8 vuotta

120

16

10 vuotta

125

9 vuotta

120

17

10 vuotta

130

9 vuotta

120

18

10 vuotta

130

10 vuotta

120

5.   SOVELTUVAT VALUUTAT

Julkiseen rahoitustukeen soveltuvien valuuttojen on oltava täysin muunnettavia ja niistä on oltava saatavilla tiedot, joiden perusteella voidaan määrittää edellä 4 artiklassa mainitut vähimmäiskorot, ja järjestelyn 20 artiklaa sovellettaessa takaisinmaksuaika on alle 11 vuotta.

6.   YDINPOLTTOAINETTA JA YDINPOLTTOAINEESEEN LIITTYVIÄ PALVELUJA KOSKEVA JULKINEN TUKI

Sopimuspuolet eivät saa tarjota ydinpolttoainetta tai palveluja ilmaiseksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 7 artiklan määräysten soveltamista.

7.   TUKI

Sopimuspuolet eivät myönnä avustustukea.

III   LUKU

Menettelyt

8.   ENNAKKOILMOITUS

| a) | Sopimuspuoli tekee järjestelyn 48 artiklan mukaisesti ennakkoilmoituksen vähintään kymmenen vuorokautta ennen sitoumuksen tekemistä, jos se aikoo myöntää tukea tämän alakohtaisen sopimuksen määräysten mukaisesti. |
| --- | --- |

a)

Sopimuspuoli tekee järjestelyn 48 artiklan mukaisesti ennakkoilmoituksen vähintään kymmenen vuorokautta ennen sitoumuksen tekemistä, jos se aikoo myöntää tukea tämän alakohtaisen sopimuksen määräysten mukaisesti.

| b) | Jos tuen, jota ilmoituksen tekevä sopimuspuoli aikoo myöntää, takaisinmaksuaika on yli 15 vuotta ja/tai se myönnetään edellä 3 artiklan c kohdan mukaisesti, sopimuspuolen on odotettava vielä toiset kymmenen vuorokautta, jos joku toinen sopimuspuoli pyytää keskusteluja ensimmäisten kymmenen vuorokauden aikana. |
| --- | --- |

b)

Jos tuen, jota ilmoituksen tekevä sopimuspuoli aikoo myöntää, takaisinmaksuaika on yli 15 vuotta ja/tai se myönnetään edellä 3 artiklan c kohdan mukaisesti, sopimuspuolen on odotettava vielä toiset kymmenen vuorokautta, jos joku toinen sopimuspuoli pyytää keskusteluja ensimmäisten kymmenen vuorokauden aikana.

| c) | Saatujen kokemusten tarkastelemiseksi sopimuspuolen on keskustelujen jälkeen ilmoitettava kaikille muille sopimuspuolille lopullisesta päätöksestään. |
| --- | --- |

c)

Saatujen kokemusten tarkastelemiseksi sopimuspuolen on keskustelujen jälkeen ilmoitettava kaikille muille sopimuspuolille lopullisesta päätöksestään.

IV   LUKU

Tarkastelu

9.   TULEVAT TOIMET

Sopimuspuolet sopivat seuraavien seikkojen tarkastelusta vuoden 2009 loppuun mennessä:

| a) | vaihtuvan vähimmäiskoron järjestelmä |
| --- | --- |

a)

vaihtuvan vähimmäiskoron järjestelmä

| b) | paikalliskustannuksia koskevan julkisen tuen enimmäismäärä. |
| --- | --- |

b)

paikalliskustannuksia koskevan julkisen tuen enimmäismäärä.

10.   TARKASTELU JA VALVONTA

Sopimuspuolet tarkastelevat tämän alakohtaisen sopimuksen määräyksiä säännöllisesti ja viimeistään vuoden 2013 (eli tämän alakohtaisen sopimuksen voimaantulopäivän jälkeisen neljännen kalenterivuoden) loppuun mennessä

LIITE III

SIVIILI-ILMA-ALUKSIA KOSKEVA ALAKOHTAINEN SOPIMUS

1   OSA

YLEISET MÄÄRÄYKSET

1.   TARKOITUS

| a) | Tämän alakohtaisen sopimuksen tarkoitus on luoda kehys julkisesti tuettujen vientiluottojen, jotka koskevat ilma-alusten ja jäljempänä 4 artiklan a kohdassa täsmennettyjen muiden tavaroiden ja palvelujen myyntiä ja leasingvuokraamista, ennakoitavalle, johdonmukaiselle ja avoimelle käytölle. Alakohtaisen sopimuksen avulla pyritään edistämään tällaisten vientiluottojen toimintaedellytyksiä tukemalla viejien välistä kilpailua siten, että se perustuisi pikemminkin tavaroiden ja palveluiden laatuun ja hintaan kuin mahdollisimman edullisiin julkisesti tuettuihin ehtoihin. |
| --- | --- |

a)

Tämän alakohtaisen sopimuksen tarkoitus on luoda kehys julkisesti tuettujen vientiluottojen, jotka koskevat ilma-alusten ja jäljempänä 4 artiklan a kohdassa täsmennettyjen muiden tavaroiden ja palvelujen myyntiä ja leasingvuokraamista, ennakoitavalle, johdonmukaiselle ja avoimelle käytölle. Alakohtaisen sopimuksen avulla pyritään edistämään tällaisten vientiluottojen toimintaedellytyksiä tukemalla viejien välistä kilpailua siten, että se perustuisi pikemminkin tavaroiden ja palveluiden laatuun ja hintaan kuin mahdollisimman edullisiin julkisesti tuettuihin ehtoihin.

| b) | Tässä alakohtaisessa sopimuksessa vahvistetaan suotuisimmat ehdot, joiden mukaisesti julkisesti tuettuja vientiluottoja voidaan tarjota. |
| --- | --- |

b)

Tässä alakohtaisessa sopimuksessa vahvistetaan suotuisimmat ehdot, joiden mukaisesti julkisesti tuettuja vientiluottoja voidaan tarjota.

| c) | Tätä tavoitetta varten alakohtaisella sopimuksella pyritään saavuttamaan tasapainotila, jonka avulla kaikilla markkinoilla voidaan






  1) | tasapainottaa osallistujien kilpailevat rahoitusehdot, |
| --- | --- | --- |

c)

Tätä tavoitetta varten alakohtaisella sopimuksella pyritään saavuttamaan tasapainotila, jonka avulla kaikilla markkinoilla voidaan

1)

tasapainottaa osallistujien kilpailevat rahoitusehdot,

| 2) | tasapainottaa sopimuspuolten julkisen tuen vaikutusta jäljempänä 4 artiklan a kohdassa täsmennettyjen tavaroiden ja palvelujen valintaan, ja |
| --- | --- |

2)

tasapainottaa sopimuspuolten julkisen tuen vaikutusta jäljempänä 4 artiklan a kohdassa täsmennettyjen tavaroiden ja palvelujen valintaan, ja

| 3) | estää kilpailun vääristyminen tämän alakohtaisen sopimuksen sopimuspuolten ja muiden rahoituslähteiden välillä. |
| --- | --- |

3)

estää kilpailun vääristyminen tämän alakohtaisen sopimuksen sopimuspuolten ja muiden rahoituslähteiden välillä.

| d) | Tämän alakohtaisen sopimuksen osapuolet (jäljempänä ”sopimuspuolet”) tunnustavat, että alakohtaiseen sopimukseen sisällytetyt määräykset on laadittu ainoastaan tätä alakohtaista sopimusta varten ja etteivät sen määräykset rajoita julkisesti tuettuja vientiluottoja koskevan järjestelyn (jäljempänä ”järjestely”) muiden osien soveltamista ja kehittämistä. |
| --- | --- |

d)

Tämän alakohtaisen sopimuksen osapuolet (jäljempänä ”sopimuspuolet”) tunnustavat, että alakohtaiseen sopimukseen sisällytetyt määräykset on laadittu ainoastaan tätä alakohtaista sopimusta varten ja etteivät sen määräykset rajoita julkisesti tuettuja vientiluottoja koskevan järjestelyn (jäljempänä ”järjestely”) muiden osien soveltamista ja kehittämistä.

2.   STATUS

Tämä alakohtainen sopimus on sopimuspuolten välinen herrasmiessopimus ja järjestelyn liite III. Se on keskeinen osa järjestelyä ja heinäkuussa 2007 voimaan tulleen alakohtaisen sopimuksen seuraaja.

3.   SOPIMUSPUOLET

Sopimuspuolia ovat nykyisin Australia, Brasilia, Euroopan unioni, Japani, Kanada, Korea, Norja, Sveitsi, Uusi-Seelanti ja Yhdysvallat. Sopimukseen voi liittyä sopimuspuoleksi lisäyksessä määriteltyjen menettelyjen mukaisesti.

4.   SOVELTAMISALA

| a) | Tätä alakohtaista sopimusta sovelletaan kaikkeen julkishallinnon myöntämään tai sen lukuun myönnettyyn julkiseen tukeen, jonka takaisinmaksuaika on vähintään kaksi vuotta ja joka on osoitettu seuraavien vientiin:






  1) | uudet siviili-ilma-alukset ja niihin asennetut moottorit, myös ostajan toimittama kalusto, |
| --- | --- | --- |

a)

Tätä alakohtaista sopimusta sovelletaan kaikkeen julkishallinnon myöntämään tai sen lukuun myönnettyyn julkiseen tukeen, jonka takaisinmaksuaika on vähintään kaksi vuotta ja joka on osoitettu seuraavien vientiin:

1)

uudet siviili-ilma-alukset ja niihin asennetut moottorit, myös ostajan toimittama kalusto,

| 2) | käytetyt, muunnetut ja kunnostetut siviili-ilma-alukset ja niihin asennetut moottorit, myös ostajan toimittama kalusto, |
| --- | --- |

2)

käytetyt, muunnetut ja kunnostetut siviili-ilma-alukset ja niihin asennetut moottorit, myös ostajan toimittama kalusto,

| 3) | varamoottorit, |
| --- | --- |

3)

varamoottorit,

| 4) | siviili-ilma-alusten ja moottorien varaosat, |
| --- | --- |

4)

siviili-ilma-alusten ja moottorien varaosat,

| 5) | siviili-ilma-alusten ja moottoreiden kunnossapito- ja huoltosopimukset, |
| --- | --- |

5)

siviili-ilma-alusten ja moottoreiden kunnossapito- ja huoltosopimukset,

| 6) | siviili-ilma-aluksen lentorahtimuunnos, merkittävät muutokset ja kunnostaminen, |
| --- | --- |

6)

siviili-ilma-aluksen lentorahtimuunnos, merkittävät muutokset ja kunnostaminen,

| 7) | moottorisarjat. |
| --- | --- |

7)

moottorisarjat.

| b) | Julkista tukea voidaan myöntää seuraavissa muodoissa:






  1) | Vientitakuu tai vientiluottovakuutus (pelkkä takuukate), |
| --- | --- | --- |

b)

Julkista tukea voidaan myöntää seuraavissa muodoissa:

1)

Vientitakuu tai vientiluottovakuutus (pelkkä takuukate),

| 2) | Julkinen rahoitustuki:






  — | suora luotto/rahoitus ja jälleenrahoitus tai |
| --- | --- | --- |

2)

Julkinen rahoitustuki:

—

suora luotto/rahoitus ja jälleenrahoitus tai

| — | korkotuki, |
| --- | --- |

—

korkotuki,

| 3) | Edellä mainittujen mikä tahansa yhdistelmä. |
| --- | --- |

3)

Edellä mainittujen mikä tahansa yhdistelmä.

| c) | Tätä alakohtaista sopimusta ei sovelleta julkiseen tukeen, joka on osoitettu






  1) | uusien tai käytettyjen sotilasilma-alusten sekä niihin liittyvien edellä 4 kohdan a alakohdassa lueteltujen tavaroiden ja palvelujen vientiin, ei myöskään siinä tapauksessa, että viimeksi mainittuja käytetään sotilaallisiin tarkoituksiin; |
| --- | --- | --- |

c)

Tätä alakohtaista sopimusta ei sovelleta julkiseen tukeen, joka on osoitettu

1)

uusien tai käytettyjen sotilasilma-alusten sekä niihin liittyvien edellä 4 kohdan a alakohdassa lueteltujen tavaroiden ja palvelujen vientiin, ei myöskään siinä tapauksessa, että viimeksi mainittuja käytetään sotilaallisiin tarkoituksiin;

| 2) | uusiin tai käytettyihin lentosimulaattoreihin. |
| --- | --- |

2)

uusiin tai käytettyihin lentosimulaattoreihin.

5.   SOPIMUKSEN ULKOPUOLISILLE MAILLE TARJOLLA OLEVA TIETO

Vastavuoroisuuteen perustuen sopimuspuoli toimittaa kilpailutilanteessa olevan sopimuksen ulkopuolisen maan pyynnöstä vastauksen julkisen tukensa rahoitusehdoista, samalla tavoin kuin se vastaisi sopimuspuolen pyyntöön.

6.   AVUSTUSTUKI

Sopimuspuolet eivät myönnä avustustukea muutoin kuin humanitaarisiin tarkoituksiin yhteistä kantaa koskevan menettelyn mukaisesti.

7.   TAPPIOIDEN VÄLTTÄMIS- TAI RAJOITTAMISTOIMET

Tämä alakohtainen sopimus ei vaikuta sen sopimuspuolten oikeuteen sopia järjestelyn määräyksiä edullisemmista ehdoista, jos kyseiset toimet toteutetaan vientiluottosopimuksen ja siihen liittyvien asiakirjojen tultua voimaan ja kun tarkoituksena on yksinomaan välttää tai rajoittaa tappioita sellaisten tapausten yhteydessä, jotka voivat johtaa maksamatta jättämiseen tai vaateisiin. Sopimuspuoli ilmoittaa muuttuneista rahoitusehdoista kaikille muille sopimuspuolille ja OECD:n sihteeristölle (jäljempänä ”sihteeristö”) 20 työpäivän kuluessa ostajan/luotonsaajan kanssa tekemästään sopimuksesta. Lisäykseen IV sisältyvän raportointikaavakkeen perusteella tehtävässä ilmoituksessa on annettava tiedot, myös perustelut, uusista rahoitusehdoista.

2   OSA

UUDET ILMA-ALUKSET

I   LUKU

Soveltamisala

8.   UUDET ILMA-ALUKSET

| a) | Tässä alakohtaisessa sopimuksessa uudella ilma-aluksella tarkoitetaan






  1) | valmistajan omistamaa ilma-alusta, myös ostajan toimittamaa kalustoa, ja siihen asennettuja moottoreita, jota ei ole toimitettu eikä aikaisemmin käytetty matkustajien ja/tai rahdin kuljetukseen ja |
| --- | --- | --- |

a)

Tässä alakohtaisessa sopimuksessa uudella ilma-aluksella tarkoitetaan

1)

valmistajan omistamaa ilma-alusta, myös ostajan toimittamaa kalustoa, ja siihen asennettuja moottoreita, jota ei ole toimitettu eikä aikaisemmin käytetty matkustajien ja/tai rahdin kuljetukseen ja

| 2) | varamoottoreita ja varaosia, jos ne ovat osa alkuperäistä ilma-alustilausta jäljempänä olevan 20 artiklan a kohdan määräysten mukaisesti. |
| --- | --- |

2)

varamoottoreita ja varaosia, jos ne ovat osa alkuperäistä ilma-alustilausta jäljempänä olevan 20 artiklan a kohdan määräysten mukaisesti.

| b) | Sen estämättä, mitä edellä a kohdassa määrätään, sopimuspuoli voi tukea uusia ilma-aluksia koskevia ehtoja toimissa, joissa sopimuspuolen ennakkotiedon mukaan on toteutettu väliaikaisia rahoitusjärjestelyjä julkisen tuen viivästymisen vuoksi. Viivästyminen voi olla enintään 18 kuukautta. Tällaisissa tapauksissa takaisinmaksuehdot ja viimeisen takaisinmaksuerän ajankohta ovat samat, kuin ne olisivat olleet, jos ilma-aluksen myynti tai leasingvuokraus olisi saanut julkista tukea siitä päivästä alkaen, jolloin ilma-alus alun perin toimitettiin. |
| --- | --- |

b)

Sen estämättä, mitä edellä a kohdassa määrätään, sopimuspuoli voi tukea uusia ilma-aluksia koskevia ehtoja toimissa, joissa sopimuspuolen ennakkotiedon mukaan on toteutettu väliaikaisia rahoitusjärjestelyjä julkisen tuen viivästymisen vuoksi. Viivästyminen voi olla enintään 18 kuukautta. Tällaisissa tapauksissa takaisinmaksuehdot ja viimeisen takaisinmaksuerän ajankohta ovat samat, kuin ne olisivat olleet, jos ilma-aluksen myynti tai leasingvuokraus olisi saanut julkista tukea siitä päivästä alkaen, jolloin ilma-alus alun perin toimitettiin.

II   LUKU

Rahoitusehdot

Vientiluottoja koskeviin rahoitusehtoihin sisältyvät kaikki tässä luvussa olevat määräykset, joita on tulkittava yhteydessä toisiinsa.

9.   SOVELTUVAT VALUUTAT

Julkiseen rahoitustukeen soveltuvia valuuttoja ovat euro, Japanin jeni, Yhdistyneen kuningaskunnan punta, Yhdysvaltain dollari ja muut täysin muunnettavissa olevat valuutat, joista on saatavilla tiedot, joiden perusteella voidaan määrittää lisäyksessä III mainitut vähimmäiskorot.

10.   ENNAKKOMAKSU JA SUURIN MAHDOLLINEN JULKINEN TUKI

| a) | Riskiluokkaan 1 luokiteltuja ostajia/luotonsaajia (lisäykseen II sisältyvän taulukon 1 mukaan) koskevissa toimissa sopimuspuolten






  1) | on perittävä vähintään 20 prosenttia ilma-aluksen nettohinnasta luoton alkamisajankohtana tai sitä ennen, |
| --- | --- | --- |

a)

Riskiluokkaan 1 luokiteltuja ostajia/luotonsaajia (lisäykseen II sisältyvän taulukon 1 mukaan) koskevissa toimissa sopimuspuolten

1)

on perittävä vähintään 20 prosenttia ilma-aluksen nettohinnasta luoton alkamisajankohtana tai sitä ennen,

| 2) | on pidätyttävä myöntämästä julkista tukea yli 80 prosenttia ilma-aluksen nettohinnasta. |
| --- | --- |

2)

on pidätyttävä myöntämästä julkista tukea yli 80 prosenttia ilma-aluksen nettohinnasta.

| b) | Riskiluokkaan 2–8 luokiteltuja ostajia/luotonsaajia (lisäykseen II sisältyvän taulukon 1 mukaan) koskevissa toimissa sopimuspuolten






  1) | on perittävä vähintään 15 prosenttia ilma-aluksen nettohinnasta luoton alkamisajankohtana tai sitä ennen, |
| --- | --- | --- |

b)

Riskiluokkaan 2–8 luokiteltuja ostajia/luotonsaajia (lisäykseen II sisältyvän taulukon 1 mukaan) koskevissa toimissa sopimuspuolten

1)

on perittävä vähintään 15 prosenttia ilma-aluksen nettohinnasta luoton alkamisajankohtana tai sitä ennen,

| 2) | on pidätyttävä myöntämästä julkista tukea yli 85 prosenttia ilma-aluksen nettohinnasta. |
| --- | --- |

2)

on pidätyttävä myöntämästä julkista tukea yli 85 prosenttia ilma-aluksen nettohinnasta.

| c) | Sopimuspuoli, joka soveltaa edellä olevaa 8 artiklan b kohtaa, vähentää suurimman mahdollisen julkisen tuen määrästä luoton alkamisajankohdasta alkaen arvioiden mukaan maksettavaksi tulevien erien pääoman, jotta voidaan varmistaa, että jäljellä oleva määrä on maksamisajankohtana sama kuin se olisi, jos vastaava julkisesti tuettu vientiluotto olisi myönnetty toimituspäivänä. Tällaisissa tilanteissa sopimuspuoli on vastaanottanut julkista tukea koskevan hakemuksen ennen toimitusta. |
| --- | --- |

c)

Sopimuspuoli, joka soveltaa edellä olevaa 8 artiklan b kohtaa, vähentää suurimman mahdollisen julkisen tuen määrästä luoton alkamisajankohdasta alkaen arvioiden mukaan maksettavaksi tulevien erien pääoman, jotta voidaan varmistaa, että jäljellä oleva määrä on maksamisajankohtana sama kuin se olisi, jos vastaava julkisesti tuettu vientiluotto olisi myönnetty toimituspäivänä. Tällaisissa tilanteissa sopimuspuoli on vastaanottanut julkista tukea koskevan hakemuksen ennen toimitusta.

11.   VÄHIMMÄISTAKUUMAKSUT

| a) | Julkista tukea tarjoavien sopimuspuolten on laskutettava julkista tukea saaneen luoton määrästä vähintään vähimmäistakuumaksu, jota sovelletaan luottoriskeihin lisäyksen II mukaisesti. |
| --- | --- |

a)

Julkista tukea tarjoavien sopimuspuolten on laskutettava julkista tukea saaneen luoton määrästä vähintään vähimmäistakuumaksu, jota sovelletaan luottoriskeihin lisäyksen II mukaisesti.

| b) | Sopimuspuolet käyttävät tarvittaessa sovittua takuumaksun muuntotapaa muuntaakseen jäljellä olevan julkisen tuen määrästä lasketut vuotuiset spreadit ja julkisen tuen alkuperäisestä määrästä lasketut yksittäiset ennakkomaksut. |
| --- | --- |

b)

Sopimuspuolet käyttävät tarvittaessa sovittua takuumaksun muuntotapaa muuntaakseen jäljellä olevan julkisen tuen määrästä lasketut vuotuiset spreadit ja julkisen tuen alkuperäisestä määrästä lasketut yksittäiset ennakkomaksut.

12.   ENIMMÄISTAKAISINMAKSUAIKA

| a) | Kaikkiin uusiin ilma-aluksiin sovellettava enimmäistakaisinmaksuaika on 12 vuotta. |
| --- | --- |

a)

Kaikkiin uusiin ilma-aluksiin sovellettava enimmäistakaisinmaksuaika on 12 vuotta.

| b) | Poikkeuksellisissa tapauksissa, joissa on tehty ennakkoilmoitus, enimmäistakaisinmaksuaika voi olla enintään 15 vuotta. Tällaisessa tapauksessa sovelletaan lisäyksen II mukaisesti lasketun vähimmäistakuumaksun 35 peruspisteen korotusta. |
| --- | --- |

b)

Poikkeuksellisissa tapauksissa, joissa on tehty ennakkoilmoitus, enimmäistakaisinmaksuaika voi olla enintään 15 vuotta. Tällaisessa tapauksessa sovelletaan lisäyksen II mukaisesti lasketun vähimmäistakuumaksun 35 peruspisteen korotusta.

| c) | Takaisinmaksuaikaa ei voida pidentää jakamalla samalla oikeuksia julkisesti tuetun vientiluoton vakuuteen kaupallisten luotonantajien kanssa. |
| --- | --- |

c)

Takaisinmaksuaikaa ei voida pidentää jakamalla samalla oikeuksia julkisesti tuetun vientiluoton vakuuteen kaupallisten luotonantajien kanssa.

13.   PÄÄOMAN TAKAISINMAKSU JA KORON MAKSAMINEN

| a) | Sopimuspuolet noudattavat seuraavassa 1 ja 2 kohdassa täsmennettyä pääoman takaisinmaksuprofiilia ja korkojen maksutapaa.






  1) | Samanaikaisesti tapahtuva pääoman takaisinmaksu ja korkojen maksu suoritetaan samansuuruisina erinä:






  — | Erät on maksettava vähintään joka kolmas kuukausi, ja ensimmäinen erä maksetaan viimeistään kolmen kuukauden kuluttua luoton alkamisajankohdasta. |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Sopimuspuolet noudattavat seuraavassa 1 ja 2 kohdassa täsmennettyä pääoman takaisinmaksuprofiilia ja korkojen maksutapaa.

1)

Samanaikaisesti tapahtuva pääoman takaisinmaksu ja korkojen maksu suoritetaan samansuuruisina erinä:

—

Erät on maksettava vähintään joka kolmas kuukausi, ja ensimmäinen erä maksetaan viimeistään kolmen kuukauden kuluttua luoton alkamisajankohdasta.

| — | Vaihtoehtoisesti ja jos tästä on tehty ennakkoilmoitus, erät maksetaan vähintään joka kuudes kuukausi, ja ensimmäinen erä maksetaan viimeistään kuuden kuukauden kuluttua luoton alkamisajankohdasta. Tällaisessa tapauksessa sovelletaan lisäyksen II mukaisesti lasketun vähimmäistakuumaksun 15 prosentin korotusta. |
| --- | --- |

—

Vaihtoehtoisesti ja jos tästä on tehty ennakkoilmoitus, erät maksetaan vähintään joka kuudes kuukausi, ja ensimmäinen erä maksetaan viimeistään kuuden kuukauden kuluttua luoton alkamisajankohdasta. Tällaisessa tapauksessa sovelletaan lisäyksen II mukaisesti lasketun vähimmäistakuumaksun 15 prosentin korotusta.

| — | Jos kyseessä on vaihtuvakorkoinen toimi, pääoman lyhentämisprofiili laaditaan koko ajalle kaksi työpäivää ennen maksupäivämäärää tuona päivänä voimassa olevan vaihtuvan koron tai swap-koron mukaisesti. |
| --- | --- |

—

Jos kyseessä on vaihtuvakorkoinen toimi, pääoman lyhentämisprofiili laaditaan koko ajalle kaksi työpäivää ennen maksupäivämäärää tuona päivänä voimassa olevan vaihtuvan koron tai swap-koron mukaisesti.

| 2) | Pääoma maksetaan takaisin samansuuruisina erinä, ja korkoa maksetaan jäljellä olevasta määrästä:






  — | Erät on maksettava vähintään joka kolmas kuukausi, ja ensimmäinen erä maksetaan viimeistään kolmen kuukauden kuluttua luoton alkamisajankohdasta. |
| --- | --- | --- |

2)

Pääoma maksetaan takaisin samansuuruisina erinä, ja korkoa maksetaan jäljellä olevasta määrästä:

—

Erät on maksettava vähintään joka kolmas kuukausi, ja ensimmäinen erä maksetaan viimeistään kolmen kuukauden kuluttua luoton alkamisajankohdasta.

| — | Vaihtoehtoisesti ja jos tästä on tehty ennakkoilmoitus, erät maksetaan vähintään joka kuudes kuukausi, ja ensimmäinen erä maksetaan viimeistään kuuden kuukauden kuluttua luoton alkamisajankohdasta. Tällaisessa tapauksessa sovelletaan lisäyksen II mukaisesti lasketun vähimmäistakuumaksun 15 prosentin korotusta. |
| --- | --- |

—

Vaihtoehtoisesti ja jos tästä on tehty ennakkoilmoitus, erät maksetaan vähintään joka kuudes kuukausi, ja ensimmäinen erä maksetaan viimeistään kuuden kuukauden kuluttua luoton alkamisajankohdasta. Tällaisessa tapauksessa sovelletaan lisäyksen II mukaisesti lasketun vähimmäistakuumaksun 15 prosentin korotusta.

| b) | Sen estämättä, mitä edellä a kohdassa määrätään, ja jos tästä on tehty ennakkoilmoitus, pääoman takaisinmaksu voidaan suorittaa siten, että se kattaa kaiken jäljellä olevan määrän lopullisen takaisinmaksun tiettynä päivämääränä. Tällaisessa tapauksessa ennen lopullista takaisinmaksua suoritettavat pääoman takaisinmaksut tehdään edellä olevan a kohdan mukaisesti siten, ettei lyhentämisaika ylitä tuettavien tavaroiden ja palvelujen sallittua enimmäistakaisinmaksuaikaa. |
| --- | --- |

b)

Sen estämättä, mitä edellä a kohdassa määrätään, ja jos tästä on tehty ennakkoilmoitus, pääoman takaisinmaksu voidaan suorittaa siten, että se kattaa kaiken jäljellä olevan määrän lopullisen takaisinmaksun tiettynä päivämääränä. Tällaisessa tapauksessa ennen lopullista takaisinmaksua suoritettavat pääoman takaisinmaksut tehdään edellä olevan a kohdan mukaisesti siten, ettei lyhentämisaika ylitä tuettavien tavaroiden ja palvelujen sallittua enimmäistakaisinmaksuaikaa.

| c) | Sen estämättä, mitä edellä a kohdassa määrätään, pääoman takaisinmaksussa voidaan soveltaa velallisen kannalta epäsuotuisampia ehtoja. |
| --- | --- |

c)

Sen estämättä, mitä edellä a kohdassa määrätään, pääoman takaisinmaksussa voidaan soveltaa velallisen kannalta epäsuotuisampia ehtoja.

| d) | Luoton alkamisajankohdan jälkeen erääntyvää korkoa ei saa pääomittaa. |
| --- | --- |

d)

Luoton alkamisajankohdan jälkeen erääntyvää korkoa ei saa pääomittaa.

14.   VÄHIMMÄISKOROT

| a) | Julkista rahoitustukea tarjoavien sopimuspuolten on sovellettava vaihtuvaa tai kiinteää vähimmäiskorkoa lisäyksen III mukaisesti. |
| --- | --- |

a)

Julkista rahoitustukea tarjoavien sopimuspuolten on sovellettava vaihtuvaa tai kiinteää vähimmäiskorkoa lisäyksen III mukaisesti.

| b) | Suihkukoneille, joiden nettohinta ylittää 35 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria, myönnetään markkinaviitekorkoon perustuvaa julkista rahoitustukea ainoastaan poikkeustapauksissa. Sopimuspuolen, joka aikoo myöntää tällaista tukea, on ilmoitettava siitä ja kyseisestä luotonsaajasta muille osallistujille vähintään 20 vuorokautta ennen lopullisen maksusitoumuksen tekemistä. |
| --- | --- |

b)

Suihkukoneille, joiden nettohinta ylittää 35 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria, myönnetään markkinaviitekorkoon perustuvaa julkista rahoitustukea ainoastaan poikkeustapauksissa. Sopimuspuolen, joka aikoo myöntää tällaista tukea, on ilmoitettava siitä ja kyseisestä luotonsaajasta muille osallistujille vähintään 20 vuorokautta ennen lopullisen maksusitoumuksen tekemistä.

| c) | c) Korkoon eivät sisälly edellä 11 artiklassa tarkoitetut takuumaksut tai jäljempänä 16 artiklassa tarkoitetut maksut. |
| --- | --- |

c)

c) Korkoon eivät sisälly edellä 11 artiklassa tarkoitetut takuumaksut tai jäljempänä 16 artiklassa tarkoitetut maksut.

15.   KORKOTUKI

Sopimuspuolten, jotka myöntävät julkista tukea, on noudatettava tämän alakohtaisen sopimuksen rahoitusehtoja ja vaadittava kaikkia pankkeja ja muita rahoituslaitoksia, jotka osallistuvat korkotukea saavaan toimeen, soveltamaan toimessa ainoastaan täysin tämän alakohtaisen sopimuksen rahoitusehtoja vastaavia ehtoja.

16.   MAKSUT

| a) | Julkista tukea pelkkänä takuukatteena tarjoavien sopimuspuolten on takuumaksukauden perusteella laskutettava seuraava takuumaksun hallinnointipalkkio julkisen tuen nostamatta olevasta määrästä takuumaksukaudella:






  1) | Takuumaksukauden ensimmäiseltä kuudelta kuukaudelta: nolla peruspistettä vuodessa. |
| --- | --- | --- |

a)

Julkista tukea pelkkänä takuukatteena tarjoavien sopimuspuolten on takuumaksukauden perusteella laskutettava seuraava takuumaksun hallinnointipalkkio julkisen tuen nostamatta olevasta määrästä takuumaksukaudella:

1)

Takuumaksukauden ensimmäiseltä kuudelta kuukaudelta: nolla peruspistettä vuodessa.

| 2) | Takuumaksukauden toiselta kuudelta kuukaudelta: 12,5 peruspistettä vuodessa. |
| --- | --- |

2)

Takuumaksukauden toiselta kuudelta kuukaudelta: 12,5 peruspistettä vuodessa.

| 3) | Takuumaksukauden kolmannelta ja viimeiseltä kuudelta kuukaudelta: 25 peruspistettä vuodessa. |
| --- | --- |

3)

Takuumaksukauden kolmannelta ja viimeiseltä kuudelta kuukaudelta: 25 peruspistettä vuodessa.

| b) | Suorina luottoina / suorana rahoituksena julkista tukea tarjoavat sopimuspuolet perivät seuraavat maksut:






  1) | Järjestely-/muodostamismaksu: kunkin maksun ajankohtana 25 peruspistettä maksettavasta summasta. |
| --- | --- | --- |

b)

Suorina luottoina / suorana rahoituksena julkista tukea tarjoavat sopimuspuolet perivät seuraavat maksut:

1)

Järjestely-/muodostamismaksu: kunkin maksun ajankohtana 25 peruspistettä maksettavasta summasta.

| 2) | Sitoumusmaksu ja takuumaksun hallinnointipalkkio: takautuvasti 20 peruspistettä vuodessa julkisesti tuetun maksettavana olevan vientiluoton nostamatta olevasta määrästä takuumaksukaudella. |
| --- | --- |

2)

Sitoumusmaksu ja takuumaksun hallinnointipalkkio: takautuvasti 20 peruspistettä vuodessa julkisesti tuetun maksettavana olevan vientiluoton nostamatta olevasta määrästä takuumaksukaudella.

| 3) | Hallinnointimaksu: takautuvasti viisi peruspistettä vuodessa jäljellä olevan julkisen tuen määrästä. Sopimuspuolet voivat vaihtoehtoisesti päättää, että tämä maksu suoritetaan maksettavan summan perusteella ennakolta kunkin maksun ajankohtana edellä olevan 11 artiklan b kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

3)

Hallinnointimaksu: takautuvasti viisi peruspistettä vuodessa jäljellä olevan julkisen tuen määrästä. Sopimuspuolet voivat vaihtoehtoisesti päättää, että tämä maksu suoritetaan maksettavan summan perusteella ennakolta kunkin maksun ajankohtana edellä olevan 11 artiklan b kohdan mukaisesti.

17.   YHTEISRAHOITUS

Sen estämättä, mitä 14 ja 16 artiklassa määrätään, yhteisrahoituksessa, jossa julkinen tuki myönnetään suoran luoton tai takuukatteen muodossa ja jossa suora takuuturva on vähintään 35 prosenttia julkisesti tuetusta määrästä, suoran luoton myöntävä sopimuspuoli soveltaa samoja rahoitusehtoja, myös maksuja, kuin takuuturvan alainen rahoituslaitos, jotta kokonaiskustannukset ovat tasapainossa takuuturvan tarjoajan ja suoran luotonantajan välillä. Mainittua tukea tarjoava sopimuspuoli ilmoittaa tällaisissa tapauksissa tuen rahoitusehdot, myös maksut, lisäyksessä IV olevan raportointikaavakkeen mukaisesti.

3   OSA

KÄYTETYT ILMA-ALUKSET, VARAMOOTTORIT, VARAOSAT, KUNNOSSAPITO- JA HUOLTOSOPIMUKSET

I   LUKU

Soveltamisala

18.   KÄYTETYT LENTOKONEET SEKÄ MUUT TAVARAT JA PALVELUT

Alakohtaisen sopimuksen tätä osaa sovelletaan käytettyihin lentokoneisiin sekä uusien ja käytettyjen lentokoneiden ja moottorisarjojen varamoottoreihin, varaosiin, lentorahtimuunnoksiin, merkittäviin muutoksiin ja kunnostamiseen sekä kunnossapito- ja huoltosopimuksiin.

II   LUKU

Rahoitusehdot

Muut kuin enimmäistakaisinmaksuaikaa koskevat rahoitusehdot esitetään tämän alakohtaisen sopimuksen 2 osassa.

19.   KÄYTETTYJEN ILMA-ALUSTEN MYYNTI

Käytettyjen ilma-alusten enimmäistakaisinmaksuaika määritetään ilma-aluksen iän perusteella seuraavasti:

| Ilma-aluksen ikä
  (vuotta) | Omaisuusvakuudelliset toimet tai valtion toimet | Toimet, joilla ei ole omaisuusvakuutta ja jotka eivät ole valtion toimia |
| --- | --- | --- |
| 1 | 10 | 8,5 |
| 2 | 9 | 7,5 |
| 3 | 8 | 6,5 |
| 4 | 7 | 6 |
| 5–8 | 6 | 5,5 |
| yli 8 | 5 | 5 |

Ilma-aluksen ikä

(vuotta)

Omaisuusvakuudelliset toimet tai valtion toimet

Toimet, joilla ei ole omaisuusvakuutta ja jotka eivät ole valtion toimia

1

10

8,5

2

9

7,5

3

8

6,5

4

7

6

5–8

6

5,5

yli 8

5

5

20.   VARAMOOTTORIT JA VARAOSAT

| a) | Kun varamoottorit on ostettu tai tilattu samanaikaisesti uuteen ilma-alukseen asennettavien moottoreiden kanssa, niitä voidaan tukea julkisesti samoin ehdoin kuin ilma-alusta. |
| --- | --- |

a)

Kun varamoottorit on ostettu tai tilattu samanaikaisesti uuteen ilma-alukseen asennettavien moottoreiden kanssa, niitä voidaan tukea julkisesti samoin ehdoin kuin ilma-alusta.

| b) | Kun varaosat on ostettu samanaikaisesti uuden ilma-aluksen kanssa, niitä voidaan tukea julkisesti samoin ehdoin kuin ilma-alusta, kunhan tuki on enintään 5 prosenttia uuden ilma-aluksen ja asennettujen moottoreiden nettohinnasta. Jäljempänä olevaa 20 artiklan d kohtaa sovelletaan varaosiin, joiden netto hinta ylittää tämän 5 prosentin rajan. |
| --- | --- |

b)

Kun varaosat on ostettu samanaikaisesti uuden ilma-aluksen kanssa, niitä voidaan tukea julkisesti samoin ehdoin kuin ilma-alusta, kunhan tuki on enintään 5 prosenttia uuden ilma-aluksen ja asennettujen moottoreiden nettohinnasta. Jäljempänä olevaa 20 artiklan d kohtaa sovelletaan varaosiin, joiden netto hinta ylittää tämän 5 prosentin rajan.

| c) | Kun varamoottoreita ei osteta samanaikaisesti uuden ilma-alukseen kanssa, enimmäistakaisinmaksuaika on kahdeksan vuotta. Yksikköarvoltaan vähintään 10 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria olevien varamoottorien enimmäistakaisinmaksuaika on 10 vuotta, kunhan toimi täyttää kaikki lisäyksessä II olevan 19 artiklan vaatimukset. |
| --- | --- |

c)

Kun varamoottoreita ei osteta samanaikaisesti uuden ilma-alukseen kanssa, enimmäistakaisinmaksuaika on kahdeksan vuotta. Yksikköarvoltaan vähintään 10 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria olevien varamoottorien enimmäistakaisinmaksuaika on 10 vuotta, kunhan toimi täyttää kaikki lisäyksessä II olevan 19 artiklan vaatimukset.

| d) | Kun muita varaosia ei osteta samanaikaisesti uuden ilma-aluksen kanssa, enimmäistakaisin maksuaika on






  1) | viisi vuotta, kun sopimuksen arvo on vähintään 5 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria; |
| --- | --- | --- |

d)

Kun muita varaosia ei osteta samanaikaisesti uuden ilma-aluksen kanssa, enimmäistakaisin maksuaika on

1)

viisi vuotta, kun sopimuksen arvo on vähintään 5 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria;

| 2) | kaksi vuotta, kun sopimuksen arvo on alle 5 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria. |
| --- | --- |

2)

kaksi vuotta, kun sopimuksen arvo on alle 5 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria.

21.   LENTORAHTIMUUNNOKSIA, MERKITTÄVIÄ MUUTOKSIA JA KUNNOSTAMISTA KOSKEVAT SOPIMUKSET

Sopimuspuolet voivat tarjota julkista tukea, jonka takaisinmaksuaika on enintään

| a) | viisi vuotta, kun sopimuksen arvo on vähintään 5 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria; |
| --- | --- |

a)

viisi vuotta, kun sopimuksen arvo on vähintään 5 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria;

| b) | kaksi vuotta, kun sopimuksen arvo on alle 5 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria. |
| --- | --- |

b)

kaksi vuotta, kun sopimuksen arvo on alle 5 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria.

22.   KUNNOSSAPITO- JA HUOLTOSOPIMUKSET

Sopimuspuolet voivat tarjota julkista tukea, jonka takaisinmaksuaika on enintään kolme vuotta.

23.   MOOTTORISARJAT

Sopimuspuolet voivat tarjota julkista tukea, jonka takaisinmaksuaika on enintään viisi vuotta.

4   OSA

AVOIMUUSMENETTELYT

Kaikki tiedonvaihdot kussakin maassa olevien nimettyjen yhteystahojen välillä hoidetaan reaaliaikaisilla viestimillä (esimerkiksi OECD:n on-line-tietojärjestelmä OLIS), ja ne ovat luottamuksellisia. Ellei muuta sovita, sopimuspuolten on käsiteltävä kaikkea alakohtaisen sopimuksen tämän osan mukaisesti vaihdettua tietoa luottamuksellisena.

1   Jakso

Tietovaatimukset

24.   JULKISTA TUKEA KOSKEVA TIETO

| a) | Sopimuspuolen on kuukauden kuluttua lopullisen sitoumuksen tekemisestä toimitettava lisäyksessä IV vaaditut tiedot kaikille muille sopimuspuolille ja kaksoiskappale niistä sihteeristölle. |
| --- | --- |

a)

Sopimuspuolen on kuukauden kuluttua lopullisen sitoumuksen tekemisestä toimitettava lisäyksessä IV vaaditut tiedot kaikille muille sopimuspuolille ja kaksoiskappale niistä sihteeristölle.

| b) | Jotta viitemarginaali voidaan määrittää lisäyksessä III olevan 8 artiklan b kohdan mukaisesti, pelkkien takuukatteiden marginaaleja koskevat tiedot on toimitettava sihteeristölle viimeistään kunkin kuun viidentenä päivänä. |
| --- | --- |

b)

Jotta viitemarginaali voidaan määrittää lisäyksessä III olevan 8 artiklan b kohdan mukaisesti, pelkkien takuukatteiden marginaaleja koskevat tiedot on toimitettava sihteeristölle viimeistään kunkin kuun viidentenä päivänä.

2   Jakso

Tiedonvaihto

25.   TIETOPYYNNÖT

| a) | Sopimuspuoli voi pyytää toiselta sopimuspuolelta tietoja tämän julkisesti tukemista vientiluotoista, jotka on tarkoitettu tässä alakohtaisessa sopimuksessa tarkoitettujen ilma-alusten myyntiä tai leasingvuokrausta varten. |
| --- | --- |

a)

Sopimuspuoli voi pyytää toiselta sopimuspuolelta tietoja tämän julkisesti tukemista vientiluotoista, jotka on tarkoitettu tässä alakohtaisessa sopimuksessa tarkoitettujen ilma-alusten myyntiä tai leasingvuokrausta varten.

| b) | Sopimuspuoli, joka on vastaanottanut julkista tukea koskevan hakemuksen, voi toimittaa toiselle sopimuspuolelle kyselyn ja esittää siinä edullisimmat luottoehdot, joita se olisi halukas tukemaan. |
| --- | --- |

b)

Sopimuspuoli, joka on vastaanottanut julkista tukea koskevan hakemuksen, voi toimittaa toiselle sopimuspuolelle kyselyn ja esittää siinä edullisimmat luottoehdot, joita se olisi halukas tukemaan.

| c) | Sopimuspuolen, jolle tällainen kysely on osoitettu, on vastattava siihen seitsemän vuorokauden kuluessa ja annettava vastauksessaan mahdollisimman paljon vastavuoroista tietoa. Sopimuspuolen on esitettävä vastauksessaan mahdollisimman tarkkaan se päätös, joka todennäköisesti tehdään. Tarvittaessa sen on toimitettava mahdollisimman pian täydellinen vastaus. |
| --- | --- |

c)

Sopimuspuolen, jolle tällainen kysely on osoitettu, on vastattava siihen seitsemän vuorokauden kuluessa ja annettava vastauksessaan mahdollisimman paljon vastavuoroista tietoa. Sopimuspuolen on esitettävä vastauksessaan mahdollisimman tarkkaan se päätös, joka todennäköisesti tehdään. Tarvittaessa sen on toimitettava mahdollisimman pian täydellinen vastaus.

| d) | Sihteeristölle on lähetettävä kaksoiskappale kaikista kyselyistä ja vastauksista. |
| --- | --- |

d)

Sihteeristölle on lähetettävä kaksoiskappale kaikista kyselyistä ja vastauksista.

26.   SUULLISET NEUVOTTELUT

| a) | Sopimuspuoli voi pyytää kilpailutilanteessa suullisten neuvottelujen käymistä yhden tai useamman sopimuspuolen kanssa. |
| --- | --- |

a)

Sopimuspuoli voi pyytää kilpailutilanteessa suullisten neuvottelujen käymistä yhden tai useamman sopimuspuolen kanssa.

| b) | Sopimuspuolen on myönnyttävä pyyntöön kymmenen työpäivän kuluessa. |
| --- | --- |

b)

Sopimuspuolen on myönnyttävä pyyntöön kymmenen työpäivän kuluessa.

| c) | Neuvottelut järjestetään mahdollisimman pian mainitun kymmenen työpäivän määräajan päätyttyä. |
| --- | --- |

c)

Neuvottelut järjestetään mahdollisimman pian mainitun kymmenen työpäivän määräajan päätyttyä.

| d) | Sopimuspuolten puheenjohtaja koordinoi yhdessä sihteeristön kanssa mahdollisesti tarvittavat seurantatoimet. Sihteeristö julkaisee neuvottelun tulokset välittömästi kaikille osallistujille. |
| --- | --- |

d)

Sopimuspuolten puheenjohtaja koordinoi yhdessä sihteeristön kanssa mahdollisesti tarvittavat seurantatoimet. Sihteeristö julkaisee neuvottelun tulokset välittömästi kaikille osallistujille.

27.   ERITYISNEUVOTTELUT

| a) | Sopimuspuolen (aloitteen tehneen sopimuspuolen), jolla on perustellut syyt epäillä, että toisen sopimuspuolen (vastaajana olevan sopimuspuolen) tarjoamat rahoitusehdot ovat edullisemmat kuin tämän alakohtaisen sopimuksen mukaiset ehdot, on ilmoitettava epäilyksistään sihteeristölle. Sihteeristö julkistaa tiedon välittömästi vastaajana olevalle sopimuspuolelle. |
| --- | --- |

a)

Sopimuspuolen (aloitteen tehneen sopimuspuolen), jolla on perustellut syyt epäillä, että toisen sopimuspuolen (vastaajana olevan sopimuspuolen) tarjoamat rahoitusehdot ovat edullisemmat kuin tämän alakohtaisen sopimuksen mukaiset ehdot, on ilmoitettava epäilyksistään sihteeristölle. Sihteeristö julkistaa tiedon välittömästi vastaajana olevalle sopimuspuolelle.

| b) | Vastaajana olevan sopimuspuolen on selvennettävä tarkasteltavana olevan julkisen tuen rahoitusehdot viiden työpäivän kuluessa siitä, kun sihteeristö on julkistanut tiedon. |
| --- | --- |

b)

Vastaajana olevan sopimuspuolen on selvennettävä tarkasteltavana olevan julkisen tuen rahoitusehdot viiden työpäivän kuluessa siitä, kun sihteeristö on julkistanut tiedon.

| c) | Sen jälkeen, kun vastaajana oleva sopimuspuoli on antanut selvennyksensä, mikä tahansa sopimuspuolista voi pyytää sihteeristöä järjestämään viiden työpäivän kuluessa sopimuspuolten erityisneuvottelut, joissa asiaa käsitellään. |
| --- | --- |

c)

Sen jälkeen, kun vastaajana oleva sopimuspuoli on antanut selvennyksensä, mikä tahansa sopimuspuolista voi pyytää sihteeristöä järjestämään viiden työpäivän kuluessa sopimuspuolten erityisneuvottelut, joissa asiaa käsitellään.

| d) | Vastaajana oleva sopimuspuoli odottaa neuvottelujen tuloksia, jotka vahvistetaan neuvottelupäivänä, ennen toimen jatkamista. |
| --- | --- |

d)

Vastaajana oleva sopimuspuoli odottaa neuvottelujen tuloksia, jotka vahvistetaan neuvottelupäivänä, ennen toimen jatkamista.

3   Jakso

Yhteiset kannat

28.   YHTEISTÄ KANTAA KOSKEVAT MENETTELYT JA NIIDEN MUOTO

| a) | Yhteisiä kantoja koskevat ehdotukset toimitetaan yksinomaan sihteeristölle. Ehdotuksen tekijää ei mainita yhteisiä kantoja koskevassa rekisterissä OLIS:ssä. Sihteeristö voi kuitenkin pyynnöstä nimetä suullisesti ehdotuksen tekijän sopimuspuolelle. Sihteeristö pitää kirjaa tällaisista pyynnöistä. |
| --- | --- |

a)

Yhteisiä kantoja koskevat ehdotukset toimitetaan yksinomaan sihteeristölle. Ehdotuksen tekijää ei mainita yhteisiä kantoja koskevassa rekisterissä OLIS:ssä. Sihteeristö voi kuitenkin pyynnöstä nimetä suullisesti ehdotuksen tekijän sopimuspuolelle. Sihteeristö pitää kirjaa tällaisista pyynnöistä.

| b) | Yhteistä kantaa koskeva ehdotus päivätään, ja se on tehtävä seuraavassa muodossa:






  1) | viitenumero, jonka jälkeen lisätään maininta ”yhteinen kanta”, |
| --- | --- | --- |

b)

Yhteistä kantaa koskeva ehdotus päivätään, ja se on tehtävä seuraavassa muodossa:

1)

viitenumero, jonka jälkeen lisätään maininta ”yhteinen kanta”,

| 2) | tuojamaan ja ostajan/luotonsaajan nimi, |
| --- | --- |

2)

tuojamaan ja ostajan/luotonsaajan nimi,

| 3) | hankkeen nimi tai kuvaus mahdollisimman täsmällisesti, jotta toimi voidaan yksilöidä, |
| --- | --- |

3)

hankkeen nimi tai kuvaus mahdollisimman täsmällisesti, jotta toimi voidaan yksilöidä,

| 4) | yhteinen kanta tuen edullisimmista mahdollisista ehdoista, |
| --- | --- |

4)

yhteinen kanta tuen edullisimmista mahdollisista ehdoista,

| 5) | tiedossa olevien kilpailevien tarjoajien kansallisuus ja nimi, |
| --- | --- |

5)

tiedossa olevien kilpailevien tarjoajien kansallisuus ja nimi,

| 6) | tarjousten määräpäivä ja tarjouksen numero, jos se on tiedossa, |
| --- | --- |

6)

tarjousten määräpäivä ja tarjouksen numero, jos se on tiedossa,

| 7) | muut asian kannalta tähdelliset tiedot, myös syyt yhteisen kannan ehdottamiselle, ja tarvittaessa erityisolosuhteet. |
| --- | --- |

7)

muut asian kannalta tähdelliset tiedot, myös syyt yhteisen kannan ehdottamiselle, ja tarvittaessa erityisolosuhteet.

29.   VASTAUKSET YHTEISTÄ KANTAA KOSKEVIIN EHDOTUKSIIN

| a) | Vastaukset yhteistä kantaa koskevaan ehdotukseen on annettava 20 vuorokauden kuluessa, mutta sopimuspuolia kehotetaan vastaamaan mahdollisimman nopeasti. |
| --- | --- |

a)

Vastaukset yhteistä kantaa koskevaan ehdotukseen on annettava 20 vuorokauden kuluessa, mutta sopimuspuolia kehotetaan vastaamaan mahdollisimman nopeasti.

| b) | Vastauksessa voidaan hyväksyä tai hylätä ehdotus, pyytää lisätietoja, ehdottaa muutosta yhteiseen kantaan tai esittää vaihtoehtoinen ehdotus yhteiseksi kannaksi. |
| --- | --- |

b)

Vastauksessa voidaan hyväksyä tai hylätä ehdotus, pyytää lisätietoja, ehdottaa muutosta yhteiseen kantaan tai esittää vaihtoehtoinen ehdotus yhteiseksi kannaksi.

| c) | c) Sellaisen sopimuspuolen, joka vaikenee tai ilmoittaa, ettei se ota asiaan kantaa, katsotaan hyväksyneen ehdotuksen yhteiseksi kannaksi. |
| --- | --- |

c)

c) Sellaisen sopimuspuolen, joka vaikenee tai ilmoittaa, ettei se ota asiaan kantaa, katsotaan hyväksyneen ehdotuksen yhteiseksi kannaksi.

30.   YHTEISTEN KANTOJEN HYVÄKSYMINEN

| a) | Sihteeristö ilmoittaa 20 vuorokauden kuluttua kaikille sopimuspuolille yhteistä kantaa koskevan ehdotuksen tilanteesta. Jos kaikki sopimuspuolet eivät ole hyväksyneet yhteistä kantaa mutta yksikään ei ole sitä hylännyt, ehdotus jätetään lepäämään vielä kahdeksan vuorokauden ajaksi. |
| --- | --- |

a)

Sihteeristö ilmoittaa 20 vuorokauden kuluttua kaikille sopimuspuolille yhteistä kantaa koskevan ehdotuksen tilanteesta. Jos kaikki sopimuspuolet eivät ole hyväksyneet yhteistä kantaa mutta yksikään ei ole sitä hylännyt, ehdotus jätetään lepäämään vielä kahdeksan vuorokauden ajaksi.

| b) | Tämän uuden määräajan päätyttyä sellaisen sopimuspuolen, joka ei ole nimenomaisesti hylännyt yhteistä kantaa koskevaa ehdotusta, katsotaan hyväksyneen yhteisen kannan. Sopimuspuolet, mukaan luettuna aloitteen tehnyt sopimuspuoli, voivat kuitenkin asettaa yhteistä kantaa koskevan hyväksymisensä ehdoksi sen, että yksi tai useampi sopimuspuoli nimenomaisesti hyväksyy sen. |
| --- | --- |

b)

Tämän uuden määräajan päätyttyä sellaisen sopimuspuolen, joka ei ole nimenomaisesti hylännyt yhteistä kantaa koskevaa ehdotusta, katsotaan hyväksyneen yhteisen kannan. Sopimuspuolet, mukaan luettuna aloitteen tehnyt sopimuspuoli, voivat kuitenkin asettaa yhteistä kantaa koskevan hyväksymisensä ehdoksi sen, että yksi tai useampi sopimuspuoli nimenomaisesti hyväksyy sen.

| c) | Jos sopimuspuoli ei hyväksy yhtä tai useampaa yhteiseen kantaan sisältyvää osatekijää, se hyväksyy välillisesti kaikki muut yhteisen kannan osatekijät. |
| --- | --- |

c)

Jos sopimuspuoli ei hyväksy yhtä tai useampaa yhteiseen kantaan sisältyvää osatekijää, se hyväksyy välillisesti kaikki muut yhteisen kannan osatekijät.

31.   YHTEISIÄ KANTOJA KOSKEVAT ERIMIELISYYDET

| a) | Jos aloitteen tehnyt sopimuspuoli ja muutosta tai vaihtoehtoista kantaa ehdottanut sopimuspuoli eivät pääse sopimukseen yhteisestä kannasta edellä 30 artiklassa mainittujen ylimääräisten kahdeksan vuorokauden aikana, sopimuspuolet voivat jatkaa määräaikaa keskinäisellä sopimuksella. Sihteeristö ilmoittaa kaikille sopimuspuolille määräajan jatkamisesta. |
| --- | --- |

a)

Jos aloitteen tehnyt sopimuspuoli ja muutosta tai vaihtoehtoista kantaa ehdottanut sopimuspuoli eivät pääse sopimukseen yhteisestä kannasta edellä 30 artiklassa mainittujen ylimääräisten kahdeksan vuorokauden aikana, sopimuspuolet voivat jatkaa määräaikaa keskinäisellä sopimuksella. Sihteeristö ilmoittaa kaikille sopimuspuolille määräajan jatkamisesta.

| b) | Yhteistä kantaa, jota ei ole hyväksytty, voidaan tutkia uudelleen 28–30 artiklassa tarkoitettujen menettelyjen mukaisesti. Tällöin sopimuspuolten alkuperäiset päätökset eivät ole sitovia. |
| --- | --- |

b)

Yhteistä kantaa, jota ei ole hyväksytty, voidaan tutkia uudelleen 28–30 artiklassa tarkoitettujen menettelyjen mukaisesti. Tällöin sopimuspuolten alkuperäiset päätökset eivät ole sitovia.

32.   YHTEISEN KANNAN VOIMAANTULO

Sihteeristö ilmoittaa kaikille sopimuspuolille yhteisen kannan voimaantulosta tai sen hylkäämisestä. Hyväksytty yhteinen kanta tulee voimaan kolme vuorokautta tämän ilmoituksen tekemisen jälkeen.

33.   YHTEISTEN KANTOJEN VOIMASSAOLOAIKA

| a) | Ellei muuta sovita, yhteinen kanta on hyväksymisensä jälkeen voimassa kaksi vuotta voimaantulopäivästä, ellei sihteeristölle ilmoiteta, että yhteinen kanta ei enää ole tarkoituksenmukainen ja että kaikki sopimuspuolet hyväksyvät tämän tilanteen. |
| --- | --- |

a)

Ellei muuta sovita, yhteinen kanta on hyväksymisensä jälkeen voimassa kaksi vuotta voimaantulopäivästä, ellei sihteeristölle ilmoiteta, että yhteinen kanta ei enää ole tarkoituksenmukainen ja että kaikki sopimuspuolet hyväksyvät tämän tilanteen.

| b) | Jos sopimuspuoli pyytää voimassaolon pidentämistä 14 vuorokauden kuluessa alkuperäisen voimassaolon päättymispäivästä ja jos sitä ei vastusteta, yhteisen kannan voimassaoloa voidaan pidentää kahdella vuodella. Yhteisen kannan voimassaolon pidentämisestä voidaan sopia tämän jälkeen saman menettelyn mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

Jos sopimuspuoli pyytää voimassaolon pidentämistä 14 vuorokauden kuluessa alkuperäisen voimassaolon päättymispäivästä ja jos sitä ei vastusteta, yhteisen kannan voimassaoloa voidaan pidentää kahdella vuodella. Yhteisen kannan voimassaolon pidentämisestä voidaan sopia tämän jälkeen saman menettelyn mukaisesti.

| c) | Sihteeristö seuraa yhteisten kantojen tilanteen kehittymistä ja tiedottaa siitä säännöllisesti sopimuspuolille pitämällä ajan tasalla OLIS:ssä olevaa luetteloa voimassa olevien yhteisten kantojen tilanteesta (Status of Valid Common Lines). Sihteeristö julkaisee tämän mukaisesti muun muassa neljännesvuosittain luettelon sellaisista yhteisistä kannoista, joiden voimassaolon on määrä päättyä seuraavan vuosineljänneksen aikana. |
| --- | --- |

c)

Sihteeristö seuraa yhteisten kantojen tilanteen kehittymistä ja tiedottaa siitä säännöllisesti sopimuspuolille pitämällä ajan tasalla OLIS:ssä olevaa luetteloa voimassa olevien yhteisten kantojen tilanteesta (Status of Valid Common Lines). Sihteeristö julkaisee tämän mukaisesti muun muassa neljännesvuosittain luettelon sellaisista yhteisistä kannoista, joiden voimassaolon on määrä päättyä seuraavan vuosineljänneksen aikana.

| d) | Sihteeristö julkistaa yhteisen kannat pyynnöstä sopimuksen ulkopuoliselle maalle, joka valmistaa kilpailevia ilma-aluksia. |
| --- | --- |

d)

Sihteeristö julkistaa yhteisen kannat pyynnöstä sopimuksen ulkopuoliselle maalle, joka valmistaa kilpailevia ilma-aluksia.

4   Jakso

Sopeuttaminen

34.   SOPEUTTAMINEN

| a) | Sopimuspuoli voi kansainvälisiä velvoitteitaan noudattaen sopeuttaa sopimuksen ulkopuolisen maan tarjoamia rahoitusehtoja. |
| --- | --- |

a)

Sopimuspuoli voi kansainvälisiä velvoitteitaan noudattaen sopeuttaa sopimuksen ulkopuolisen maan tarjoamia rahoitusehtoja.

| b) | Jos sopimuksen ulkopuolisen maan tarjoamia poikkeavia rahoitusehtoja sopeutetaan,






  1) | sopeutuksen tekevän sopimuspuolen on pyrittävä kaikin keinon todentamaan nämä ehdot, |
| --- | --- | --- |

b)

Jos sopimuksen ulkopuolisen maan tarjoamia poikkeavia rahoitusehtoja sopeutetaan,

1)

sopeutuksen tekevän sopimuspuolen on pyrittävä kaikin keinon todentamaan nämä ehdot,

| 2) | sopeutuksen tekevän sopimuspuolen on ilmoitettava vähintään kymmenen vuorokautta ennen sitoumuksen tekemistä sihteeristölle ja muille sopimuspuolille sopeuttamisen luonteesta ja tuloksesta sekä ehdoista, joita se aikoo tukea. |
| --- | --- |

2)

sopeutuksen tekevän sopimuspuolen on ilmoitettava vähintään kymmenen vuorokautta ennen sitoumuksen tekemistä sihteeristölle ja muille sopimuspuolille sopeuttamisen luonteesta ja tuloksesta sekä ehdoista, joita se aikoo tukea.

| 3) | jos kilpaileva sopimuspuoli pyytää keskusteluja näiden 10 vuorokauden aikana, sopeutuksen tekevän sopimuspuolen on odotettava vielä toiset kymmenen vuorokautta, ennen kuin se sitoutuu tukemaan kyseisiä ehtoja. |
| --- | --- |

3)

jos kilpaileva sopimuspuoli pyytää keskusteluja näiden 10 vuorokauden aikana, sopeutuksen tekevän sopimuspuolen on odotettava vielä toiset kymmenen vuorokautta, ennen kuin se sitoutuu tukemaan kyseisiä ehtoja.

| c) | Jos sopeutuksen tekevä sopimuspuoli muuttaa aikomustaan tukea ilmoitettuja ehtoja tai peruuttaa sen, sen on ilmoitettava siitä välittömästi kaikille muille sopimuspuolille. |
| --- | --- |

c)

Jos sopeutuksen tekevä sopimuspuoli muuttaa aikomustaan tukea ilmoitettuja ehtoja tai peruuttaa sen, sen on ilmoitettava siitä välittömästi kaikille muille sopimuspuolille.

5   OSA

SEURANTA JA TARKASTELU

35.   SEURANTA

| a) | Sihteeristö seuraa tämän alakohtaisen sopimuksen toteuttamista ja raportoi sopimuspuolille vuosittain. |
| --- | --- |

a)

Sihteeristö seuraa tämän alakohtaisen sopimuksen toteuttamista ja raportoi sopimuspuolille vuosittain.

| b) | Kaikista 39 artiklan a kohdan perusteella soveltuvista toimista raportoidaan 24 artiklan a kohdan ja lisäyksen IV määräysten mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

Kaikista 39 artiklan a kohdan perusteella soveltuvista toimista raportoidaan 24 artiklan a kohdan ja lisäyksen IV määräysten mukaisesti.

| c) | Kaikista 39 artiklan b kohdan perusteella soveltuvista toimista raportoidaan 24 artiklan a kohdan ja lisäyksen IV määräysten mukaisesti, minkä lisäksi






  1) | raportoiva sopimuspuoli ilmoittaa toimen ja muutosluettelon välisen yhteyden; |
| --- | --- | --- |

c)

Kaikista 39 artiklan b kohdan perusteella soveltuvista toimista raportoidaan 24 artiklan a kohdan ja lisäyksen IV määräysten mukaisesti, minkä lisäksi

1)

raportoiva sopimuspuoli ilmoittaa toimen ja muutosluettelon välisen yhteyden;

| 2) | muutosluetteloa seurataan puolivuosittain, ja sihteeristö tapaa tässä yhteydessä kaikki osallistujat, jotta






  — | voidaan seurata toimitettuihin muutosluetteloihin rekisteröityjen sitovien tilausten lukumäärää, |
| --- | --- | --- |

2)

muutosluetteloa seurataan puolivuosittain, ja sihteeristö tapaa tässä yhteydessä kaikki osallistujat, jotta

—

voidaan seurata toimitettuihin muutosluetteloihin rekisteröityjen sitovien tilausten lukumäärää,

| — | voidaan päivittää muutosluetteloihin rekisteröityjen toimien seuraavan vuoden toimitusaikataulu, |
| --- | --- |

—

voidaan päivittää muutosluetteloihin rekisteröityjen toimien seuraavan vuoden toimitusaikataulu,

| — | voidaan yksilöidä muutosluetteloiden tilaukset, joita ei jostain syystä ole toimitettu tai toimiteta muutosluetteloihin merkitylle ostajalle. Kaikki tällaiset tilaukset poistetaan muutosluettelosta eikä niitä kohdenneta miltään osin muille ostajille. |
| --- | --- |

—

voidaan yksilöidä muutosluetteloiden tilaukset, joita ei jostain syystä ole toimitettu tai toimiteta muutosluetteloihin merkitylle ostajalle. Kaikki tällaiset tilaukset poistetaan muutosluettelosta eikä niitä kohdenneta miltään osin muille ostajille.

36.   TARKASTELU

Sopimuspuolet tarkastelevat tämän alakohtaisen sopimuksen menettelyjä ja määräyksiä a ja b kohdassa esitettyjen perusteiden ja aikataulujen mukaisesti.

| a) | Sopimuspuolet tarkastelevat tätä alakohtaista sopimusta seuraavasti:






  1) | neljäntenä kalenterivuonna tämän alakohtaisen sopimuksen voimaantulopäivän jälkeen ja säännöllisesti tämän jälkeen niin, että sihteeristö ilmoittaa tarkastelusta kolme kuukautta etukäteen; |
| --- | --- | --- |

a)

Sopimuspuolet tarkastelevat tätä alakohtaista sopimusta seuraavasti:

1)

neljäntenä kalenterivuonna tämän alakohtaisen sopimuksen voimaantulopäivän jälkeen ja säännöllisesti tämän jälkeen niin, että sihteeristö ilmoittaa tarkastelusta kolme kuukautta etukäteen;

| 2) | sopimuspuolen pyynnöstä asianmukaisten neuvottelujen jälkeen edellyttäen, että sihteeristö on ilmoittanut siitä kolme kuukautta etukäteen ja että pyynnön esittänyt sopimuspuoli esittää kirjallisesti tarkastelun syyt ja tavoitteet sekä esittämäänsä pyyntöä edeltäneiden neuvottelujen tiivistelmän. |
| --- | --- |

2)

sopimuspuolen pyynnöstä asianmukaisten neuvottelujen jälkeen edellyttäen, että sihteeristö on ilmoittanut siitä kolme kuukautta etukäteen ja että pyynnön esittänyt sopimuspuoli esittää kirjallisesti tarkastelun syyt ja tavoitteet sekä esittämäänsä pyyntöä edeltäneiden neuvottelujen tiivistelmän.

| 3) | Ajantasaistamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt esitetään vähimmäistakuumaksujen osalta lisäyksessä II ja vähimmäiskorkojen osalta lisäyksessä III. |
| --- | --- |

3)

Ajantasaistamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt esitetään vähimmäistakuumaksujen osalta lisäyksessä II ja vähimmäiskorkojen osalta lisäyksessä III.

| 4) | Tarkastelut koskevat myös 16 artiklassa vahvistettuja maksuja. |
| --- | --- |

4)

Tarkastelut koskevat myös 16 artiklassa vahvistettuja maksuja.

| b) | Edellä olevan a kohdan 1 alakohdan mukaisessa tarkastelussa selvitetään,






  1) | missä määrin tämän alakohtaisen sopimuksen 1 artiklassa vahvistetut tavoitteet on saavutettu, ja muita seikkoja, joita sopimuspuoli haluaa käsitellä; |
| --- | --- | --- |

b)

Edellä olevan a kohdan 1 alakohdan mukaisessa tarkastelussa selvitetään,

1)

missä määrin tämän alakohtaisen sopimuksen 1 artiklassa vahvistetut tavoitteet on saavutettu, ja muita seikkoja, joita sopimuspuoli haluaa käsitellä;

| 2) | ovatko tämän alakohtaisen sopimuksen muutokset perusteltuja edellä b kohdan 1 alakohdassa esitettyjen seikkojen perusteella. |
| --- | --- |

2)

ovatko tämän alakohtaisen sopimuksen muutokset perusteltuja edellä b kohdan 1 alakohdassa esitettyjen seikkojen perusteella.

| c) | Tarkasteluprosessin merkityksen vuoksi ja sen varmistamiseksi, että tämän alakohtaisen sopimuksen ehdot vastaavat jatkossakin sopimuspuolten tarpeita, sopimuspuoli voi erota alakohtaisesta sopimuksesta jäljempänä olevan 40 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

c)

Tarkasteluprosessin merkityksen vuoksi ja sen varmistamiseksi, että tämän alakohtaisen sopimuksen ehdot vastaavat jatkossakin sopimuspuolten tarpeita, sopimuspuoli voi erota alakohtaisesta sopimuksesta jäljempänä olevan 40 artiklan mukaisesti.

37.   TULEVAT TOIMET

Huomioon on otettava

| a) | sopimuspuolten ennen luoton alkamisajankohtaa soveltamat julkisen tuen myöntämiskäytännöt, |
| --- | --- |

a)

sopimuspuolten ennen luoton alkamisajankohtaa soveltamat julkisen tuen myöntämiskäytännöt,

| b) | epäsuoriin lainoihin sovellettavat määräykset, |
| --- | --- |

b)

epäsuoriin lainoihin sovellettavat määräykset,

| c) | 19 artiklassa säädettyjen enimmäismaksuaikojen pidentäminen sellaisten käytettyjen ilma-alusten osalta, joita on muutettu merkittävästi ennen myyntiä, |
| --- | --- |

c)

19 artiklassa säädettyjen enimmäismaksuaikojen pidentäminen sellaisten käytettyjen ilma-alusten osalta, joita on muutettu merkittävästi ennen myyntiä,

| d) | 21 artiklassa säädettyjen enimmäistakaisinmaksuaikojen pidentäminen sellaisten sopimusten osalta, joiden arvo on suuri, |
| --- | --- |

d)

21 artiklassa säädettyjen enimmäistakaisinmaksuaikojen pidentäminen sellaisten sopimusten osalta, joiden arvo on suuri,

| e) | muutoksiin (21 artikla) ja palveluihin (22 artikla) sovellettavat määräykset, |
| --- | --- |

e)

muutoksiin (21 artikla) ja palveluihin (22 artikla) sovellettavat määräykset,

| f) | Kapkaupungin soveltuvuusprosessi, |
| --- | --- |

f)

Kapkaupungin soveltuvuusprosessi,

| g) | ”asianomaisen sopimuspuolen” määritelmä. |
| --- | --- |

g)

”asianomaisen sopimuspuolen” määritelmä.

6   OSA

LOPPUMÄÄRÄYKSET

38.   VOIMAANTULO

Tämän alakohtaisen sopimuksen voimaantulopäivä on 1. helmikuuta 2011.

39.   SIIRTYMÄJÄRJESTELYT

Sen estämättä, mitä edellä 38 artiklassa määrätään, sopimuspuolet voivat myöntää julkista tukea seuraavin ehdoin:

| a) | Sopimuspuolet voivat tarjota julkista tukea 1. heinäkuuta 2007 voimaan tulleen lentokonealaa koskevan alakohtaisen sopimuksen, jäljempänä ’vuoden 2007 sopimus’ ehtojen mukaisesti, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:






  1) | Tavaroihin ja palveluihin sovelletaan sitovaa sopimusta, joka on tehty viimeistään 31. joulukuuta 2010. |
| --- | --- | --- |

a)

Sopimuspuolet voivat tarjota julkista tukea 1. heinäkuuta 2007 voimaan tulleen lentokonealaa koskevan alakohtaisen sopimuksen, jäljempänä ’vuoden 2007 sopimus’ ehtojen mukaisesti, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:

1)

Tavaroihin ja palveluihin sovelletaan sitovaa sopimusta, joka on tehty viimeistään 31. joulukuuta 2010.

| 2) | Vuoden 2007 sopimuksen 1 luokan ilma-aluksia koskevat tavarat ja palvelut toimitetaan fyysisesti viimeistään 31. joulukuuta 2012, ja vuoden 2007 alakohtaisen sopimuksen 2 ja 3 luokan ilma-aluksia koskevat tavarat ja palvelut toimitetaan fyysisesti viimeistään 31. joulukuuta 2013. |
| --- | --- |

2)

Vuoden 2007 sopimuksen 1 luokan ilma-aluksia koskevat tavarat ja palvelut toimitetaan fyysisesti viimeistään 31. joulukuuta 2012, ja vuoden 2007 alakohtaisen sopimuksen 2 ja 3 luokan ilma-aluksia koskevat tavarat ja palvelut toimitetaan fyysisesti viimeistään 31. joulukuuta 2013.

| 3) | Kaikista ilmoitetuista lopullisista maksusitoumuksista laskutetaan sitoumusmaksu, joka on 20 peruspistettä vuodessa, lopullisen sitoumuksen tekemispäivämäärästä taikka (vuoden 2007 sopimuksen 1 luokan ilma-alusten osalta) 31. tammikuuta 2011 tai (vuoden 2007 sopimuksen 2 ja 3 luokan ilma-alusten osalta) 30. kesäkuuta 2011 alkaen riippuen siitä, kumpi näistä on aikaisempi, kunnes lentokone on toimitettu. Sitoumusmaksu korvaa vuoden 2007 sopimuksen 17 artiklan a kohdassa ja b kohdan 2 alakohdassa määrätyt maksut. Sitoumusmaksu peritään vähimmäistakuumaksun lisäksi. |
| --- | --- |

3)

Kaikista ilmoitetuista lopullisista maksusitoumuksista laskutetaan sitoumusmaksu, joka on 20 peruspistettä vuodessa, lopullisen sitoumuksen tekemispäivämäärästä taikka (vuoden 2007 sopimuksen 1 luokan ilma-alusten osalta) 31. tammikuuta 2011 tai (vuoden 2007 sopimuksen 2 ja 3 luokan ilma-alusten osalta) 30. kesäkuuta 2011 alkaen riippuen siitä, kumpi näistä on aikaisempi, kunnes lentokone on toimitettu. Sitoumusmaksu korvaa vuoden 2007 sopimuksen 17 artiklan a kohdassa ja b kohdan 2 alakohdassa määrätyt maksut. Sitoumusmaksu peritään vähimmäistakuumaksun lisäksi.

| b) | Sopimuspuolet voivat tarjota julkista tukea ennen tämän alakohtaisen sopimuksen voimaantuloa voimassa ollein ehdoin, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:






  1) | Tavaroihin ja palveluihin sovelletaan sitovaa sopimusta, joka on tehty viimeistään 31. joulukuuta 2010. |
| --- | --- | --- |

b)

Sopimuspuolet voivat tarjota julkista tukea ennen tämän alakohtaisen sopimuksen voimaantuloa voimassa ollein ehdoin, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:

1)

Tavaroihin ja palveluihin sovelletaan sitovaa sopimusta, joka on tehty viimeistään 31. joulukuuta 2010.

| 2) | Julkista tukea myönnetään kutakin sopimuspuolta kohden enintään 69:lle vuoden 2007 sopimuksen 1 luokkaan kuuluvalle ilma-alukselle ja 92:lle vuoden 2007 sopimuksen 2 luokkaan kuuluvalle ilma-alukselle. |
| --- | --- |

2)

Julkista tukea myönnetään kutakin sopimuspuolta kohden enintään 69:lle vuoden 2007 sopimuksen 1 luokkaan kuuluvalle ilma-alukselle ja 92:lle vuoden 2007 sopimuksen 2 luokkaan kuuluvalle ilma-alukselle.

| 3) | Jotta edellä b kohdan 2 alakohdassa tarkoitetulle ilma-alukselle voidaan myöntää tukea tämän kohdan mukaisesti, se on oltava rekisteröity luetteloihin (jäljempänä ”muutosluettelot”), jotka osallistujien on ilmoitettava sihteeristölle ennen tämän alakohtaisen sopimuksen voimaatuloa. Muutosluetteloihin on sisällyttävä:






  — | ilma-alusten mallit ja numerot, |
| --- | --- | --- |

3)

Jotta edellä b kohdan 2 alakohdassa tarkoitetulle ilma-alukselle voidaan myöntää tukea tämän kohdan mukaisesti, se on oltava rekisteröity luetteloihin (jäljempänä ”muutosluettelot”), jotka osallistujien on ilmoitettava sihteeristölle ennen tämän alakohtaisen sopimuksen voimaatuloa. Muutosluetteloihin on sisällyttävä:

—

ilma-alusten mallit ja numerot,

| — | alustavat toimituspäivämäärät, |
| --- | --- |

—

alustavat toimituspäivämäärät,

| — | ostajien tiedot, |
| --- | --- |

—

ostajien tiedot,

| — | sovellettava järjestely (joko ennen vuoden 2007 sopimusta voimassa ollut lentokonealaa koskeva alakohtainen sopimus tai vuoden 2007 sopimus). |
| --- | --- |

—

sovellettava järjestely (joko ennen vuoden 2007 sopimusta voimassa ollut lentokonealaa koskeva alakohtainen sopimus tai vuoden 2007 sopimus).

| 4) | Edellä ensimmäisessä, toisessa ja neljännessä luetelmakohdassa tarkoitetut tiedot julkistetaan kaikille sopimuspuolille. Kolmannessa luetelmakohdassa tarkoitettuja tietoja käsittelevät ainoastaan sihteeristö ja puheenjohtaja. |
| --- | --- |

4)

Edellä ensimmäisessä, toisessa ja neljännessä luetelmakohdassa tarkoitetut tiedot julkistetaan kaikille sopimuspuolille. Kolmannessa luetelmakohdassa tarkoitettuja tietoja käsittelevät ainoastaan sihteeristö ja puheenjohtaja.

| 5) | Kaikkiin muutosluetteloihin sisältyviin ilma-aluksiin sovelletaan seuraavia edellytyksiä:






  — | Jos julkinen tuki perustuu ennen vuoden 2007 sopimusta voimassa olleeseen lentokonealaa koskevaan alakohtaiseen sopimukseen, peritään 35 peruspisteen sitoumusmaksu vuodessa lopullisen maksusitoumuksen tekemispäivämäärästä tai 31. maaliskuuta 2011 alkaen riippuen siitä, kumpi näistä on aikaisempi, kunnes lentokone on toimitettu. Laskutettava vähimmäistakuumaksu ei lisäksi voi olla alle 3 prosenttia ennakolta maksettaessa. |
| --- | --- | --- |

5)

Kaikkiin muutosluetteloihin sisältyviin ilma-aluksiin sovelletaan seuraavia edellytyksiä:

—

Jos julkinen tuki perustuu ennen vuoden 2007 sopimusta voimassa olleeseen lentokonealaa koskevaan alakohtaiseen sopimukseen, peritään 35 peruspisteen sitoumusmaksu vuodessa lopullisen maksusitoumuksen tekemispäivämäärästä tai 31. maaliskuuta 2011 alkaen riippuen siitä, kumpi näistä on aikaisempi, kunnes lentokone on toimitettu. Laskutettava vähimmäistakuumaksu ei lisäksi voi olla alle 3 prosenttia ennakolta maksettaessa.

| — | Jos julkinen tuki perustuu vuoden 2007 sopimukseen, peritään 20 peruspisteen suuruinen sitoumusmaksu vuodessa lopullisen sitoumuksen tekemispäivämäärästä tai 30. kesäkuuta 2011 alkaen riippuen siitä, kumpi näistä on aikaisempi, kunnes lentokone on toimitettu. |
| --- | --- |

—

Jos julkinen tuki perustuu vuoden 2007 sopimukseen, peritään 20 peruspisteen suuruinen sitoumusmaksu vuodessa lopullisen sitoumuksen tekemispäivämäärästä tai 30. kesäkuuta 2011 alkaen riippuen siitä, kumpi näistä on aikaisempi, kunnes lentokone on toimitettu.

| — | Kahdessa edeltävässä luetelmakohdassa vahvistettu sitoumusmaksu korvaa vuoden 2007 sopimuksen 17 artiklan a kohdassa ja b kohdan 2 alakohdassa määrätyt maksut. Sitoumusmaksu peritään vähimmäistakuumaksun lisäksi. |
| --- | --- |

—

Kahdessa edeltävässä luetelmakohdassa vahvistettu sitoumusmaksu korvaa vuoden 2007 sopimuksen 17 artiklan a kohdassa ja b kohdan 2 alakohdassa määrätyt maksut. Sitoumusmaksu peritään vähimmäistakuumaksun lisäksi.

| 6) | Sopimuspuolet voivat myöntää julkisesti tuettuja vientiluottoja ennen vuotta 2007 voimassa olleen lentokonealaa koskevan alakohtaisen sopimuksen ehtojen mukaisesti ainoastaan sellaisia ilma-alusten toimituksia varten, joiden on tarkoitus tapahtua viimeistään 31. joulukuuta 2010 sellaisten sitovien sopimusten mukaisesti, jotka on tehty 30. huhtikuuta 2007 mennessä ja joista on ilmoitettu sihteeristölle viimeistään 30. kesäkuuta 2007. |
| --- | --- |

6)

Sopimuspuolet voivat myöntää julkisesti tuettuja vientiluottoja ennen vuotta 2007 voimassa olleen lentokonealaa koskevan alakohtaisen sopimuksen ehtojen mukaisesti ainoastaan sellaisia ilma-alusten toimituksia varten, joiden on tarkoitus tapahtua viimeistään 31. joulukuuta 2010 sellaisten sitovien sopimusten mukaisesti, jotka on tehty 30. huhtikuuta 2007 mennessä ja joista on ilmoitettu sihteeristölle viimeistään 30. kesäkuuta 2007.

| c) | Tämän artiklan täytäntöönpanoa seurataan 35 artiklan b ja c kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

c)

Tämän artiklan täytäntöönpanoa seurataan 35 artiklan b ja c kohdan mukaisesti.

40.   SOPIMUKSEN IRTISANOMINEN

Sopimuspuoli voi irtisanoutua tästä alakohtaisesta sopimuksesta ilmoittamalla aikomuksestaan kirjallisesti reaaliaikaisilla viestimillä, esimerkiksi OLIS:in kautta. Irtisanoutuminen tulee voimaan kuusi kuukautta sen jälkeen, kun sihteeristö on saanut kyseisen ilmoituksen. Irtisanoutuminen ei vaikuta yksittäisiä toimia koskeviin sopimuksiin, jotka on tehty ennen irtisanoutumisen voimaantulopäivää.

Lisäys I

Osallistuminen lentokonealan alakohtaiseen sopimukseen

| 1. | Sopimuspuolet kannustavat sopimuksen ulkopuolisia maita, jotka kehittävät siviili-ilma-alusten tuotantovalmiuksia, soveltamaan tämän alakohtaisen sopimuksen määräyksiä. Sopimuspuolet kutsuvat sopimuksen ulkopuolisia maita käymään tässä yhteydessä vuoropuhelua edellytyksistä, joiden mukaisesti nämä voisivat liittyä alakohtaiseen sopimukseen. |
| --- | --- |

1.

Sopimuspuolet kannustavat sopimuksen ulkopuolisia maita, jotka kehittävät siviili-ilma-alusten tuotantovalmiuksia, soveltamaan tämän alakohtaisen sopimuksen määräyksiä. Sopimuspuolet kutsuvat sopimuksen ulkopuolisia maita käymään tässä yhteydessä vuoropuhelua edellytyksistä, joiden mukaisesti nämä voisivat liittyä alakohtaiseen sopimukseen.

| 2. | Sihteeristön on varmistettava, että sopimuksen ulkopuolisille maille, jotka ovat kiinnostuneita liittymään tähän alakohtaiseen sopimukseen, annetaan kaikki tiedot niistä ehdoista, joiden mukaisesti ne voivat liittyä alakohtaiseen sopimukseen. |
| --- | --- |

2.

Sihteeristön on varmistettava, että sopimuksen ulkopuolisille maille, jotka ovat kiinnostuneita liittymään tähän alakohtaiseen sopimukseen, annetaan kaikki tiedot niistä ehdoista, joiden mukaisesti ne voivat liittyä alakohtaiseen sopimukseen.

| 3. | Sopimuspuolet pyytävät tällöin sopimuksen ulkopuolisen maan mukaan tämän alakohtaisen sopimuksen mukaiseen toimintaan ja osallistumaan siihen liittyviin kokouksiin tarkkailijana. Tällainen kutsu on voimassa enintään kaksi vuotta, ja se voidaan uusia kerran toiseksi kahdeksi vuodeksi. Tänä aikana sopimuksen ulkopuolista maata pyydetään esittelemään vientiluottojärjestelmänsä erityisesti siviili-ilma-alusten viennin osalta. |
| --- | --- |

3.

Sopimuspuolet pyytävät tällöin sopimuksen ulkopuolisen maan mukaan tämän alakohtaisen sopimuksen mukaiseen toimintaan ja osallistumaan siihen liittyviin kokouksiin tarkkailijana. Tällainen kutsu on voimassa enintään kaksi vuotta, ja se voidaan uusia kerran toiseksi kahdeksi vuodeksi. Tänä aikana sopimuksen ulkopuolista maata pyydetään esittelemään vientiluottojärjestelmänsä erityisesti siviili-ilma-alusten viennin osalta.

| 4. | Kyseisen ajanjakson päätyttyä sopimuksen ulkopuolinen maa ilmoittaa mahdollisesta halustaan liittyä tähän alakohtaiseen sopimukseen ja noudattaa sen määräyksiä. Mikäli sopimuksen ulkopuolinen maa vahvistaa halunsa liittyä sopimukseen, se osallistuu vuosittain tämän alakohtaisen sopimuksen täytäntöönpanokustannuksiin. |
| --- | --- |

4.

Kyseisen ajanjakson päätyttyä sopimuksen ulkopuolinen maa ilmoittaa mahdollisesta halustaan liittyä tähän alakohtaiseen sopimukseen ja noudattaa sen määräyksiä. Mikäli sopimuksen ulkopuolinen maa vahvistaa halunsa liittyä sopimukseen, se osallistuu vuosittain tämän alakohtaisen sopimuksen täytäntöönpanokustannuksiin.

| 5. | Asianomaisesta sopimuksen ulkopuolisesta maasta tulee sopimuspuoli 30 työpäivän kuluttua siitä, kun se on antanut tämän lisäyksen 4 artiklassa tarkoitetun vahvistuksen. |
| --- | --- |

5.

Asianomaisesta sopimuksen ulkopuolisesta maasta tulee sopimuspuoli 30 työpäivän kuluttua siitä, kun se on antanut tämän lisäyksen 4 artiklassa tarkoitetun vahvistuksen.

Lisäys II

Vähimmäistakuumaksut

Tässä lisäyksessä vahvistetaan menettelyt, joita sovelletaan määritettäessä tämän alakohtaisen sopimuksen mukaisen toimen julkisen tuen hinnoittelua. 1 jaksossa käsitellään riskin luokittelumenetelmiä, 2 jaksossa vähimmäistakuumaksuja, joita peritään uusilta ja käytetyiltä ilma-aluksilta, ja 3 jaksossa asetetaan vähimmäistakuumaksut, joita peritään varamoottoreista, varaosista, lentorahtimuunnoksista / merkittävistä muutoksista / kunnostamisesta, kunnossapito- ja huoltosopimuksista sekä moottorisarjoista.

1   JAKSO

Riskin luokittelumenetelmät

| 1. | Sopimuspuolet ovat sopineet ostajien/luotonsaajien riskiluokitusluettelosta (jäljempänä ”luettelo”). Riskiluokittelussa otetaan huomioon ostajien/luotonsaajien etuoikeutetut vakuudettomat lainat, ja siinä käytetään yhteistä luokitteluasteikkoa, esimerkiksi luottolaitosten laatimaa luokittelua. |
| --- | --- |

1.

Sopimuspuolet ovat sopineet ostajien/luotonsaajien riskiluokitusluettelosta (jäljempänä ”luettelo”). Riskiluokittelussa otetaan huomioon ostajien/luotonsaajien etuoikeutetut vakuudettomat lainat, ja siinä käytetään yhteistä luokitteluasteikkoa, esimerkiksi luottolaitosten laatimaa luokittelua.

| 2. | Riskiluokitukset tekevät sopimuspuolten nimittämät asiantuntijat tämän lisäyksen 1 taulukossa esitettyjen riskiluokkien perusteella. |
| --- | --- |

2.

Riskiluokitukset tekevät sopimuspuolten nimittämät asiantuntijat tämän lisäyksen 1 taulukossa esitettyjen riskiluokkien perusteella.

| 3. | Luettelo on tämän lisäyksen 15 artiklan mukaisesti sitova toimen kaikissa vaiheissa (esimerkiksi kampanjointi ja toimitus). |
| --- | --- |

3.

Luettelo on tämän lisäyksen 15 artiklan mukaisesti sitova toimen kaikissa vaiheissa (esimerkiksi kampanjointi ja toimitus).

I.   RISKILUOKITUSLUETTELON LAATIMINEN

| 4. | Sopimuspuolet laativat ja hyväksyvät luettelon ennen tämän alakohtaisen sopimuksen voimaantuloa. Sihteeristö ylläpitää luetteloa, joka julkistetaan kaikille sopimuspuolille luottamuksellisesti. |
| --- | --- |

4.

Sopimuspuolet laativat ja hyväksyvät luettelon ennen tämän alakohtaisen sopimuksen voimaantuloa. Sihteeristö ylläpitää luetteloa, joka julkistetaan kaikille sopimuspuolille luottamuksellisesti.

| 5. | Sihteeristö voi pyynnöstä tiedottaa luottamuksellisesti ilma-aluksia valmistavalle sopimuksen ulkopuoliselle maalle ostajan/luotonsaajan riskiluokituksesta. Sihteeristö ilmoittaa kaikille sopimuspuolille tällaisesta pyynnöstä. Sopimuksen ulkopuolinen maa voi milloin tahansa ehdottaa sihteeristölle lisäyksiä luetteloon. Sopimuksen ulkopuolinen maa, joka ehdottaa lisäystä luetteloon, voi osallistua riskiluokitusmenettelyyn ikään kuin se olisi asianomainen sopimuspuoli. |
| --- | --- |

5.

Sihteeristö voi pyynnöstä tiedottaa luottamuksellisesti ilma-aluksia valmistavalle sopimuksen ulkopuoliselle maalle ostajan/luotonsaajan riskiluokituksesta. Sihteeristö ilmoittaa kaikille sopimuspuolille tällaisesta pyynnöstä. Sopimuksen ulkopuolinen maa voi milloin tahansa ehdottaa sihteeristölle lisäyksiä luetteloon. Sopimuksen ulkopuolinen maa, joka ehdottaa lisäystä luetteloon, voi osallistua riskiluokitusmenettelyyn ikään kuin se olisi asianomainen sopimuspuoli.

II.   RISKIKLUOKITUSLUETTELON PÄIVITTÄMINEN

| 6. | Luetteloa voidaan tämän lisäyksen 15 artiklan mukaisesti päivittää väliaikaisesti, jos sopimuspuoli ilmaisee jossain muodossa aikomuksestaan soveltaa muuta kuin luettelon riskiluokitusta tai sopimuspuoli tarvitsee sellaisen ostajan/luotonsaajan riskiluokitusta, joka ei vielä sisälly luetteloon (17)
   (18). |
| --- | --- |

6.

Luetteloa voidaan tämän lisäyksen 15 artiklan mukaisesti päivittää väliaikaisesti, jos sopimuspuoli ilmaisee jossain muodossa aikomuksestaan soveltaa muuta kuin luettelon riskiluokitusta tai sopimuspuoli tarvitsee sellaisen ostajan/luotonsaajan riskiluokitusta, joka ei vielä sisälly luetteloon (17)
   (18).

| 7. | Mikä tahansa sopimuspuoli voi ennen vaihtoehtoisen tai uuden riskiluokituksen käyttöä esittää sihteeristölle pyynnön luettelon päivittämisestä vaihtoehtoisen tai uuden riskiluokituksen mukaisesti. Sihteeristö esittelee pyynnön kaikille sopimuspuolille kahden työpäivän kuluessa mutta ei yksilöi pyynnön esittänyttä sopimuspuolta. |
| --- | --- |

7.

Mikä tahansa sopimuspuoli voi ennen vaihtoehtoisen tai uuden riskiluokituksen käyttöä esittää sihteeristölle pyynnön luettelon päivittämisestä vaihtoehtoisen tai uuden riskiluokituksen mukaisesti. Sihteeristö esittelee pyynnön kaikille sopimuspuolille kahden työpäivän kuluessa mutta ei yksilöi pyynnön esittänyttä sopimuspuolta.

| 8. | Asianomaisten sopimuspuolten on kymmenen (19) työpäivän kuluessa joko hyväksyttävä luetteloon ehdotetut muutokset tai vastustettava niitä. Jos sopimuspuoli ei esitä kantaansa tässä ajassa, sen katsotaan hyväksyvän ehdotuksen. Jos ehdotusta ei ole vastustettu näiden kymmenen päivän aikana, luetteloon ehdotettu muutos katsotaan hyväksytyn. Sihteeristö muuttaa luetteloa tämän mukaisesti ja lähettää OLIS-viestin viiden työpäivän kuluessa. Muutettu luettelo on sitova viestin lähettämispäivämäärästä alkaen. |
| --- | --- |

8.

Asianomaisten sopimuspuolten on kymmenen (19) työpäivän kuluessa joko hyväksyttävä luetteloon ehdotetut muutokset tai vastustettava niitä. Jos sopimuspuoli ei esitä kantaansa tässä ajassa, sen katsotaan hyväksyvän ehdotuksen. Jos ehdotusta ei ole vastustettu näiden kymmenen päivän aikana, luetteloon ehdotettu muutos katsotaan hyväksytyn. Sihteeristö muuttaa luetteloa tämän mukaisesti ja lähettää OLIS-viestin viiden työpäivän kuluessa. Muutettu luettelo on sitova viestin lähettämispäivämäärästä alkaen.

III.   ERIMIELISYYKSIEN RATKAISEMINEN

| 9. | Jos ehdotettua riskiluokitusta vastustetaan, asianomaiset sopimuspuolet pyrkivät asiantuntijatasolla parhaansa mukaisesti sopimaan riskiluokituksesta kymmenen työpäivän kuluessa erimielisyydestä ilmoittamisesta. Kaikki keinot erimielisyyden ratkaisemiseksi on tutkittava, ja tässä on tarvittaessa käytettävä sihteeristön apua (esimerkiksi konferenssipuhelut tai kasvokkain tapahtuvat neuvottelut). Jos asianomaiset sopimuspuolet sopivat riskiluokituksesta kymmenen työpäivän ajanjakson aikana, ne ilmoittavat tuloksesta sihteeristölle, joka päivittää luettelon sen mukaisesti ja lähettää OLIS-viestin seuraavan viiden työpäivän aikana. Muutettu luettelo on sitova tämän viestin lähettämispäivästä alkaen. |
| --- | --- |

9.

Jos ehdotettua riskiluokitusta vastustetaan, asianomaiset sopimuspuolet pyrkivät asiantuntijatasolla parhaansa mukaisesti sopimaan riskiluokituksesta kymmenen työpäivän kuluessa erimielisyydestä ilmoittamisesta. Kaikki keinot erimielisyyden ratkaisemiseksi on tutkittava, ja tässä on tarvittaessa käytettävä sihteeristön apua (esimerkiksi konferenssipuhelut tai kasvokkain tapahtuvat neuvottelut). Jos asianomaiset sopimuspuolet sopivat riskiluokituksesta kymmenen työpäivän ajanjakson aikana, ne ilmoittavat tuloksesta sihteeristölle, joka päivittää luettelon sen mukaisesti ja lähettää OLIS-viestin seuraavan viiden työpäivän aikana. Muutettu luettelo on sitova tämän viestin lähettämispäivästä alkaen.

| 10. | Jos asiantuntijat eivät saa sovittua erimielisyyttä kymmenen työpäivän aikana, asianmukaista riskiluokitusta koskeva päätöksenteko annetaan sopimuspuolten tehtäväksi viiden työpäivän kuluessa. |
| --- | --- |

10.

Jos asiantuntijat eivät saa sovittua erimielisyyttä kymmenen työpäivän aikana, asianmukaista riskiluokitusta koskeva päätöksenteko annetaan sopimuspuolten tehtäväksi viiden työpäivän kuluessa.

| 11. | Jos lopullista yhteisymmärrystä ei saavuteta, sopimus puoli voi pyytää riskiluokituslaitokselta apua ostajan/luotonsaajan riskiluokituksen määrittämiseksi. Tällaisissa tapauksissa sopimuspuolten puheenjohtaja antaa sopimuspuolten puolesta ostajalle/luotonsaajalle tiedonannon kymmenen työpäivän kuluessa. Tiedonannon on sisällettävä sopimuspuolten sopimat riskinarviointineuvottelujen ehdot. Riskiluokitusta koskeva neuvottelutulos rekisteröidään luetteloon, ja siitä tulee sitova välittömästi sen jälkeen, kun sihteeristö on päättänyt päivitysmenettelyn lähettämällä viiden työpäivän kuluessa OLIS-viestin. |
| --- | --- |

11.

Jos lopullista yhteisymmärrystä ei saavuteta, sopimus puoli voi pyytää riskiluokituslaitokselta apua ostajan/luotonsaajan riskiluokituksen määrittämiseksi. Tällaisissa tapauksissa sopimuspuolten puheenjohtaja antaa sopimuspuolten puolesta ostajalle/luotonsaajalle tiedonannon kymmenen työpäivän kuluessa. Tiedonannon on sisällettävä sopimuspuolten sopimat riskinarviointineuvottelujen ehdot. Riskiluokitusta koskeva neuvottelutulos rekisteröidään luetteloon, ja siitä tulee sitova välittömästi sen jälkeen, kun sihteeristö on päättänyt päivitysmenettelyn lähettämällä viiden työpäivän kuluessa OLIS-viestin.

| 12. | Jollei muuta sovita, asianomainen ostaja/luotonsaaja maksaa kulut, jotka aiheutuvat luottolaitoksen käytöstä. |
| --- | --- |

12.

Jollei muuta sovita, asianomainen ostaja/luotonsaaja maksaa kulut, jotka aiheutuvat luottolaitoksen käytöstä.

| 13. | Tämän lisäyksen 9–11 artiklan mukaisten menettelyjen aikana sovelletaan voimassa olevaa riskiluokitusta (jos sellainen on luettelossa). |
| --- | --- |

13.

Tämän lisäyksen 9–11 artiklan mukaisten menettelyjen aikana sovelletaan voimassa olevaa riskiluokitusta (jos sellainen on luettelossa).

IV.   LUOKITUSTEN VOIMASSAOLOAIKA

| 14. | Pätevät ja voimassa olevat riskiluokitukset merkitään sihteeristön ylläpitämään luetteloon. Takuumaksujen ennakkotiedoissa ja sitoumuksissa voidaan käyttää ainoastaan näitä riskiluokituksia. |
| --- | --- |

14.

Pätevät ja voimassa olevat riskiluokitukset merkitään sihteeristön ylläpitämään luetteloon. Takuumaksujen ennakkotiedoissa ja sitoumuksissa voidaan käyttää ainoastaan näitä riskiluokituksia.

| 15. | Riskiluokitukset ovat voimassa enintään 12 kuukautta siitä päivästä, jona sihteeristö on merkinnyt ne luetteloon, jotta sopimuspuolet voisivat antaa takuumaksuja koskevat ennakkotiedot ja tehdä lopulliset maksusitoumukset. Tietyn toimen voimassaoloa voidaan jatkaa toiset 18 kuukautta sen jälkeen, kun sitoumus tai lopullinen sitoumus on tehty ja takuumaksun hallinnointipalkkio on laskutettu. Riskiluokituksia voidaan tarkistaa niiden 12 kuukauden voimassaolon aikana, jos ostajan/luotonsaajan riskiprofiilit muuttuvat, esimerkiksi jos luottolaitos muuttaa myöntämäänsä luokitusta. |
| --- | --- |

15.

Riskiluokitukset ovat voimassa enintään 12 kuukautta siitä päivästä, jona sihteeristö on merkinnyt ne luetteloon, jotta sopimuspuolet voisivat antaa takuumaksuja koskevat ennakkotiedot ja tehdä lopulliset maksusitoumukset. Tietyn toimen voimassaoloa voidaan jatkaa toiset 18 kuukautta sen jälkeen, kun sitoumus tai lopullinen sitoumus on tehty ja takuumaksun hallinnointipalkkio on laskutettu. Riskiluokituksia voidaan tarkistaa niiden 12 kuukauden voimassaolon aikana, jos ostajan/luotonsaajan riskiprofiilit muuttuvat, esimerkiksi jos luottolaitos muuttaa myöntämäänsä luokitusta.

| 16. | Ellei yksikään sopimuspuoli pyydä riskiluokituksen päivittämistä, sihteeristö poistaa riskiluokituksen seuraavasta päivitetystä luettelosta vähintään 20 työpäivää ennen riskiluokituksen voimassaolon päättymistä. Sihteeristö esittelee päivityspyynnön kaikille sopimuspuolille kahden työpäivän kuluessa yksilöimättä kuitenkaan pyynnön esittänyttä sopimuspuolta. Tässä yhteydessä sovelletaan tämän lisäyksen 9–11 artiklan mukaisia menettelyjä. |
| --- | --- |

16.

Ellei yksikään sopimuspuoli pyydä riskiluokituksen päivittämistä, sihteeristö poistaa riskiluokituksen seuraavasta päivitetystä luettelosta vähintään 20 työpäivää ennen riskiluokituksen voimassaolon päättymistä. Sihteeristö esittelee päivityspyynnön kaikille sopimuspuolille kahden työpäivän kuluessa yksilöimättä kuitenkaan pyynnön esittänyttä sopimuspuolta. Tässä yhteydessä sovelletaan tämän lisäyksen 9–11 artiklan mukaisia menettelyjä.

V.   OSTAJAN/LUOTONSAAJAN RISKILUOKITUSTA KOSKEVA PYYNTÖ

| 17. | Jos ostaja/luotonsaaja pyytää kampanjointivaiheessa sitä koskevaa riskiluokitusta koskevan ennakkotiedon antamista ja jos sitä ei ole vielä luettelossa, ostaja/luotonsaaja voi pyytää ohjeellista riskiluokitusta luotonantajalta omalla kustannuksellaan. Tätä riskiluokitusta ei sisällytetä luetteloon, mutta sopimuspuolet voivat käyttää sitä oman riskinarviointinsa perustana. |
| --- | --- |

17.

Jos ostaja/luotonsaaja pyytää kampanjointivaiheessa sitä koskevaa riskiluokitusta koskevan ennakkotiedon antamista ja jos sitä ei ole vielä luettelossa, ostaja/luotonsaaja voi pyytää ohjeellista riskiluokitusta luotonantajalta omalla kustannuksellaan. Tätä riskiluokitusta ei sisällytetä luetteloon, mutta sopimuspuolet voivat käyttää sitä oman riskinarviointinsa perustana.

2   JAKSO

Uusien ja käytettyjen lentokoneiden vähimmäistakuumaksut

I.   VÄHIMMÄISTAKUUMAKSUJEN ASETTAMINEN

| 18. | Tämän lisäyksen 19–58 artiklassa vahvistetaan ostajan/luotonsaajan (tai jos kyse on eri yksiköstä, toimen pääasiallisen takaisinmaksajan) riskiluokitusta vastaavat vähimmäistakuumaksut. |
| --- | --- |

18.

Tämän lisäyksen 19–58 artiklassa vahvistetaan ostajan/luotonsaajan (tai jos kyse on eri yksiköstä, toimen pääasiallisen takaisinmaksajan) riskiluokitusta vastaavat vähimmäistakuumaksut.

| 19. | Sopimuspuolet voivat tarjota julkista tukea vähimmäistakuumaksua vastaavan määrän tai sitä enemmän, jos alla olevat edellytykset täyttyvät.






  a) | Toimi on omaisuusvakuudellinen ja täyttää seuraavat perusteet:






  1) | Ensisijainen takaus koskee ilma-aluksia ja moottoreita tai liittyy niihin. |
| --- | --- | --- | --- |

19.

Sopimuspuolet voivat tarjota julkista tukea vähimmäistakuumaksua vastaavan määrän tai sitä enemmän, jos alla olevat edellytykset täyttyvät.

a)

Toimi on omaisuusvakuudellinen ja täyttää seuraavat perusteet:

1)

Ensisijainen takaus koskee ilma-aluksia ja moottoreita tai liittyy niihin.

| 2) | Leasingrakenteen yhteydessä siirtäminen tai ensisijainen takaus liittyy leasingmaksuihin. |
| --- | --- |

2)

Leasingrakenteen yhteydessä siirtäminen tai ensisijainen takaus liittyy leasingmaksuihin.

| 3) | Kaikille samojen osapuolten laillisesti ja edunsaajina omistamille ilma-aluksille ja moottoreille on ehdotetussa rahoitusjärjestelyssä taattu ristikkäinen maksukyvyttömyys tai asetettu vastavakuus, sikäli kuin se on mahdollista sovellettavan lainsäädännön mukaisesti. |
| --- | --- |

3)

Kaikille samojen osapuolten laillisesti ja edunsaajina omistamille ilma-aluksille ja moottoreille on ehdotetussa rahoitusjärjestelyssä taattu ristikkäinen maksukyvyttömyys tai asetettu vastavakuus, sikäli kuin se on mahdollista sovellettavan lainsäädännön mukaisesti.

| b) | Toimeen on tarkoitus sisältyä vähintään alla taulukossa 1 kuvatut riskin lieventämistekijät:

  Taulukko 1


  Riskin lieventämistekijät










  Sopimuksen riskiluokka | Riski-luokitukset | Riskin lieventämistekijät |
| --- | --- | --- | --- |
| A+B | joista vähintään A | ja vähintään B |
| 1 | AAA–BBB- | 0 | 0 | 0 |
| 2 | BB+ ja BB | 0 | 0 | 0 |
| 3 | BB- | 1 | 1 | 0 |
| 4 | B+ | 2 | 1 | |
| 5 | B | 2 | 1 | |
| 6 | B- | 3 | 2 | |
| 7 | CCC | 4 | 3 | |
| 8 | CC–C | 4 | 3 | |

b)

Toimeen on tarkoitus sisältyä vähintään alla taulukossa 1 kuvatut riskin lieventämistekijät:

Taulukko 1

Riskin lieventämistekijät

Sopimuksen riskiluokka

Riski-luokitukset

Riskin lieventämistekijät

A+B

joista vähintään A

ja vähintään B

1

AAA–BBB-

0

0

0

2

BB+ ja BB

0

0

0

3

BB-

1

1

0

4

B+

2

1

5

B

2

1

6

B-

3

2

7

CCC

4

3

8

CC–C

4

3

| 20. | Tämän lisäyksen 19 artiklan soveltamiseksi






  a) | sopimuspuolet voivat valita jonkin seuraavista riskin lieventämistekijöistä: | ”A”-lieventämistekijät







  1) | Alennettu ennakkokorko: tämän alakohtaisen sopimuksen 10 artiklan a ja b kohdissa tarkoitettujen ennakkokorkojen jokainen viiden prosenttiyksikön alennus vastaa riskin lieventämistekijää ”A”. Sopimuspuoli ei tällaisessa tapauksessa voi tarjota missään muodossa julkista tukea, joka alennettua ennakkokorkoa suurempi. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

20.

Tämän lisäyksen 19 artiklan soveltamiseksi

a)

sopimuspuolet voivat valita jonkin seuraavista riskin lieventämistekijöistä:

”A”-lieventämistekijät

1)

Alennettu ennakkokorko: tämän alakohtaisen sopimuksen 10 artiklan a ja b kohdissa tarkoitettujen ennakkokorkojen jokainen viiden prosenttiyksikön alennus vastaa riskin lieventämistekijää ”A”. Sopimuspuoli ei tällaisessa tapauksessa voi tarjota missään muodossa julkista tukea, joka alennettua ennakkokorkoa suurempi.

| 2) | Tasapoistot: pääoman takaisinmaksu samansuuruisina erinä vastaa yhtä riskin lieventämistekijää. |
| --- | --- |

2)

Tasapoistot: pääoman takaisinmaksu samansuuruisina erinä vastaa yhtä riskin lieventämistekijää.

| 3) | Lyhennetty takaisinmaksuaika: takaisinmaksuaika, joka ei ylitä kymmentä vuotta, vastaa yhtä riskinlieventämistekijää. |
| --- | --- |

3)

Lyhennetty takaisinmaksuaika: takaisinmaksuaika, joka ei ylitä kymmentä vuotta, vastaa yhtä riskinlieventämistekijää.

| | ”B”-lieventämistekijät







  1) | Takuutalletus: kukin summaltaan pääoman ja koron neljännesvuosittaista lyhennystä vastaava takuutalletus vastaa yhtä riskin lieventämistekijää. Takuutalletus voidaan tehdä käteisenä tai valmiusmaksusitoumuksena. |
| --- | --- | --- |

”B”-lieventämistekijät

1)

Takuutalletus: kukin summaltaan pääoman ja koron neljännesvuosittaista lyhennystä vastaava takuutalletus vastaa yhtä riskin lieventämistekijää. Takuutalletus voidaan tehdä käteisenä tai valmiusmaksusitoumuksena.

| 2) | Ennakkoon suoritetut leasingmaksut: summaltaan pääoman ja koron neljännesvuosittaista lyhennystä vastaavat leasingmaksut maksetaan neljä kuukautta ennen kutakin takaisinmaksupäivämäärää. |
| --- | --- |

2)

Ennakkoon suoritetut leasingmaksut: summaltaan pääoman ja koron neljännesvuosittaista lyhennystä vastaavat leasingmaksut maksetaan neljä kuukautta ennen kutakin takaisinmaksupäivämäärää.

| 3) | Huoltovaraukset markkinoiden parhaiden käytäntöjen mukaisessa muodossa ja laajuudessa. |
| --- | --- |

3)

Huoltovaraukset markkinoiden parhaiden käytäntöjen mukaisessa muodossa ja laajuudessa.

| b) | Yksi ”A”-lieventämistekijä voidaan korvata sovellettavan vähimmäistakuumaksun 15 prosentin korotuksella, josta tästä ilmoitetaan ennakolta. |
| --- | --- |

b)

Yksi ”A”-lieventämistekijä voidaan korvata sovellettavan vähimmäistakuumaksun 15 prosentin korotuksella, josta tästä ilmoitetaan ennakolta.

| 21. | Sovellettavat vähimmäistakuumaksut koostuvat tämän alakohtaisen sopimuksen 11 artiklan mukaisesti vähimmäisriskiin perustuvista maksuista (minimum risk-based rates, RBR), joihin lisätään markkinaperusteinen korotus (market reflective surcharge, MRS) jäljempänä olevien 22–34 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

21.

Sovellettavat vähimmäistakuumaksut koostuvat tämän alakohtaisen sopimuksen 11 artiklan mukaisesti vähimmäisriskiin perustuvista maksuista (minimum risk-based rates, RBR), joihin lisätään markkinaperusteinen korotus (market reflective surcharge, MRS) jäljempänä olevien 22–34 artiklan mukaisesti.

| 22. | Tämän alakohtaisen sopimuksen voimaantulosta alkaen sovelletaan seuraavia vähimmäisriskiin perustuvia maksuja:

  Taulukko 2


  Riskiin perustuvat maksut








  Sopimuksen riskiluokka | Spreadit (peruspistettä) | Ennakko (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 89 | 5,00 |
| 2 | 98 | 5,50 |
| 3 | 116 | 6,50 |
| 4 | 133 | 7,50 |
| 5 | 151 | 8,50 |
| 6 | 168 | 9,50 |
| 7 | 185 | 10,50 |
| 8 | 194 | 11,00 |

22.

Tämän alakohtaisen sopimuksen voimaantulosta alkaen sovelletaan seuraavia vähimmäisriskiin perustuvia maksuja:

Taulukko 2

Riskiin perustuvat maksut

Sopimuksen riskiluokka

Spreadit (peruspistettä)

Ennakko (%)

1

89

5,00

2

98

5,50

3

116

6,50

4

133

7,50

5

151

8,50

6

168

9,50

7

185

10,50

8

194

11,00

| 23. | Vähimmäisriskiin perustuvat maksut vahvistetaan vuosittain, ja ne perustuvat vuotuisen tappio-osuuden (Moody’sin Loss Given Default, LGD) neljän vuoden liukuvaan keskiarvoon. Maksujen vahvistamiseen soveltuva LGD perustuu ensimmäisiin pantattuihin etuoikeutettuihin vakuutettuihin pankkilainoihin, ja se lasketaan seuraavasti:

  Taulukko 3







  LGD:n kartoitus |
| --- | --- |
| Neljän vuoden liukuva keskiarvo | Tarkasteltu LGD |
| >= 45 % | 25 % |
| >= 35 % < 45 % | 23 % |
| >= 30 % < 35 % | 21 % |
| < 30 % | 19 % |

23.

Vähimmäisriskiin perustuvat maksut vahvistetaan vuosittain, ja ne perustuvat vuotuisen tappio-osuuden (Moody’sin Loss Given Default, LGD) neljän vuoden liukuvaan keskiarvoon. Maksujen vahvistamiseen soveltuva LGD perustuu ensimmäisiin pantattuihin etuoikeutettuihin vakuutettuihin pankkilainoihin, ja se lasketaan seuraavasti:

Taulukko 3

LGD:n kartoitus

Neljän vuoden liukuva keskiarvo

Tarkasteltu LGD

>= 45 %

25 %

>= 35 % < 45 %

23 %

>= 30 % < 35 %

21 %

< 30 %

19 %

| 24. | RBR:n mukauttamistekijä määritetään seuraavasti: |
| --- | --- |

24.

RBR:n mukauttamistekijä määritetään seuraavasti:

Formula

| 25. | RBR:n mukauttamistekijä kerrotaan edellä taulukossa 2 asetetuilla RBR:illä, jotta uudet RBR:t voidaan määrittää. |
| --- | --- |

25.

RBR:n mukauttamistekijä kerrotaan edellä taulukossa 2 asetetuilla RBR:illä, jotta uudet RBR:t voidaan määrittää.

| 26. | Ensimmäinen RBR:n uudelleenvahvistamisprosessi tapahtuu vuoden 2012 ensimmäisellä neljänneksellä, ja sen tuloksena saatavat RBR:t tulevat voimaan 15. huhtikuuta 2012. |
| --- | --- |

26.

Ensimmäinen RBR:n uudelleenvahvistamisprosessi tapahtuu vuoden 2012 ensimmäisellä neljänneksellä, ja sen tuloksena saatavat RBR:t tulevat voimaan 15. huhtikuuta 2012.

| 27. | Myöhemmistä vahvistamisprosesseista saatavat RBR:t tulevat voimaan 15. huhtikuuta kunakin vuonna. Kun RBR:t on määritetty vuotuisissa vahvistamisprosesseissa, sihteeristö tiedottaa välittömästi sovellettavista maksuista sopimuspuolille ja julkistaa nämä maksut. |
| --- | --- |

27.

Myöhemmistä vahvistamisprosesseista saatavat RBR:t tulevat voimaan 15. huhtikuuta kunakin vuonna. Kun RBR:t on määritetty vuotuisissa vahvistamisprosesseissa, sihteeristö tiedottaa välittömästi sovellettavista maksuista sopimuspuolille ja julkistaa nämä maksut.

| 28. | Kutakin riskiluokkaa varten lasketaan markkinaperusteinen korotus seuraavasti:



  jossa: | B on yhdistelmäkerroin, joka vaihtelee 0,7:stä 0,35:een kulloisenkin riskiluokan perusteella jäljempänä olevan taulukon 4 mukaisesti. |
| --- | --- | --- |

28.

Kutakin riskiluokkaa varten lasketaan markkinaperusteinen korotus seuraavasti:

Formula

jossa:

B on yhdistelmäkerroin, joka vaihtelee 0,7:stä 0,35:een kulloisenkin riskiluokan perusteella jäljempänä olevan taulukon 4 mukaisesti.

| | MCS on 90 päivän liukuva keskiarvo Moody'sin mediaaniluottospreadeista (Median Credit Spreads, MCS), jonka keskimääräinen takaisinmaksuaika on 7 vuotta. |
| --- | --- |

MCS on 90 päivän liukuva keskiarvo Moody'sin mediaaniluottospreadeista (Median Credit Spreads, MCS), jonka keskimääräinen takaisinmaksuaika on 7 vuotta.

| 29. | Jos riskiluokitukset sisältävät useamman kuin yhden riskiluokan, spreadeista lasketaan keskiarvo. Riskiluokassa 1 käytetään spreadia BBB-. |
| --- | --- |

29.

Jos riskiluokitukset sisältävät useamman kuin yhden riskiluokan, spreadeista lasketaan keskiarvo. Riskiluokassa 1 käytetään spreadia BBB-.

| 30. | MCS-spreadeista vähennetään 50 prosenttia omaisuuseriin perustuvan vakuuden huomioon ottamiseksi. MCS:n alennettuja spreadeja mukautetaan tällöin yhdistelmätekijällä, joka on 70–35 prosenttia jäljempänä olevan taulukon 4 mukaisesti ja jota sovelletaan MCS:n alennettujen spreadien ja RBR:ien eroon. Yhdistämisestä mahdollisesti saatavia negatiivisia spreadeja ei vähennetä.

  Taulukko 4


  Yhdistelmätekijät








  Riskiluokittelut | Sopimuksen riskiluokka | Yhdistelmätekijä (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| AAA | | 70 |
| AA | | 70 |
| A | | 70 |
| BBB+ | | 70 |
| BBB | | 70 |
| BBB- | | 70 |
| BB+ | 2 | 65 |
| BB | 2 | 65 |
| BB- | 3 | 50 |
| B+ | 4 | 45 |
| B | 5 | 40 |
| B- | 6 | 35 |
| CCC | 7 | 35 |
| CC | 8 | 35 |
| C | 8 | 35 |

30.

MCS-spreadeista vähennetään 50 prosenttia omaisuuseriin perustuvan vakuuden huomioon ottamiseksi. MCS:n alennettuja spreadeja mukautetaan tällöin yhdistelmätekijällä, joka on 70–35 prosenttia jäljempänä olevan taulukon 4 mukaisesti ja jota sovelletaan MCS:n alennettujen spreadien ja RBR:ien eroon. Yhdistämisestä mahdollisesti saatavia negatiivisia spreadeja ei vähennetä.

Taulukko 4

Yhdistelmätekijät

Riskiluokittelut

Sopimuksen riskiluokka

Yhdistelmätekijä (%)

AAA

70

AA

70

A

70

BBB+

70

BBB

70

BBB-

70

BB+

2

65

BB

2

65

BB-

3

50

B+

4

45

B

5

40

B-

6

35

CCC

7

35

CC

8

35

C

8

35

| 31. | MRS:t päivitetään neljännesvuosittain seuraavasti: | Ensimmäinen päivitysprosessi tapahtuu vuoden 2011 ensimmäisellä neljänneksellä, ja siitä saatavat MCS:t tulevat voimaan 15. huhtikuuta 2011. Riskiluokkaan 1 sovellettavien MRS:ien päivityksen tulokset eivät kuitenkaan tule voimaan ennen 15. huhtikuuta 2012, elleivät ne johda MRS:ien kasvuun. |
| --- | --- | --- |

31.

MRS:t päivitetään neljännesvuosittain seuraavasti:

Ensimmäinen päivitysprosessi tapahtuu vuoden 2011 ensimmäisellä neljänneksellä, ja siitä saatavat MCS:t tulevat voimaan 15. huhtikuuta 2011. Riskiluokkaan 1 sovellettavien MRS:ien päivityksen tulokset eivät kuitenkaan tule voimaan ennen 15. huhtikuuta 2012, elleivät ne johda MRS:ien kasvuun.

| | Myöhemmät päivitysprosessit tapahtuvat vuoden 2011 toisella, kolmannella ja neljännellä neljänneksellä (ja niin edelleen), ja niistä saatavat MCS:t tulevat voimaan vastaavasti 15. heinäkuuta 2011, 15. lokakuuta 2011 ja 15. tammikuuta 2012 ja niin edelleen. |
| --- | --- |

Myöhemmät päivitysprosessit tapahtuvat vuoden 2011 toisella, kolmannella ja neljännellä neljänneksellä (ja niin edelleen), ja niistä saatavat MCS:t tulevat voimaan vastaavasti 15. heinäkuuta 2011, 15. lokakuuta 2011 ja 15. tammikuuta 2012 ja niin edelleen.

| | Sihteeristö ilmoittaa aina päivityksen jälkeen kaikille sopimuspuolille sovellettavat MRS:t ja niistä seuraavat vähimmäismaksut, jotka se julkistaa ennen niiden voimaantulopäivää. |
| --- | --- |

Sihteeristö ilmoittaa aina päivityksen jälkeen kaikille sopimuspuolille sovellettavat MRS:t ja niistä seuraavat vähimmäismaksut, jotka se julkistaa ennen niiden voimaantulopäivää.

| 32. | MRS:ää sovelletaan ainoastaan, jos se on positiivinen ja ylittää 25 peruspistettä. |
| --- | --- |

32.

MRS:ää sovelletaan ainoastaan, jos se on positiivinen ja ylittää 25 peruspistettä.

| 33. | MRS:n päivityksestä johtuvat vähimmäistakuumaksujen korotukset eivät voi olla yli 10 prosenttia edellisen neljännesvuoden vähimmäistakuumaksuista. Vähimmäistakuumaksut (jotka on saatu laskemalla yhteen riskiin perustuvat maksut ja markkinaperusteiset korotukset) eivät voi olla yli 100 prosenttia riskiin perustuvista maksuista. |
| --- | --- |

33.

MRS:n päivityksestä johtuvat vähimmäistakuumaksujen korotukset eivät voi olla yli 10 prosenttia edellisen neljännesvuoden vähimmäistakuumaksuista. Vähimmäistakuumaksut (jotka on saatu laskemalla yhteen riskiin perustuvat maksut ja markkinaperusteiset korotukset) eivät voi olla yli 100 prosenttia riskiin perustuvista maksuista.

| 34-1. | Vähimmäistakuumaksujen määrittämisessä käytetään seuraavaa kaavaa:


  jossa






  — | RTAS tarkoittaa tämän alakohtaisen sopimuksen 12 artiklan b kohdassa asetettua takaisinmaksuajan mukauttamista koskevaa korotusta (Repayement Term Adjustment Surcharge). |
| --- | --- | --- |

34-1.

Formula

jossa

—

RTAS tarkoittaa tämän alakohtaisen sopimuksen 12 artiklan b kohdassa asetettua takaisinmaksuajan mukauttamista koskevaa korotusta (Repayement Term Adjustment Surcharge).

| — | RFAS tarkoittaa tämän alakohtaisen sopimuksen 13 artiklan a kohdan 1 ja 2 alakohdassa asetettua takaisinmaksun tiheyden mukauttamista koskevaa korotusta (Repayment Frequency Adjustment Surcharge). |
| --- | --- |

—

RFAS tarkoittaa tämän alakohtaisen sopimuksen 13 artiklan a kohdan 1 ja 2 alakohdassa asetettua takaisinmaksun tiheyden mukauttamista koskevaa korotusta (Repayment Frequency Adjustment Surcharge).

| — | RMRS tarkoittaa tämän lisäyksen 20 artiklan b kohdassa asetettua riskin lieventämistekijän korvaamista koskevaa korotusta (Risk Mitigant Replacement Surcharge). |
| --- | --- |

—

RMRS tarkoittaa tämän lisäyksen 20 artiklan b kohdassa asetettua riskin lieventämistekijän korvaamista koskevaa korotusta (Risk Mitigant Replacement Surcharge).

| — | CTCD tarkoittaa tämän lisäyksen 36 artiklassa asetettua Kapkaupungin yleissopimuksen mukaista alennusta (Cape Town Convention Discount). |
| --- | --- |

—

CTCD tarkoittaa tämän lisäyksen 36 artiklassa asetettua Kapkaupungin yleissopimuksen mukaista alennusta (Cape Town Convention Discount).

| — | NABS tarkoittaa tämän lisäyksen 55 artiklan a kohdan 4 alakohdassa, 55 artiklan b kohdassa ja 57 artiklan b kohdassa asetettua muuta kuin omaisuusvakuudellista toimea koskevaa korotusta. |
| --- | --- |

—

NABS tarkoittaa tämän lisäyksen 55 artiklan a kohdan 4 alakohdassa, 55 artiklan b kohdassa ja 57 artiklan b kohdassa asetettua muuta kuin omaisuusvakuudellista toimea koskevaa korotusta.

| — | CICD tarkoittaa lisäyksessä II olevan 54 artiklan a kohdassa asetettua ehdollisen vakuutuskatteen alennusta (Conditional Insurance Coverabe Discount). |
| --- | --- |

—

CICD tarkoittaa lisäyksessä II olevan 54 artiklan a kohdassa asetettua ehdollisen vakuutuskatteen alennusta (Conditional Insurance Coverabe Discount).

Maksu voidaan suorittaa joko ennakkoon tai välineen elinkaaren aikana spreadeissa, jotka perustuvat vuotuisiin peruspisteisiin. Ennakkomaksut ja spreadit lasketaan käyttämällä takuumaksujen muuntomallia (Premium Rate Conversion Model, PCM) siten, että tietystä toimesta maksettavan maksun nettonykyarvo on sama riippumatta siitä, onko maksut suoritettu ennakkoon vai spreadeina. Toimissa, joissa ennen kateturvan alkamista sovitaan tai määrätään ehdoista, joihin sisältyy painotetun keskimääräisen takaisinmaksuajan aikana tehtävä alennus, voidaan laskuttaa ennakkomaksu (lasketaan PCM:n perusteella), joka vastaa maksettavaksi tulevan määrän osalta maksettavan määrän spreadeihin perustuvaa nettonykyarvoa.

| 34-2. | Tämän alakohtaisen sopimuksen mukaisesti sen alkuperäisestä voimaatulopäivästä (1. helmikuuta 2011) lähtien sovellettavat vähimmäistakuumaksut määritetään jäljempänä olevassa taulukossa 5.

  Taulukko 5


  Vähimmäistakuumaksut

  (12 vuoden takaisinmaksuaika, omaisuusvakuudelliset toimet)








  Riskiluokka | Riskiluokitus | Vähimmäistakuumaksut |
| --- | --- | --- | --- |
| Vuotuiset spreadit (peruspistettä) | Ennakko (%) |
| 1 | AAA–BBB- | 137 | 7,72 |
| 2 | BB+ ja BB | 184 | 10,44 |
| 3 | BB- | 194 | 11,03 |
| 4 | B+ | 208 | 11,85 |
| 5 | B | 234 | 13,38 |
| 6 | B- | 236 | 13,50 |
| 7 | CCC | 252 | 14,45 |
| 8 | CC–C | 257 | 14,74 |

34-2.

Tämän alakohtaisen sopimuksen mukaisesti sen alkuperäisestä voimaatulopäivästä (1. helmikuuta 2011) lähtien sovellettavat vähimmäistakuumaksut määritetään jäljempänä olevassa taulukossa 5.

Taulukko 5

Vähimmäistakuumaksut

(12 vuoden takaisinmaksuaika, omaisuusvakuudelliset toimet)

Riskiluokka

Riskiluokitus

Vähimmäistakuumaksut

Vuotuiset spreadit (peruspistettä)

Ennakko (%)

1

AAA–BBB-

137

7,72

2

BB+ ja BB

184

10,44

3

BB-

194

11,03

4

B+

208

11,85

5

B

234

13,38

6

B-

236

13,50

7

CCC

252

14,45

8

CC–C

257

14,74

II.   VÄHIMMÄISTAKUUMAKSUJEN ALENNUKSET

| 35. | Tämän lisäyksen 36 artiklan mukaisesti vähimmäistakuumaksuja voidaan alentaa edellä olevan I alajakson mukaisesti, jos






  a) | omaisuusvakuudelliset toimet koskevat lentokalustoon liittyviä erityiskysymyksiä koskevan Kapkaupungin yleissopimuksen pöytäkirjassa tarkoitettua lentokalustoa, |
| --- | --- | --- |

35.

Tämän lisäyksen 36 artiklan mukaisesti vähimmäistakuumaksuja voidaan alentaa edellä olevan I alajakson mukaisesti, jos

a)

omaisuusvakuudelliset toimet koskevat lentokalustoon liittyviä erityiskysymyksiä koskevan Kapkaupungin yleissopimuksen pöytäkirjassa tarkoitettua lentokalustoa,

| b) | lentokaluston käyttäjä (ja luotonsaaja/ostaja tai vuokraaja, jos tämä on eri ja jos julkista tukea tarjoava sopimuspuoli pitää sitä asianmukaisena toimen rakenteen perusteella) on sijoittautunut valtioon, joka lentokaluston maksamisen ajankohtana sisältyi niiden valtioiden luetteloon, jotka ovat oikeutettuja vähimmäistakuumaksujen alennukseen (ns. Kapkaupungin luettelo), ja soveltuvin osin joka on sijoittautunut tällaisen valtion alueelle, joka täyttää tämän lisäyksen 38 artiklan edellytykset, ja |
| --- | --- |

b)

lentokaluston käyttäjä (ja luotonsaaja/ostaja tai vuokraaja, jos tämä on eri ja jos julkista tukea tarjoava sopimuspuoli pitää sitä asianmukaisena toimen rakenteen perusteella) on sijoittautunut valtioon, joka lentokaluston maksamisen ajankohtana sisältyi niiden valtioiden luetteloon, jotka ovat oikeutettuja vähimmäistakuumaksujen alennukseen (ns. Kapkaupungin luettelo), ja soveltuvin osin joka on sijoittautunut tällaisen valtion alueelle, joka täyttää tämän lisäyksen 38 artiklan edellytykset, ja

| c) | toimi liittyy lentokalustoon, joka on rekisteröity Kapkaupungin yleissopimuksella ja siihen liittyvällä lentokalustoa koskevalla pöytäkirjalla (jäljempänä ”Kapkaupungin yleissopimus” tai ”CTC”) perustettuun kansainväliseen rekisteriin. |
| --- | --- |

c)

toimi liittyy lentokalustoon, joka on rekisteröity Kapkaupungin yleissopimuksella ja siihen liittyvällä lentokalustoa koskevalla pöytäkirjalla (jäljempänä ”Kapkaupungin yleissopimus” tai ”CTC”) perustettuun kansainväliseen rekisteriin.

| 36. | Edellä olevan I alajakson mukaisesti tehtävät vähimmäistakuumaksujen alennukset voivat olla enintään 10 prosenttia sovellettavasta vähimmäistakuumaksusta. |
| --- | --- |

36.

Edellä olevan I alajakson mukaisesti tehtävät vähimmäistakuumaksujen alennukset voivat olla enintään 10 prosenttia sovellettavasta vähimmäistakuumaksusta.

| 37. | Jotta valtio voidaan merkitä Kapkaupungin luetteloon, sen on






  a) | oltava Kapkaupungin yleissopimuksen sopimuspuoli, |
| --- | --- | --- |

37.

Jotta valtio voidaan merkitä Kapkaupungin luetteloon, sen on

a)

oltava Kapkaupungin yleissopimuksen sopimuspuoli,

| b) | annettava tämän lisäyksen liitteessä I tarkoitetut toimivaltaa koskevat julistukset, ja |
| --- | --- |

b)

annettava tämän lisäyksen liitteessä I tarkoitetut toimivaltaa koskevat julistukset, ja

| c) | saatettava Kapkaupungin yleissopimus, myös toimivaltaa koskevat julistukset, vaatimusten mukaisesti osaksi lakejaan ja asetuksiaan siten, että Kapkaupungin yleissopimuksen sitoumukset on sisällytetty asianmukaisesti kansalliseen lainsäädäntöön. |
| --- | --- |

c)

saatettava Kapkaupungin yleissopimus, myös toimivaltaa koskevat julistukset, vaatimusten mukaisesti osaksi lakejaan ja asetuksiaan siten, että Kapkaupungin yleissopimuksen sitoumukset on sisällytetty asianmukaisesti kansalliseen lainsäädäntöön.

| 38. | Täyttääkseen tämän lisäyksen 35 artiklan edellytykset alueen on






  a) | oltava sellainen alue, joka on sisällytetty Kapkaupungin yleissopimuksen soveltamisalaan, |
| --- | --- | --- |

38.

Täyttääkseen tämän lisäyksen 35 artiklan edellytykset alueen on

a)

oltava sellainen alue, joka on sisällytetty Kapkaupungin yleissopimuksen soveltamisalaan,

| b) | oltava sellainen alue, johon tämän lisäyksen liitteessä I esitetyt toimivaltaa koskevat julistukset pätevät, ja |
| --- | --- |

b)

oltava sellainen alue, johon tämän lisäyksen liitteessä I esitetyt toimivaltaa koskevat julistukset pätevät, ja

| c) | saatettava Kapkaupungin yleissopimus, myös toimivaltaa koskevat julistukset, vaatimusten mukaisesti osaksi lakejaan ja asetuksiaan siten, että Kapkaupungin yleissopimuksen sitoumukset on sisällytetty asianmukaisesti kansalliseen lainsäädäntöön. |
| --- | --- |

c)

saatettava Kapkaupungin yleissopimus, myös toimivaltaa koskevat julistukset, vaatimusten mukaisesti osaksi lakejaan ja asetuksiaan siten, että Kapkaupungin yleissopimuksen sitoumukset on sisällytetty asianmukaisesti kansalliseen lainsäädäntöön.

| 39. | Sopimuspuolet toimittavat alustavasti sopimansa Kapkaupungin luettelon sihteeristölle ennen tämän alakohtaisen sopimuksen voimaantuloa. Kapkaupungin luetteloa päivitetään tämän lisäyksen 40–52 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

39.

Sopimuspuolet toimittavat alustavasti sopimansa Kapkaupungin luettelon sihteeristölle ennen tämän alakohtaisen sopimuksen voimaantuloa. Kapkaupungin luetteloa päivitetään tämän lisäyksen 40–52 artiklan mukaisesti.

| 40. | Mikä tahansa sopimuspuoli tai sopimuksen ulkopuolinen maa, joka tarjoaa julkista tukea ilma-aluksille, voi ehdottaa sihteeristölle lisäystä Kapkaupungin luetteloon. Tällaisessa ehdotuksessa on kyseisestä valtiosta annettava






  a) | kaikki asiaankuuluvat tiedot Kapkaupungin yleissopimuksen ratifioinnin tallettamispäivästä ja tallettajan liittymisvälineistä, |
| --- | --- | --- |

40.

Mikä tahansa sopimuspuoli tai sopimuksen ulkopuolinen maa, joka tarjoaa julkista tukea ilma-aluksille, voi ehdottaa sihteeristölle lisäystä Kapkaupungin luetteloon. Tällaisessa ehdotuksessa on kyseisestä valtiosta annettava

a)

kaikki asiaankuuluvat tiedot Kapkaupungin yleissopimuksen ratifioinnin tallettamispäivästä ja tallettajan liittymisvälineistä,

| b) | kaksoiskappaleet Kapkaupungin luetteloon lisättäväksi ehdotetun valtion julistuksista, |
| --- | --- |

b)

kaksoiskappaleet Kapkaupungin luetteloon lisättäväksi ehdotetun valtion julistuksista,

| c) | kaikki asiaankuuluvat tiedot päivämäärästä, jona Kapkaupungin yleissopimus ja toimivaltaa koskevat julistukset tulivat voimaan, |
| --- | --- |

c)

kaikki asiaankuuluvat tiedot päivämäärästä, jona Kapkaupungin yleissopimus ja toimivaltaa koskevat julistukset tulivat voimaan,

| d) | analyysi, josta käyvät ilmi ne vaiheet, jotka Kapkaupungin luetteloon lisättäväksi ehdotettu valtio on käynyt läpi saattaakseen Kapkaupungin yleissopimuksen, myös toimivaltaa koskevat julistukset, vaatimusten mukaisesti osaksi lakejaan ja asetuksiaan siten, että Kapkaupungin yleissopimuksen sitoumusten asianmukainen täytäntöönpano kansallisessa lainsäädännössä voidaan varmistaa, ja |
| --- | --- |

d)

analyysi, josta käyvät ilmi ne vaiheet, jotka Kapkaupungin luetteloon lisättäväksi ehdotettu valtio on käynyt läpi saattaakseen Kapkaupungin yleissopimuksen, myös toimivaltaa koskevat julistukset, vaatimusten mukaisesti osaksi lakejaan ja asetuksiaan siten, että Kapkaupungin yleissopimuksen sitoumusten asianmukainen täytäntöönpano kansallisessa lainsäädännössä voidaan varmistaa, ja

| e) | asianmukaisesti täytetty kyselylomake, joka on tämän lisäyksen liitteessä 2 (jäljempänä ”CTC-kyselylomake”) ja jonka on täyttänyt vähintään yksi sellainen asianajotoimisto, jolla on valtuudet antaa oikeusapua sen valtion oikeudenkäytöstä, jota ehdotetaan lisättäväksi Kapkaupungin luetteloon. Täytettävässä CTC-kyselylomakkeessa on täsmennettävä






  (i) | lomakkeen täyttävän asianajotoimiston / täyttävien asianajotoimistojen nimi ja osoite, |
| --- | --- | --- |

e)

asianmukaisesti täytetty kyselylomake, joka on tämän lisäyksen liitteessä 2 (jäljempänä ”CTC-kyselylomake”) ja jonka on täyttänyt vähintään yksi sellainen asianajotoimisto, jolla on valtuudet antaa oikeusapua sen valtion oikeudenkäytöstä, jota ehdotetaan lisättäväksi Kapkaupungin luetteloon. Täytettävässä CTC-kyselylomakkeessa on täsmennettävä

(i)

lomakkeen täyttävän asianajotoimiston / täyttävien asianajotoimistojen nimi ja osoite,

| (ii) | asianajotoimiston asianmukainen kokemus, joka saattaa käsittää lainsäädäntö- ja perustuslakiprosesseihin liittyvän kokemuksen sikäli, kun nämä prosessit liittyvät kansainvälisten sopimusten täytäntöönpanoon kyseisessä valtiossa, ja CTC-asioihin liittyvän erityiskokemuksen, myös mahdollisen kokemuksen hallitukselle tai yksityiselle sektorille annetusta neuvonnasta, joka koskee Kapkaupungin yleissopimuksen täytäntöönpanoa ja soveltamista, tai luotonantajan oikeuksien täytäntöönpanosta valtiossa, jota on ehdotettu lisättäväksi Kapkaupungin luetteloon, |
| --- | --- |

(ii)

asianajotoimiston asianmukainen kokemus, joka saattaa käsittää lainsäädäntö- ja perustuslakiprosesseihin liittyvän kokemuksen sikäli, kun nämä prosessit liittyvät kansainvälisten sopimusten täytäntöönpanoon kyseisessä valtiossa, ja CTC-asioihin liittyvän erityiskokemuksen, myös mahdollisen kokemuksen hallitukselle tai yksityiselle sektorille annetusta neuvonnasta, joka koskee Kapkaupungin yleissopimuksen täytäntöönpanoa ja soveltamista, tai luotonantajan oikeuksien täytäntöönpanosta valtiossa, jota on ehdotettu lisättäväksi Kapkaupungin luetteloon,

| (iii) | osallistuuko asianajotoimisto tai aikooko se osallistua johonkin toimeen, johon saatetaan soveltaa vähimmäistakuumaksun alennusta, jos ehdotettu valtio lisätään CTC-luetteloon (20), ja |
| --- | --- |

(iii)

osallistuuko asianajotoimisto tai aikooko se osallistua johonkin toimeen, johon saatetaan soveltaa vähimmäistakuumaksun alennusta, jos ehdotettu valtio lisätään CTC-luetteloon (20), ja

| (iv) | päivämäärä, jona CTC-kyselylomake on täytetty. |
| --- | --- |

(iv)

päivämäärä, jona CTC-kyselylomake on täytetty.

| 41. | Sihteeristö lähettää ehdotuksesta OLIS-viestin viiden työpäivän kuluessa. |
| --- | --- |

41.

Sihteeristö lähettää ehdotuksesta OLIS-viestin viiden työpäivän kuluessa.

| 42. | Mikä tahansa sopimuspuoli tai sopimuksen ulkopuolinen maa, joka tarjoaa tukea ilma-aluksia varten, voi ehdottaa valtiota poistettavaksi Kapkaupungin luettelosta, jos se katsoo, että valtion toteuttamat toimet eivät ole Kapkaupungin yleissopimusta koskevien kyseisen valtion tekemien sitoumusten mukaisia tai ettei valtio ole toteuttanut niiden mukaisia toimia. Tätä tarkoitusta varten sopimuspuolen tai sopimuksen ulkopuolisen maan on sisällytettävä Kapkaupungin luettelosta poistamista koskevaan ehdotukseensa täydellinen kuvaus olosuhteista, joiden vuoksi poistamisehdotus on tehty, kuten kyseisen valtion toimet, jotka ovat ristiriidassa tämän valtion tekemien Kapkaupungin yleissopimusta koskevien sitoumusten kanssa, tai se, ettei kyseinen valtio ole pitänyt voimassa tai soveltanut lainsäädäntöä, jota sen tekemät Kapkaupungin yleissopimusta koskevat sitoumukset edellyttävät. Sopimuspuoli tai sopimuksen ulkopuolinen maa, joka ehdottaa jonkin valtion poistamista Kapkaupungin luettelosta, on esitettävä mahdollisesti saatavilla oleva poistamista tukeva asiakirja-aineisto. Sihteeristö lähettää ehdotuksesta OLIS-viestin viiden työpäivän kuluessa. |
| --- | --- |

42.

Mikä tahansa sopimuspuoli tai sopimuksen ulkopuolinen maa, joka tarjoaa tukea ilma-aluksia varten, voi ehdottaa valtiota poistettavaksi Kapkaupungin luettelosta, jos se katsoo, että valtion toteuttamat toimet eivät ole Kapkaupungin yleissopimusta koskevien kyseisen valtion tekemien sitoumusten mukaisia tai ettei valtio ole toteuttanut niiden mukaisia toimia. Tätä tarkoitusta varten sopimuspuolen tai sopimuksen ulkopuolisen maan on sisällytettävä Kapkaupungin luettelosta poistamista koskevaan ehdotukseensa täydellinen kuvaus olosuhteista, joiden vuoksi poistamisehdotus on tehty, kuten kyseisen valtion toimet, jotka ovat ristiriidassa tämän valtion tekemien Kapkaupungin yleissopimusta koskevien sitoumusten kanssa, tai se, ettei kyseinen valtio ole pitänyt voimassa tai soveltanut lainsäädäntöä, jota sen tekemät Kapkaupungin yleissopimusta koskevat sitoumukset edellyttävät. Sopimuspuoli tai sopimuksen ulkopuolinen maa, joka ehdottaa jonkin valtion poistamista Kapkaupungin luettelosta, on esitettävä mahdollisesti saatavilla oleva poistamista tukeva asiakirja-aineisto. Sihteeristö lähettää ehdotuksesta OLIS-viestin viiden työpäivän kuluessa.

| 43. | Mikä tahansa sopimuspuoli tai sopimuksen ulkopuolinen maa, joka myöntää julkista tukea lentokoneille, voi ehdottaa Kapkaupungin luettelosta aiemmin poistetun valtion palauttamista luetteloon, jos palauttaminen on perusteltua valtion tällä välin tekemien korjaavien toimien tai olosuhteiden muuttumisen vuoksi. Ehdotukseen on liitettävä kuvaus olosuhteista, joiden vuoksi kyseinen valtio poistettiin luettelosta, ja tällä välin toteutetut korjaavat toimet, jotka tukevat valtion palauttamista luetteloon. Sihteeristö lähettää ehdotuksesta OLIS-viestin viiden työpäivän kuluessa. |
| --- | --- |

43.

Mikä tahansa sopimuspuoli tai sopimuksen ulkopuolinen maa, joka myöntää julkista tukea lentokoneille, voi ehdottaa Kapkaupungin luettelosta aiemmin poistetun valtion palauttamista luetteloon, jos palauttaminen on perusteltua valtion tällä välin tekemien korjaavien toimien tai olosuhteiden muuttumisen vuoksi. Ehdotukseen on liitettävä kuvaus olosuhteista, joiden vuoksi kyseinen valtio poistettiin luettelosta, ja tällä välin toteutetut korjaavat toimet, jotka tukevat valtion palauttamista luetteloon. Sihteeristö lähettää ehdotuksesta OLIS-viestin viiden työpäivän kuluessa.

| 44. | Sopimuspuolet voivat hyväksyä tai hylätä tämän lisäyksen 40–43 artiklan mukaisesti tehdyn ehdotuksen 20 työpäivän kuluessa ehdotuksen tekemisestä (jäljempänä ”ensimmäinen ajanjakso”). |
| --- | --- |

44.

Sopimuspuolet voivat hyväksyä tai hylätä tämän lisäyksen 40–43 artiklan mukaisesti tehdyn ehdotuksen 20 työpäivän kuluessa ehdotuksen tekemisestä (jäljempänä ”ensimmäinen ajanjakso”).

| 45. | Jos ehdotusta ei ole vastustettu tämän ensimmäisen ajanjakson aikana, kaikkien sopimuspuolten katsotaan hyväksyneen Kapkaupungin luettelon päivityksen. Sihteeristö muuttaa Kapkaupungin luetteloa vastaavasti ja lähettää OLIS-viestin viiden työpäivän kuluessa. Päivitetty Kapkaupungin luettelo tulee voimaan tämän viestin lähettämispäivänä. |
| --- | --- |

45.

Jos ehdotusta ei ole vastustettu tämän ensimmäisen ajanjakson aikana, kaikkien sopimuspuolten katsotaan hyväksyneen Kapkaupungin luettelon päivityksen. Sihteeristö muuttaa Kapkaupungin luetteloa vastaavasti ja lähettää OLIS-viestin viiden työpäivän kuluessa. Päivitetty Kapkaupungin luettelo tulee voimaan tämän viestin lähettämispäivänä.

| 46. | Jos ehdotettua Kapkaupungin luettelon päivitystä vastustetaan, sitä vastustavan sopimuspuolen tai vastustavien sopimuspuolten on esitettävä kirjallinen selvitys vastustamisen perusteista ensimmäisen ajanjakson kuluessa. Sen jälkeen, kun OECD:n sihteeristö on esittänyt kirjallisen vastalauseen kaikille sopimuspuolille, sopimuspuolet pyrkivät parhaansa mukaan sopimaan asiasta seuraavan kymmenen työpäivän kuluessa (jäljempänä ”toinen ajanjakso”). |
| --- | --- |

46.

Jos ehdotettua Kapkaupungin luettelon päivitystä vastustetaan, sitä vastustavan sopimuspuolen tai vastustavien sopimuspuolten on esitettävä kirjallinen selvitys vastustamisen perusteista ensimmäisen ajanjakson kuluessa. Sen jälkeen, kun OECD:n sihteeristö on esittänyt kirjallisen vastalauseen kaikille sopimuspuolille, sopimuspuolet pyrkivät parhaansa mukaan sopimaan asiasta seuraavan kymmenen työpäivän kuluessa (jäljempänä ”toinen ajanjakso”).

| 47. | Sopimuspuolet ilmoittavat neuvottelujensa tuloksen sihteeristölle. Jos toisen ajanjakson aikana päästään sopimukseen, sihteeristö päivittää tarvittaessa Kapkaupungin luettelon sopimuksen mukaisesti ja lähettää OLIS-viestin seuraavan viiden työpäivän kuluessa. Päivitetty Kapkaupungin luettelo tulee voimaan tämän viestin lähettämispäivänä. |
| --- | --- |

47.

Sopimuspuolet ilmoittavat neuvottelujensa tuloksen sihteeristölle. Jos toisen ajanjakson aikana päästään sopimukseen, sihteeristö päivittää tarvittaessa Kapkaupungin luettelon sopimuksen mukaisesti ja lähettää OLIS-viestin seuraavan viiden työpäivän kuluessa. Päivitetty Kapkaupungin luettelo tulee voimaan tämän viestin lähettämispäivänä.

| 48. | Jos toisen ajanjakson aikana ei päästä sopuun, tämän alakohtaisen sopimuksen sopimuspuolten puheenjohtaja (jäljempänä ”puheenjohtaja”) tekee parhaansa edistääkseen sopimuspuolten välistä yhteisymmärrystä välittömästi toista ajanjaksoa seuraavan kahdenkymmenen työpäivän aikana (jäljempänä ”kolmas ajanjakso”). Jos yhteisymmärrykseen ei päästä kolmannenkaan ajanjakson aikana, lopullinen päätös tehdään seuraavassa menettelyssä:






  a) | Puheenjohtaja laatii kirjallisen suosituksen Kapkaupungin luettelon ehdotetusta päivittämisestä. Puheenjohtajan suositus perustuu enemmistön kantaan, joka muodostuu vähintään niiden sopimuspuolten avoimesti ilmaisemista näkemyksistä, jotka tarjoavat julkista tukea ilma-alusten vientiin. Jos enemmistön kantaa ei ole, puheenjohtaja tekee ehdotuksen ainoastaan sopimuspuolten esittämien näkemysten perusteella ja esittää kirjallisesti suosituksen perustelut ja, jos valtiota oteta luetteloon, myös ne kelpoisuusehdot, jotka eivät täyttyneet; |
| --- | --- | --- |

48.

Jos toisen ajanjakson aikana ei päästä sopuun, tämän alakohtaisen sopimuksen sopimuspuolten puheenjohtaja (jäljempänä ”puheenjohtaja”) tekee parhaansa edistääkseen sopimuspuolten välistä yhteisymmärrystä välittömästi toista ajanjaksoa seuraavan kahdenkymmenen työpäivän aikana (jäljempänä ”kolmas ajanjakso”). Jos yhteisymmärrykseen ei päästä kolmannenkaan ajanjakson aikana, lopullinen päätös tehdään seuraavassa menettelyssä:

a)

Puheenjohtaja laatii kirjallisen suosituksen Kapkaupungin luettelon ehdotetusta päivittämisestä. Puheenjohtajan suositus perustuu enemmistön kantaan, joka muodostuu vähintään niiden sopimuspuolten avoimesti ilmaisemista näkemyksistä, jotka tarjoavat julkista tukea ilma-alusten vientiin. Jos enemmistön kantaa ei ole, puheenjohtaja tekee ehdotuksen ainoastaan sopimuspuolten esittämien näkemysten perusteella ja esittää kirjallisesti suosituksen perustelut ja, jos valtiota oteta luetteloon, myös ne kelpoisuusehdot, jotka eivät täyttyneet;

| b) | Puheenjohtajan suositus ei sisällä tietoja sopimuspuolten tämän lisäyksen 40–49 artiklan mukaisessa prosessissa ilmaisemista näkemyksistä tai kannoista; ja |
| --- | --- |

b)

Puheenjohtajan suositus ei sisällä tietoja sopimuspuolten tämän lisäyksen 40–49 artiklan mukaisessa prosessissa ilmaisemista näkemyksistä tai kannoista; ja

| c) | Sopimuspuolet hyväksyvät puheenjohtajan suosituksen. |
| --- | --- |

c)

Sopimuspuolet hyväksyvät puheenjohtajan suosituksen.

| 49. | Jos sopimuspuolet ovat päättäneet tai puheenjohtaja on päättänyt 40 artiklan mukaisesti tehdyn ehdotuksen perusteella, ettei kyseistä valtiota voida lisätä Kapkaupungin luetteloon, sopimuspuoli tai sopimuksen ulkopuolinen maa voi tehdä uuden ehdotuksen, jossa sopimuspuolia pyydetään tarkastelemaan uudelleen valtion ottamista luetteloon. Ehdotuksen tehneen sopimuspuolen tai sopimuksen ulkopuolisen maan on mainittava syyt, joiden vuoksi alkuperäinen päätös luetteloon sisällyttämisen epäämisestä tehtiin. Ehdotuksen tehnyt sopimuspuoli tai sopimuksen ulkopuolinen maa saa myös uuden CTC-kyselylomakkeen, joka sen on päivitettävä. Uusi ehdotus käsitellään 44–50 artiklan mukaisessa menettelyssä. |
| --- | --- |

49.

Jos sopimuspuolet ovat päättäneet tai puheenjohtaja on päättänyt 40 artiklan mukaisesti tehdyn ehdotuksen perusteella, ettei kyseistä valtiota voida lisätä Kapkaupungin luetteloon, sopimuspuoli tai sopimuksen ulkopuolinen maa voi tehdä uuden ehdotuksen, jossa sopimuspuolia pyydetään tarkastelemaan uudelleen valtion ottamista luetteloon. Ehdotuksen tehneen sopimuspuolen tai sopimuksen ulkopuolisen maan on mainittava syyt, joiden vuoksi alkuperäinen päätös luetteloon sisällyttämisen epäämisestä tehtiin. Ehdotuksen tehnyt sopimuspuoli tai sopimuksen ulkopuolinen maa saa myös uuden CTC-kyselylomakkeen, joka sen on päivitettävä. Uusi ehdotus käsitellään 44–50 artiklan mukaisessa menettelyssä.

| 50. | Jos luetteloon sisällyttämistä koskevat edellytykset täyttävien valtioiden luetteloa muutetaan tämän lisäyksen 48 artiklan mukaisissa menettelyissä, sihteeristö lähettää päivitetyn Kapkaupungin luettelon sisältävän OLIS-viestin viiden työpäivän kuluessa muutoksen tekemisestä. Päivitetty Kapkaupungin luettelo tulee voimaan tämän viestin lähettämispäivänä. |
| --- | --- |

50.

Jos luetteloon sisällyttämistä koskevat edellytykset täyttävien valtioiden luetteloa muutetaan tämän lisäyksen 48 artiklan mukaisissa menettelyissä, sihteeristö lähettää päivitetyn Kapkaupungin luettelon sisältävän OLIS-viestin viiden työpäivän kuluessa muutoksen tekemisestä. Päivitetty Kapkaupungin luettelo tulee voimaan tämän viestin lähettämispäivänä.

| 51. | Valtion lisääminen tai palauttaminen Kapkaupungin luetteloon taikka sen poistaminen tästä luettelosta ilma-aluksen maksamisen jälkeen ei vaikuta tämän ilma-aluksen osalta vahvistettuihin MPR:iin. |
| --- | --- |

51.

Valtion lisääminen tai palauttaminen Kapkaupungin luetteloon taikka sen poistaminen tästä luettelosta ilma-aluksen maksamisen jälkeen ei vaikuta tämän ilma-aluksen osalta vahvistettuihin MPR:iin.

| 52. | Sopimuspuolet eivät saa paljastaa mitään tietoja tämän lisäyksen 40–50 artiklan mukaisessa prosessissa esitetyistä näkemyksistä tai kannoista. |
| --- | --- |

52.

Sopimuspuolet eivät saa paljastaa mitään tietoja tämän lisäyksen 40–50 artiklan mukaisessa prosessissa esitetyistä näkemyksistä tai kannoista.

| 53. | Sopimuspuolet seuraavat tämän lisäyksen 40–52 artiklan täytäntöönpanoa ja tarkastelevat lisäystä vuoden 2012 ensimmäisellä puoliskolla ja tämän jälkeen vuosittain tai jonkun sopimuspuolen pyynnöstä. |
| --- | --- |

53.

Sopimuspuolet seuraavat tämän lisäyksen 40–52 artiklan täytäntöönpanoa ja tarkastelevat lisäystä vuoden 2012 ensimmäisellä puoliskolla ja tämän jälkeen vuosittain tai jonkun sopimuspuolen pyynnöstä.

| 54. | Sovellettaviin vähimmäistakuumaksuihin voidaan tehdä seuraavia mukautuksia:






  a) | Sovellettavista vähimmäistakuumaksuista voidaan tehdä viiden peruspisteen (vuotuisia spreadeja kohden) tai 0,29 prosentin (ennakkomaksun osalta) vähennys, jos kyse on julkisesti tuetuista toimista ehdollisen vakuutuskatteen muodossa. |
| --- | --- | --- |

54.

Sovellettaviin vähimmäistakuumaksuihin voidaan tehdä seuraavia mukautuksia:

a)

Sovellettavista vähimmäistakuumaksuista voidaan tehdä viiden peruspisteen (vuotuisia spreadeja kohden) tai 0,29 prosentin (ennakkomaksun osalta) vähennys, jos kyse on julkisesti tuetuista toimista ehdollisen vakuutuskatteen muodossa.

| b) | Vähimmäistakuumaksuja sovelletaan katettuun pääomaan. |
| --- | --- |

b)

Vähimmäistakuumaksuja sovelletaan katettuun pääomaan.

III.   TOIMET, JOILLA EI OLE OMAISUUSVAKUUTTA

| 55. | Sen estämättä, mitä tämän lisäyksen 19 artiklan a kohdassa määrätään, sopimuspuolet voivat tarjota julkisia vientiluottoja omaisuusvakuudettomille toimille, jos seuraavat ehdot täyttyvät:






  a) | Muiden kuin valtioiden toimet






  1) | julkisen tuen kohteena olevan vientisopimuksen arvo on enintään 15 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria, |
| --- | --- | --- | --- |

55.

Sen estämättä, mitä tämän lisäyksen 19 artiklan a kohdassa määrätään, sopimuspuolet voivat tarjota julkisia vientiluottoja omaisuusvakuudettomille toimille, jos seuraavat ehdot täyttyvät:

a)

Muiden kuin valtioiden toimet

1)

julkisen tuen kohteena olevan vientisopimuksen arvo on enintään 15 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria,

| 2) | enimmäistakaisinmaksuaika on 10 vuotta, |
| --- | --- |

2)

enimmäistakaisinmaksuaika on 10 vuotta,

| 3) | kolmannella osapuolella ei ole vakuutta rahoitetussa omaisuudessa, ja |
| --- | --- |

3)

kolmannella osapuolella ei ole vakuutta rahoitetussa omaisuudessa, ja

| 4) | edellä olevan I alajakson mukaisesti määritettyihin vähimmäistakuumaksuihin sovelletaan 30 prosentin vähimmäiskorotusta. |
| --- | --- |

4)

edellä olevan I alajakson mukaisesti määritettyihin vähimmäistakuumaksuihin sovelletaan 30 prosentin vähimmäiskorotusta.

| b) | Jos toimi tehdään valtion kanssa tai jos sillä on peruuttamaton ja ehdoton valtion takuu, edellä olevan I alajakson mukaisesti määritettyihin vähimmäistakuumaksuihin sovelletaan jäljempänä olevan taulukon 6 mukaista vähimmäiskorotusta.

  Taulukko 6







  Riskiluokka | Korotus (%) |
| --- | --- | --- |
| 1 | 0 |
| 2 | 0 |
| 3 | 0 |
| 4 | 10 |
| 5 | 15 |
| 6 | 15 |
| 7 | 25 |
| 8 | 25 |

b)

Jos toimi tehdään valtion kanssa tai jos sillä on peruuttamaton ja ehdoton valtion takuu, edellä olevan I alajakson mukaisesti määritettyihin vähimmäistakuumaksuihin sovelletaan jäljempänä olevan taulukon 6 mukaista vähimmäiskorotusta.

Taulukko 6

Riskiluokka

Korotus (%)

1

0

2

0

3

0

4

10

5

15

6

15

7

25

8

25

| 56. | Tämän lisäyksen 35–51 artiklan määräyksiä ei sovelleta tämän lisäyksen 55 artiklan mukaisesti myönnettyihin julkisiin vientiluottoihin. |
| --- | --- |

56.

Tämän lisäyksen 35–51 artiklan määräyksiä ei sovelleta tämän lisäyksen 55 artiklan mukaisesti myönnettyihin julkisiin vientiluottoihin.

3   JAKSO

Tämän alakohtaisen sopimuksen 3 osassa tarkoitettuihin muihin tavaroihin ja palveluihin kuin käytettyihin ilma-aluksiin sovellettavat vähimmäispalvelumaksut

| 57. | Kun julkista tukea myönnetään muille tämän alakohtaisen sopimuksen 3 osassa tarkoitetuille tavaroille ja palveluille kuin käytetyille ilma-aluksille, noudatetaan seuraavia vähimmäistakuumaksuja:






  a) | Omaisuusvakuudellisissa toimissa vähimmäistakuumaksut vastaavat edellä olevan I alajakson mukaisesti määritettyjä voimassa olevia vähimmäisspreadeja, ja pelkän takuukatteen tapauksessa ne muunnetaan ennakkomaksuiksi muuntomallin ja asianmukaisen keston perusteella. |
| --- | --- | --- |

57.

Kun julkista tukea myönnetään muille tämän alakohtaisen sopimuksen 3 osassa tarkoitetuille tavaroille ja palveluille kuin käytetyille ilma-aluksille, noudatetaan seuraavia vähimmäistakuumaksuja:

a)

Omaisuusvakuudellisissa toimissa vähimmäistakuumaksut vastaavat edellä olevan I alajakson mukaisesti määritettyjä voimassa olevia vähimmäisspreadeja, ja pelkän takuukatteen tapauksessa ne muunnetaan ennakkomaksuiksi muuntomallin ja asianmukaisen keston perusteella.

| b) | Omaisuusvakuudettomissa toimissa vähimmäistakuumaksut vastaavat edellä olevan I alajakson mukaisesti määritettyjä voimassa olevia vähimmäisspreadeja, joihin lisätään 30 prosentin korotus, ja pelkän takuuturvan tapauksessa ne muunnetaan ennakkomaksuiksi muuntomallin ja asianmukaisen keston perusteella. |
| --- | --- |

b)

Omaisuusvakuudettomissa toimissa vähimmäistakuumaksut vastaavat edellä olevan I alajakson mukaisesti määritettyjä voimassa olevia vähimmäisspreadeja, joihin lisätään 30 prosentin korotus, ja pelkän takuuturvan tapauksessa ne muunnetaan ennakkomaksuiksi muuntomallin ja asianmukaisen keston perusteella.

| 58. | Tämän lisäyksen 35–54 artiklan määräyksiä sovelletaan kaikille muille tämän alakohtaisen sopimuksen 3 osassa tarkoitetuille tavaroille ja palveluille kuin käytetyille ilma-aluksille myönnettävään julkiseen tukeen. |
| --- | --- |

58.

Tämän lisäyksen 35–54 artiklan määräyksiä sovelletaan kaikille muille tämän alakohtaisen sopimuksen 3 osassa tarkoitetuille tavaroille ja palveluille kuin käytetyille ilma-aluksille myönnettävään julkiseen tukeen.

Liite 1

Toimivaltaa koskevat julistukset

| 1. | Lisäyksessä II olevassa 2 jaksossa termillä ”toimivaltaa koskevat julistukset” ja kaikilla muilla niihin tässä alakohtaisessa sopimuksessa tehtävillä viittauksilla tarkoitetaan, että Kapkaupungin yleissopimuksen sopimuspuoli (jäljempänä ”sopimusvaltio”)






  a) | on antanut tämän liitteen 2 artiklan mukaiset julistukset, mutta |
| --- | --- | --- |

1.

Lisäyksessä II olevassa 2 jaksossa termillä ”toimivaltaa koskevat julistukset” ja kaikilla muilla niihin tässä alakohtaisessa sopimuksessa tehtävillä viittauksilla tarkoitetaan, että Kapkaupungin yleissopimuksen sopimuspuoli (jäljempänä ”sopimusvaltio”)

a)

on antanut tämän liitteen 2 artiklan mukaiset julistukset, mutta

| b) | ei ole antanut tämän liitteen 3 artiklan mukaisia julistuksia. |
| --- | --- |

b)

ei ole antanut tämän liitteen 3 artiklan mukaisia julistuksia.

| 2. | Tämän liitteen 1 artiklan a kohdassa tarkoitettujen julistusten aiheena ovat






  a) | maksukyvyttömyys: sopimusvaltio julistaa aikovansa soveltaa lentokalustoa koskevan pöytäkirjan XI artiklan vaihtoehtoa A kaikkiin maksukyvyttömyysmenettelyihin ja että XI artiklan 3 kohdassa tarkoitettu tämän vaihtoehdon odotusaika on enintään 60 vuorokautta; |
| --- | --- | --- |

2.

Tämän liitteen 1 artiklan a kohdassa tarkoitettujen julistusten aiheena ovat

a)

maksukyvyttömyys: sopimusvaltio julistaa aikovansa soveltaa lentokalustoa koskevan pöytäkirjan XI artiklan vaihtoehtoa A kaikkiin maksukyvyttömyysmenettelyihin ja että XI artiklan 3 kohdassa tarkoitettu tämän vaihtoehdon odotusaika on enintään 60 vuorokautta;

| b) | tietojen poistaminen rekisteristä: sopimusvaltio julistaa aikovansa soveltaa lentokalustoa koskevan pöytäkirjan XIII artiklaa; |
| --- | --- |

b)

tietojen poistaminen rekisteristä: sopimusvaltio julistaa aikovansa soveltaa lentokalustoa koskevan pöytäkirjan XIII artiklaa;

| c) | lainvalinta: sopimusvaltio julistaa aikovansa soveltaa lentokalustoa koskevan pöytäkirjan VIII artiklaa; |
| --- | --- |

c)

lainvalinta: sopimusvaltio julistaa aikovansa soveltaa lentokalustoa koskevan pöytäkirjan VIII artiklaa;

ja vähintään toinen seuraavista (vaikka molemmat ovat suositeltavia):

| d) | oikeussuojakeinojen käyttöä koskeva menetelmä: sopimusvaltio julistaa yleissopimuksen 54 artiklan 2 kohdan mukaisesti, että joitakin yleissopimuksen määräyksen mukaisia velkojan oikeussuojakeinoja, joiden osalta ei sen asianmukaisissa määräyksissä edellytetä hakemusta tuomioistuimelle, voidaan käyttää ilman tuomioistuimen lupaa (englanninkielisessä tekstissä ilmauksen ”leave of the court” edelle suositellaan lisättävän ilmaus ”without court action and”, mutta se ei ole pakollista); |
| --- | --- |

d)

oikeussuojakeinojen käyttöä koskeva menetelmä: sopimusvaltio julistaa yleissopimuksen 54 artiklan 2 kohdan mukaisesti, että joitakin yleissopimuksen määräyksen mukaisia velkojan oikeussuojakeinoja, joiden osalta ei sen asianmukaisissa määräyksissä edellytetä hakemusta tuomioistuimelle, voidaan käyttää ilman tuomioistuimen lupaa (englanninkielisessä tekstissä ilmauksen ”leave of the court” edelle suositellaan lisättävän ilmaus ”without court action and”, mutta se ei ole pakollista);

| e) | oikeussuojakeinojen määräajat: sopimusvaltio julistaa, että se aikoo soveltaa lentokalustoa koskevan pöytäkirjan X artiklaa (5 kohdan soveltamista ei vaadita mutta se on suositeltavaa) ja että lentokalustoa koskevan pöytäkirjan X artiklan 2 kohdassa vahvistetun aikarajan mukaisesti sovellettavien työpäivien määrä on






  1) | yleissopimuksen 13 artiklan 1 kohdan a, b ja c alakohdassa täsmennettyjen oikeussuojakeinojen (lentokaluston ja sen arvon säilyttäminen; lentokaluston haltuunotto tai valvonta ja lentokaluston siirtämisen estäminen) osalta enintään kymmenen vuorokautta ja |
| --- | --- | --- |

e)

oikeussuojakeinojen määräajat: sopimusvaltio julistaa, että se aikoo soveltaa lentokalustoa koskevan pöytäkirjan X artiklaa (5 kohdan soveltamista ei vaadita mutta se on suositeltavaa) ja että lentokalustoa koskevan pöytäkirjan X artiklan 2 kohdassa vahvistetun aikarajan mukaisesti sovellettavien työpäivien määrä on

1)

yleissopimuksen 13 artiklan 1 kohdan a, b ja c alakohdassa täsmennettyjen oikeussuojakeinojen (lentokaluston ja sen arvon säilyttäminen; lentokaluston haltuunotto tai valvonta ja lentokaluston siirtämisen estäminen) osalta enintään kymmenen vuorokautta ja

| 2) | yleissopimuksen 13 artiklan 1 kohdan d ja e alakohdassa täsmennettyjen oikeussuojakeinojen (lentokaluston vuokralle antaminen ja hallinta sekä lentokaluston myynti ja myyntitulojen käyttö) osalta enintään 30 vuorokautta. |
| --- | --- |

2)

yleissopimuksen 13 artiklan 1 kohdan d ja e alakohdassa täsmennettyjen oikeussuojakeinojen (lentokaluston vuokralle antaminen ja hallinta sekä lentokaluston myynti ja myyntitulojen käyttö) osalta enintään 30 vuorokautta.

| 3. | Tämän liitteen 1 artiklan b kohdassa tarkoitettujen julistusten aiheena ovat






  a) | väliaikaiset turvaamistoimenpiteet: sopimusvaltio ei ole antanut yleissopimuksen 55 artiklan mukaista julistusta, jonka mukaan se ei sovella yleissopimuksen 13 tai 43 artiklaa. Tämä edellyttää kuitenkin, että jos sopimusvaltio on antanut tämän liitteen 2 artiklan d kohdan mukaisen julistuksen, yleissopimuksen 55 artiklan mukaisen julistuksen antaminen ei estä Kapkaupungin yleissopimuksen mukaisen alennuksen soveltamista. |
| --- | --- | --- |

3.

Tämän liitteen 1 artiklan b kohdassa tarkoitettujen julistusten aiheena ovat

a)

väliaikaiset turvaamistoimenpiteet: sopimusvaltio ei ole antanut yleissopimuksen 55 artiklan mukaista julistusta, jonka mukaan se ei sovella yleissopimuksen 13 tai 43 artiklaa. Tämä edellyttää kuitenkin, että jos sopimusvaltio on antanut tämän liitteen 2 artiklan d kohdan mukaisen julistuksen, yleissopimuksen 55 artiklan mukaisen julistuksen antaminen ei estä Kapkaupungin yleissopimuksen mukaisen alennuksen soveltamista.

| b) | Rooman yleissopimus: sopimusvaltio ei ole antanut lentokalustoa koskevan pöytäkirjan XXXII artiklan mukaista julistusta, jonka mukaan se ei sovella mainitun pöytäkirjan XXIV artiklaa; |
| --- | --- |

b)

Rooman yleissopimus: sopimusvaltio ei ole antanut lentokalustoa koskevan pöytäkirjan XXXII artiklan mukaista julistusta, jonka mukaan se ei sovella mainitun pöytäkirjan XXIV artiklaa;

| c) | vuokraoikeus: sopimusvaltio ei ole antanut yleissopimuksen 54 artiklan 1 kohdan mukaista julistusta, joka estäisi vuokra-oikeuden antamisen. |
| --- | --- |

c)

vuokraoikeus: sopimusvaltio ei ole antanut yleissopimuksen 54 artiklan 1 kohdan mukaista julistusta, joka estäisi vuokra-oikeuden antamisen.

| 4. | Lentokalustoa koskevan pöytäkirjan XI artiklan yhteydessä Euroopan unionin jäsenvaltioiden osalta katsotaan, että jäsenvaltio on antanut tämän liitteen 2 artiklan a kohdan mukaisen julistuksen tässä tarkoituksessa, jos kyseisen jäsenvaltion kansallista lainsäädäntöä on muutettu vastaamaan lentokalustoa koskevan pöytäkirjan XI artiklan A vaihtoehdon mukaisia ehtoja (odotusaika on enintään 60 vuorokautta). Tämän liitteen 2 artiklan c ja e kohdassa tarkoitetut toimivaltaa koskevat julistukset katsotaan tämän alakohtaisen sopimuksen mukaisesti annetuiksi, jos Euroopan unionin tai kyseisen jäsenvaltion lainsäädäntö vastaa keskeisiltä osiltaan tämän liitteen asiaa koskevia artikloja. Tämän liitteen 2 artiklan c kohdan osalta Euroopan unionin lainsäädännön (asetus (EY) N:o 583/2008 sopimusvelvoitteisiin sovellettavasta laista) katsotaan vastaavan olennaisilta osin lentokalustoa koskevan pöytäkirjan VIII artiklaa. |
| --- | --- |

4.

Lentokalustoa koskevan pöytäkirjan XI artiklan yhteydessä Euroopan unionin jäsenvaltioiden osalta katsotaan, että jäsenvaltio on antanut tämän liitteen 2 artiklan a kohdan mukaisen julistuksen tässä tarkoituksessa, jos kyseisen jäsenvaltion kansallista lainsäädäntöä on muutettu vastaamaan lentokalustoa koskevan pöytäkirjan XI artiklan A vaihtoehdon mukaisia ehtoja (odotusaika on enintään 60 vuorokautta). Tämän liitteen 2 artiklan c ja e kohdassa tarkoitetut toimivaltaa koskevat julistukset katsotaan tämän alakohtaisen sopimuksen mukaisesti annetuiksi, jos Euroopan unionin tai kyseisen jäsenvaltion lainsäädäntö vastaa keskeisiltä osiltaan tämän liitteen asiaa koskevia artikloja. Tämän liitteen 2 artiklan c kohdan osalta Euroopan unionin lainsäädännön (asetus (EY) N:o 583/2008 sopimusvelvoitteisiin sovellettavasta laista) katsotaan vastaavan olennaisilta osin lentokalustoa koskevan pöytäkirjan VIII artiklaa.

Liite 2

Kapkaupungin Yleissopimuksen kyselylomake

I.   ALUSTAVAT TIEDOT

Antakaa seuraavat tiedot:

| 1. | Lomakkeen täyttävän asianajotoimiston nimi ja koko osoite. |
| --- | --- |

1.

Lomakkeen täyttävän asianajotoimiston nimi ja koko osoite.

| 2. | Asianajotoimiston asianmukainen kokemus, joka saattaa käsittää lainsäädäntö- ja perustuslakiprosesseihin liittyvän kokemuksen sikäli, kun nämä prosessit liittyvät kansainvälisten sopimusten täytäntöönpanoon kyseisessä valtiossa, ja Kapkaupungin yleissopimukseen liittyviä kysymyksiä koskevan erityiskokemuksen, myös mahdollisen kokemuksen hallitukselle tai yksityiselle sektorille annetusta neuvonnasta, joka koskee Kapkaupungin yleissopimuksen täytäntöönpanoa ja soveltamista, tai luotonantajan oikeuksien täytäntöönpanosta valtiossa, jota on ehdotettu lisättäväksi Kapkaupungin luetteloon. |
| --- | --- |

2.

Asianajotoimiston asianmukainen kokemus, joka saattaa käsittää lainsäädäntö- ja perustuslakiprosesseihin liittyvän kokemuksen sikäli, kun nämä prosessit liittyvät kansainvälisten sopimusten täytäntöönpanoon kyseisessä valtiossa, ja Kapkaupungin yleissopimukseen liittyviä kysymyksiä koskevan erityiskokemuksen, myös mahdollisen kokemuksen hallitukselle tai yksityiselle sektorille annetusta neuvonnasta, joka koskee Kapkaupungin yleissopimuksen täytäntöönpanoa ja soveltamista, tai luotonantajan oikeuksien täytäntöönpanosta valtiossa, jota on ehdotettu lisättäväksi Kapkaupungin luetteloon.

| 3. | Osallistuuko asianajotoimisto tai aikooko se osallistua johonkin toimeen, jonka vähimmäistakuumaksua saatetaan alentaa, jos ehdotettu valtio lisätään CTC-luetteloon (21). |
| --- | --- |

3.

Osallistuuko asianajotoimisto tai aikooko se osallistua johonkin toimeen, jonka vähimmäistakuumaksua saatetaan alentaa, jos ehdotettu valtio lisätään CTC-luetteloon (21).

| 4. | Lomakkeen täyttämispäivämäärä. |
| --- | --- |

4.

Lomakkeen täyttämispäivämäärä.

II.   KYSYMYKSET

1.   Toimivaltaa koskevat julistukset

| 1.1 | Onko valtio antanut toimivaltaa koskevia julistuksia siviili-ilma-aluksia koskevan alakohtaisen sopimuksen (jäljempänä ”sopimus”) lisäyksen II liitteessä 1 asetettujen vaatimusten mukaisesti? Täsmentäkää erityisesti, onko valtio antanut julistuksia, joiden aiheena on ”oikeussuojakeinojen käyttöä koskeva menetelmä” (2 artiklan d kohta) ja/tai ”oikeussuojakeinojen määräajat” (2 artiklan e kohta). |
| --- | --- |

1.1

Onko valtio antanut toimivaltaa koskevia julistuksia siviili-ilma-aluksia koskevan alakohtaisen sopimuksen (jäljempänä ”sopimus”) lisäyksen II liitteessä 1 asetettujen vaatimusten mukaisesti? Täsmentäkää erityisesti, onko valtio antanut julistuksia, joiden aiheena on ”oikeussuojakeinojen käyttöä koskeva menetelmä” (2 artiklan d kohta) ja/tai ”oikeussuojakeinojen määräajat” (2 artiklan e kohta).

| 1.2 | Kuvailkaa, miten annetut julistukset eroavat, jos eroavat, 1.1 kysymyksessä tarkoitetuista vaatimuksista. |
| --- | --- |

1.2

Kuvailkaa, miten annetut julistukset eroavat, jos eroavat, 1.1 kysymyksessä tarkoitetuista vaatimuksista.

| 1.3 | Vahvistakaa, ettei valtio ole antanut mitään sopimuksen lisäyksen II liitteessä 1 olevassa 3 artiklassa tarkoitettua julistusta. |
| --- | --- |

1.3

Vahvistakaa, ettei valtio ole antanut mitään sopimuksen lisäyksen II liitteessä 1 olevassa 3 artiklassa tarkoitettua julistusta.

2.   Ratifiointi

| 1.1 | Onko valtio (22) ratifioinut tai hyväksynyt Kapkaupungin yleissopimuksen ja lentokalustoa koskevan pöytäkirjan (jäljempänä ”yleissopimus”) tai liittynyt niihin? Kertokaa, milloin valtio ratifioi sopimuksen tai liittyi siihen, ja kuvatkaa lyhyesti tätä liittymis- tai ratifiointiprosessia. |
| --- | --- |

1.1

Onko valtio (22) ratifioinut tai hyväksynyt Kapkaupungin yleissopimuksen ja lentokalustoa koskevan pöytäkirjan (jäljempänä ”yleissopimus”) tai liittynyt niihin? Kertokaa, milloin valtio ratifioi sopimuksen tai liittyi siihen, ja kuvatkaa lyhyesti tätä liittymis- tai ratifiointiprosessia.

| 1.2 | Onko yleissopimuksella ja toimivaltaa koskevilla julistuksilla lainvoima koko valtion alueella ilman muita toimia, täytäntöönpanolainsäädäntöä tai muiden lakien ja asetusten antamista? |
| --- | --- |

1.2

Onko yleissopimuksella ja toimivaltaa koskevilla julistuksilla lainvoima koko valtion alueella ilman muita toimia, täytäntöönpanolainsäädäntöä tai muiden lakien ja asetusten antamista?

| 1.3 | Jos näin on, selvittäkää lyhyesti prosessia, jossa yleissopimus ja toimivaltaa koskevat julistukset saavat lainvoiman. |
| --- | --- |

1.3

Jos näin on, selvittäkää lyhyesti prosessia, jossa yleissopimus ja toimivaltaa koskevat julistukset saavat lainvoiman.

3.   Kansallisen ja paikallisen lainsäädännön vaikutus

| 1.1 | Kuvailkaa ja soveltuvin osin luetteloikaa lainsäädäntö ja määräykset, joilla yleissopimus ja kukin valtion antama toimivaltaa koskeva julistus pannaan täytäntöön. |
| --- | --- |

1.1

Kuvailkaa ja soveltuvin osin luetteloikaa lainsäädäntö ja määräykset, joilla yleissopimus ja kukin valtion antama toimivaltaa koskeva julistus pannaan täytäntöön.

| 1.2 | Korvaavatko yleissopimus ja annetut toimivaltaa koskevat julistukset, sellaisina kuin ne on saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä (jäljempänä ”yleissopimus ja toimivaltaa koskevat julistukset”) (23), niiden kanssa mahdollisesti ristiriidassa olevat kansalliset lait, asetukset, määräykset, oikeuskäytännön tai sääntelykäytännön tai ovatko ne ensisijaisia viimeksi mainittuihin nähden? Jos näin on, kuvailkaa tätä prosessia (24) ja jos näin ei ole, antakaa lisätietoja. |
| --- | --- |

1.2

Korvaavatko yleissopimus ja annetut toimivaltaa koskevat julistukset, sellaisina kuin ne on saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä (jäljempänä ”yleissopimus ja toimivaltaa koskevat julistukset”) (23), niiden kanssa mahdollisesti ristiriidassa olevat kansalliset lait, asetukset, määräykset, oikeuskäytännön tai sääntelykäytännön tai ovatko ne ensisijaisia viimeksi mainittuihin nähden? Jos näin on, kuvailkaa tätä prosessia (24) ja jos näin ei ole, antakaa lisätietoja.

| 1.3 | Onko yleissopimus ja toimivaltaa koskevat julistukset pantu puutteellisesti täytäntöön? Jos on, täsmentäkää, millä tavoin (25). |
| --- | --- |

1.3

Onko yleissopimus ja toimivaltaa koskevat julistukset pantu puutteellisesti täytäntöön? Jos on, täsmentäkää, millä tavoin (25).

4.   Tuomioistuimen ratkaisut ja hallinnolliset päätökset

| 1.1. | Kuvailkaa kaikki seikat, myös oikeudelliset, lainsäädännölliset tai hallinnolliset käytännöt, jotka saattavat johtaa siihen, etteivät tuomioistuimet, viranomaiset tai hallintoelimet pysty panemaan yleissopimusta ja toimivaltaa koskevia täysimääräisesti ja tehokkaasti täytäntöön. (26)
   (27) |
| --- | --- |

1.1.

Kuvailkaa kaikki seikat, myös oikeudelliset, lainsäädännölliset tai hallinnolliset käytännöt, jotka saattavat johtaa siihen, etteivät tuomioistuimet, viranomaiset tai hallintoelimet pysty panemaan yleissopimusta ja toimivaltaa koskevia täysimääräisesti ja tehokkaasti täytäntöön. (26)
   (27)

| 1.2. | Oletteko saanut tietoonne tapauksia, joissa velkoja olisi vaatinut yleissopimuksen täytäntöönpanoa tuomioistuimessa tai hallinnollisessa menettelyssä? Jos näin on, kuvailkaa kyseisiä tapauksia, ja kertokaa, hyväksyttiinkö velkojan vaatimukset. |
| --- | --- |

1.2.

Oletteko saanut tietoonne tapauksia, joissa velkoja olisi vaatinut yleissopimuksen täytäntöönpanoa tuomioistuimessa tai hallinnollisessa menettelyssä? Jos näin on, kuvailkaa kyseisiä tapauksia, ja kertokaa, hyväksyttiinkö velkojan vaatimukset.

| 1.3. | Onko tiedossanne, että valtion tuomioistuimet olisivat ratifioinnin/täytäntöönpanon jälkeen kieltäytyneet panemasta täytäntöön velkojan tai takaajan velkoja kyseisessä valtiossa yleissopimuksen ja toimivaltaa koskevien julistusten vastaisesti? |
| --- | --- |

1.3.

Onko tiedossanne, että valtion tuomioistuimet olisivat ratifioinnin/täytäntöönpanon jälkeen kieltäytyneet panemasta täytäntöön velkojan tai takaajan velkoja kyseisessä valtiossa yleissopimuksen ja toimivaltaa koskevien julistusten vastaisesti?

| 1.4. | Onko tiedossanne muita seikkoja, joilla saattaa olla vaikutusta tuomioistuinten ja hallinnollisten elinten yleissopimuksen ja toimivaltaa koskevien julistusten mukaiseen toimintaan? Jos on, mitä ne ovat? |
| --- | --- |

1.4.

Onko tiedossanne muita seikkoja, joilla saattaa olla vaikutusta tuomioistuinten ja hallinnollisten elinten yleissopimuksen ja toimivaltaa koskevien julistusten mukaiseen toimintaan? Jos on, mitä ne ovat?

Lisäys III

Vähimmäiskorot

Julkisen rahoitustuen tarjoaminen ei korvaa kokonaan eikä osittain asianmukaista takuumaksua, jolla lisäyksen II mukaisesti katetaan maksamatta jättämiseen liittyvä riski.

1.   VAIHTUVA VÄHIMMÄISKORKO

| a) | Vaihtuvana vähimmäiskorkona on soveltuvin osin Euribor, pankkivekselin swap-korko eli BBSY (Bank Bill Swap Rate) tai British Bankers’ Associationin (BBA) julkaisema LIBOR-korko (London Interbank Offered Rate) sen valuutan ja maturiteetin mukaisesti, joka vastaa julkisesti tuettujen vientiluottojen korkojen maksutiheyttä, ja siihen lisätään tämän lisäyksen 8 artiklan mukaisesti laskettava viitemarginaali. |
| --- | --- |

a)

Vaihtuvana vähimmäiskorkona on soveltuvin osin Euribor, pankkivekselin swap-korko eli BBSY (Bank Bill Swap Rate) tai British Bankers’ Associationin (BBA) julkaisema LIBOR-korko (London Interbank Offered Rate) sen valuutan ja maturiteetin mukaisesti, joka vastaa julkisesti tuettujen vientiluottojen korkojen maksutiheyttä, ja siihen lisätään tämän lisäyksen 8 artiklan mukaisesti laskettava viitemarginaali.

| b) | Vaihtuvan koron vahvistamismenetelmä vaihtelee valitun takaisinmaksuprofiilin perusteella seuraavasti:






  1) | Kun pääoman takaisinmaksu ja koronmaksu suoritetaan samanaikaisesti tasaerinä, koko maksuaikataulun laskemisessa asiaankuuluvassa valuutassa käytetään asiaankuuluvaa Euribor-/BBSY-/LIBOR-korkoa, joka oli voimassa kaksi työpäivää ennen luoton nostopäivää, ikään kuin se olisi kiinteä korko. Tässä yhteydessä vahvistetaan sekä pääoman maksuaikataulu että ensimmäinen koronmaksu. Myöhemmät koronmaksut lasketaan alun perin vahvistetusta pääomasta jäljellä olevasta määrästä sen asiaankuuluvan Euribor-/BBSY-/LIBOR-koron perusteella, joka oli voimassa kaksi työpäivää ennen maksupäivää. |
| --- | --- | --- |

b)

Vaihtuvan koron vahvistamismenetelmä vaihtelee valitun takaisinmaksuprofiilin perusteella seuraavasti:

1)

Kun pääoman takaisinmaksu ja koronmaksu suoritetaan samanaikaisesti tasaerinä, koko maksuaikataulun laskemisessa asiaankuuluvassa valuutassa käytetään asiaankuuluvaa Euribor-/BBSY-/LIBOR-korkoa, joka oli voimassa kaksi työpäivää ennen luoton nostopäivää, ikään kuin se olisi kiinteä korko. Tässä yhteydessä vahvistetaan sekä pääoman maksuaikataulu että ensimmäinen koronmaksu. Myöhemmät koronmaksut lasketaan alun perin vahvistetusta pääomasta jäljellä olevasta määrästä sen asiaankuuluvan Euribor-/BBSY-/LIBOR-koron perusteella, joka oli voimassa kaksi työpäivää ennen maksupäivää.

| 2) | Jos pääoma maksetaan takaisin samansuuruisina erinä, jäljellä olevaan pääomaan perustuva koronmaksu lasketaan asiaankuuluvan valuutan ja maksutiheyden mukaisesti sen asiaankuuluvan Euribor-/BBSY-/LIBOR-koron perusteella, joka oli voimassa kaksi työpäivää ennen luoton nostopäivää ja ennen kutakin maksupäivää. |
| --- | --- |

2)

Jos pääoma maksetaan takaisin samansuuruisina erinä, jäljellä olevaan pääomaan perustuva koronmaksu lasketaan asiaankuuluvan valuutan ja maksutiheyden mukaisesti sen asiaankuuluvan Euribor-/BBSY-/LIBOR-koron perusteella, joka oli voimassa kaksi työpäivää ennen luoton nostopäivää ja ennen kutakin maksupäivää.

| c) | Jos julkista rahoitustukea tarjotaan vaihtuvakorkoisille lainoille, ostajilla/luotonsaajilla on mahdollisuus vaihtaa vaihtuvasta korosta kiinteään korkoon seuraavien edellytysten mukaisesti:






  1) | Mahdollisuus koskee ainoastaan vaihtoa swap-korkoon. |
| --- | --- | --- |

c)

Jos julkista rahoitustukea tarjotaan vaihtuvakorkoisille lainoille, ostajilla/luotonsaajilla on mahdollisuus vaihtaa vaihtuvasta korosta kiinteään korkoon seuraavien edellytysten mukaisesti:

1)

Mahdollisuus koskee ainoastaan vaihtoa swap-korkoon.

| 2) | Mahdollisuutta voidaan käyttää ainoastaan pyydettäessä ja kertaluonteisesti, minkä lisäksi siitä on tehtävä asianmukainen ilmoitus, jossa on viitattava tämän alakohtaisen sopimuksen 24 artiklan mukaisesti alun perin sihteeristölle lähetettyyn raportointikaavakkeeseen. |
| --- | --- |

2)

Mahdollisuutta voidaan käyttää ainoastaan pyydettäessä ja kertaluonteisesti, minkä lisäksi siitä on tehtävä asianmukainen ilmoitus, jossa on viitattava tämän alakohtaisen sopimuksen 24 artiklan mukaisesti alun perin sihteeristölle lähetettyyn raportointikaavakkeeseen.

2.   KIINTEÄ VÄHIMMÄISKORKO

Kiinteä vähimmäiskorko on

| a) | tapauksissa, joissa lainapääomaa lyhennetään tai lainapääomaa ja korkoa maksetaan samansuuruisina erinä, swap-korko, joka koskee julkisesti tuetun vientiluoton valuuttaa ja jonka maturiteetti on taulukon 7 mukainen. Tapauksissa, joissa pääomanmaksu ei tapahdu tämän alakohtaisen sopimuksen 13 artiklan a kohdan mukaisesti, sovellettava swap-koron maturiteetti on kahden viimeisimmän saatavilla olevan vuotuisen ajanjakson laskennallinen korko suhteessa luoton keskimääräiseen painotettuun takaisinmaksuaikaan. Korko vahvistetaan kaksi työpäivää ennen kutakin nostopäivää.

  Taulukko 7







  Takaisinmaksuaika | Swap-koron maturiteetti |
| --- | --- | --- |
| Enintään 3 vuotta | 2 vuotta |
| Enintään 5 vuotta | 3 vuotta |
| Enintään 7 vuotta | 4 vuotta |
| Enintään 9 vuotta | 5 vuotta |
| Enintään 10 vuotta | 6 vuotta |
| Enintään 12 vuotta | 7 vuotta |
| Enintään 15 vuotta | 9 vuotta |

a)

tapauksissa, joissa lainapääomaa lyhennetään tai lainapääomaa ja korkoa maksetaan samansuuruisina erinä, swap-korko, joka koskee julkisesti tuetun vientiluoton valuuttaa ja jonka maturiteetti on taulukon 7 mukainen. Tapauksissa, joissa pääomanmaksu ei tapahdu tämän alakohtaisen sopimuksen 13 artiklan a kohdan mukaisesti, sovellettava swap-koron maturiteetti on kahden viimeisimmän saatavilla olevan vuotuisen ajanjakson laskennallinen korko suhteessa luoton keskimääräiseen painotettuun takaisinmaksuaikaan. Korko vahvistetaan kaksi työpäivää ennen kutakin nostopäivää.

Taulukko 7

Takaisinmaksuaika

Swap-koron maturiteetti

Enintään 3 vuotta

2 vuotta

Enintään 5 vuotta

3 vuotta

Enintään 7 vuotta

4 vuotta

Enintään 9 vuotta

5 vuotta

Enintään 10 vuotta

6 vuotta

Enintään 12 vuotta

7 vuotta

Enintään 15 vuotta

9 vuotta

tai

| b) | tämän lisäyksen 3–7 artiklan mukaisesti vahvistettu markkinaviitekorko (Commercial Interest Reference Rate, CIRR), johon lisätään kummassakin tapauksessa tämän lisäyksen 8 artiklan perusteella laskettava viitemarginaali. |
| --- | --- |

b)

tämän lisäyksen 3–7 artiklan mukaisesti vahvistettu markkinaviitekorko (Commercial Interest Reference Rate, CIRR), johon lisätään kummassakin tapauksessa tämän lisäyksen 8 artiklan perusteella laskettava viitemarginaali.

3.   MARKKINAVIITEKORON MÄÄRITTÄMINEN

| a) | Markkinaviitekorko vahvistetaan kaikkien tämän alakohtaisen sopimuksen 9 artiklassa tarkoitettujen soveltuvien valuuttojen osalta ja lasketaan lisäämällä 120 peruspisteen suuruinen kiinteä marginaali yhteen seuraavasta kolmesta tuotosta (peruskorot):






  1) | valtion viiden vuoden joukkovelkakirjojen tuotto silloin, kun rahoituksen takaisinmaksuaika on enintään yhdeksän vuotta, |
| --- | --- | --- |

a)

Markkinaviitekorko vahvistetaan kaikkien tämän alakohtaisen sopimuksen 9 artiklassa tarkoitettujen soveltuvien valuuttojen osalta ja lasketaan lisäämällä 120 peruspisteen suuruinen kiinteä marginaali yhteen seuraavasta kolmesta tuotosta (peruskorot):

1)

valtion viiden vuoden joukkovelkakirjojen tuotto silloin, kun rahoituksen takaisinmaksuaika on enintään yhdeksän vuotta,

| 2) | valtion seitsemän vuoden joukkovelkakirjojen tuotto silloin, kun takaisinmaksuaika on enemmän kuin yhdeksän ja enintään kaksitoista vuotta, tai |
| --- | --- |

2)

valtion seitsemän vuoden joukkovelkakirjojen tuotto silloin, kun takaisinmaksuaika on enemmän kuin yhdeksän ja enintään kaksitoista vuotta, tai

| 3) | valtion yhdeksän vuoden joukkovelkakirjojen tuotto silloin, kun takaisinmaksuaika on enemmän kuin kaksitoista ja enintään viisitoista vuotta. |
| --- | --- |

3)

valtion yhdeksän vuoden joukkovelkakirjojen tuotto silloin, kun takaisinmaksuaika on enemmän kuin kaksitoista ja enintään viisitoista vuotta.

| b) | Markkinaviitekorko lasketaan kuukausittain edellisen kuukauden tietojen perusteella ja se ilmoitetaan sihteeristölle viimeistään kunkin kuun viidentenä päivänä. Sihteeristö antaa sen jälkeen välittömästi kaikille osallistujille tiedon sovellettavista koroista ja julkistaa ne. Markkinaviitekorko tulee voimaan kunkin kuun 15. päivä. |
| --- | --- |

b)

Markkinaviitekorko lasketaan kuukausittain edellisen kuukauden tietojen perusteella ja se ilmoitetaan sihteeristölle viimeistään kunkin kuun viidentenä päivänä. Sihteeristö antaa sen jälkeen välittömästi kaikille osallistujille tiedon sovellettavista koroista ja julkistaa ne. Markkinaviitekorko tulee voimaan kunkin kuun 15. päivä.

| c) | Sopimuspuoli tai sopimuksen ulkopuolinen maa voi pyytää markkinaviitekoron määrittämistä sopimuksen ulkopuolisen maan valuutalle. Kuultuaan sopimuksen ulkopuolista maata sopimuspuoli tai asianomaisen sopimuksen ulkopuolisen maan puolesta toimiva sihteeristö voi ehdottaa markkinaviitekoron määrittämistä kyseisessä valuutassa tämän alakohtaisen sopimuksen 28–63 artiklan mukaisissa yhteistä kantaa koskevissa menettelyissä. |
| --- | --- |

c)

Sopimuspuoli tai sopimuksen ulkopuolinen maa voi pyytää markkinaviitekoron määrittämistä sopimuksen ulkopuolisen maan valuutalle. Kuultuaan sopimuksen ulkopuolista maata sopimuspuoli tai asianomaisen sopimuksen ulkopuolisen maan puolesta toimiva sihteeristö voi ehdottaa markkinaviitekoron määrittämistä kyseisessä valuutassa tämän alakohtaisen sopimuksen 28–63 artiklan mukaisissa yhteistä kantaa koskevissa menettelyissä.

4.   MARKKINAVIITEKORON VOIMASSAOLOAIKA

| a) | Markkinaviitekoron voimassaolo: toimeen sovellettava markkinakorko on voimassa sen vahvistamisen (vientisopimuksen tekemispäivä tai jokin sen jälkeinen soveltamispäivä) jälkeen enintään kuusi kuukautta luottosopimuksen tekemiseen saakka. Jos luottosopimusta ei allekirjoiteta tämän ajanjakson kuluessa ja markkinaviitekorko vahvistetaan seuraavaa kuuden kuukauden ajanjaksoa varten, uusi markkinaviitekorko asetetaan sen vahvistamispäivänä voimassa olevan koron perusteella. |
| --- | --- |

a)

Markkinaviitekoron voimassaolo: toimeen sovellettava markkinakorko on voimassa sen vahvistamisen (vientisopimuksen tekemispäivä tai jokin sen jälkeinen soveltamispäivä) jälkeen enintään kuusi kuukautta luottosopimuksen tekemiseen saakka. Jos luottosopimusta ei allekirjoiteta tämän ajanjakson kuluessa ja markkinaviitekorko vahvistetaan seuraavaa kuuden kuukauden ajanjaksoa varten, uusi markkinaviitekorko asetetaan sen vahvistamispäivänä voimassa olevan koron perusteella.

| b) | Sen jälkeen, kun luottosopimus on tehty, markkinaviitekorkoa sovelletaan enintään kuuden kuukauden luoton nostoajanjaksoihin. Ensimmäisen kuuden kuukauden nostoajanjakson jälkeen markkinaviitekorko vahvistetaan uudelleen seuraavaa kuutta kuukautta varten. Uusi markkinaviitekorko tulee voimaan uuden kuuden kuukauden ajanjakson ensimmäisenä päivänä, eikä se voi olla alun perin valittua markkinaviitekorkoa alhaisempi. (Tämä menettely toistetaan kaikkien kuuden kuukauden luoton nostoajanjaksojen osalta.) |
| --- | --- |

b)

Sen jälkeen, kun luottosopimus on tehty, markkinaviitekorkoa sovelletaan enintään kuuden kuukauden luoton nostoajanjaksoihin. Ensimmäisen kuuden kuukauden nostoajanjakson jälkeen markkinaviitekorko vahvistetaan uudelleen seuraavaa kuutta kuukautta varten. Uusi markkinaviitekorko tulee voimaan uuden kuuden kuukauden ajanjakson ensimmäisenä päivänä, eikä se voi olla alun perin valittua markkinaviitekorkoa alhaisempi. (Tämä menettely toistetaan kaikkien kuuden kuukauden luoton nostoajanjaksojen osalta.)

5.   VÄHIMMÄISKORKOJEN SOVELTAMINEN

Luottosopimukseen ei voi sisältyä määräystä, jossa luotonsaajalle annettaisiin mahdollisuus vaihtaa julkisesti tuetusta vaihtuvakorkoisesta rahoituksesta ennalta valitun markkinaviitekoron mukaiseen rahoitukseen tai tehdä luoton keston aikana vaihto ennalta valitun markkinaviitekoron ja minä tahansa koronmaksupäivänä noteeratun lyhytaikaisen markkinakoron välillä.

6.   MARKKINAVIITEKORON AIKAISTETTU TAKAISINMAKSU

Jos lainan tai sen osan takaisinmaksua vapaaehtoisesti aikaistetaan tai jos luottosopimuksen mukaisesti sovellettava markkinaviitekorko muunnetaan vaihtuvakorkoiseksi tai swap-koroksi, luotonsaaja korvaa julkista rahoitustukea tarjoavalle valtion laitokselle kaikki näistä toimista aiheutuvat kustannukset ja tappiot, mukaan luettuina kustannukset, jotka aiheutuvat valtion laitokselle aikaistetun takaisinmaksun keskeyttämän kiinteäkorkoisen kassavirran osan korvaamisesta.

7.   KORKOJEN VÄLITTÖMÄT MUUTOKSET

Jos markkinaviitekoron muuttumisesta on markkinoiden kehityksen vuoksi ilmoitettava ennen kuukauden päättymistä, muuttunut korko tulee voimaan kymmenen työpäivää sen jälkeen, kun sihteeristö on saanut tätä muutosta koskevan ilmoituksen.

8.   VIITEMARGINAALI

| a) | Viitemarginaali lasketaan kuukausittain sihteeristölle tämän alakohtaisen sopimuksen 24 artiklan b kohdan mukaisesti ilmoitettujen tietojen perusteella, ja se tulee voimaan kunkin kuun 15. päivänä. Kun viitemarginaali on määritetty, sihteeristö ilmoittaa sen sopimuspuolille ja julkistaa sen. |
| --- | --- |

a)

Viitemarginaali lasketaan kuukausittain sihteeristölle tämän alakohtaisen sopimuksen 24 artiklan b kohdan mukaisesti ilmoitettujen tietojen perusteella, ja se tulee voimaan kunkin kuun 15. päivänä. Kun viitemarginaali on määritetty, sihteeristö ilmoittaa sen sopimuspuolille ja julkistaa sen.

| b) | Viitemarginaali on korko, joka vastaa 50 prosentin keskiarvoa edellä a kohdassa asetettua voimaantulopäivää edeltävien kolmen täyden kuukauden toimista laskutetusta LIBOR- tai swap-marginaalista, riippuen siitä kumpi on alhaisempi, seuraavin edellytyksin:






  1) | Toimilla on 100 prosentin ehdoton takuu Yhdysvaltain dollareissa; |
| --- | --- | --- |

b)

Viitemarginaali on korko, joka vastaa 50 prosentin keskiarvoa edellä a kohdassa asetettua voimaantulopäivää edeltävien kolmen täyden kuukauden toimista laskutetusta LIBOR- tai swap-marginaalista, riippuen siitä kumpi on alhaisempi, seuraavin edellytyksin:

1)

Toimilla on 100 prosentin ehdoton takuu Yhdysvaltain dollareissa;

| 2) | Ilma-alukselle tarjottu julkinen tuki on vähintään 35 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria (tai vastaava määrä muussa soveltuvassa valuutassa); ja |
| --- | --- |

2)

Ilma-alukselle tarjottu julkinen tuki on vähintään 35 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria (tai vastaava määrä muussa soveltuvassa valuutassa); ja

| 3) | Toimia koskevat luoton nostopäivämäärät ilmoitetaan. Jos saman pankkivaltuutuksen mukaisesti tehdään useita saman marginaalin mukaisia nostoja, ilmoitetaan ainoastaan ensimmäistä ilma-alusta koskevasta nostosta. |
| --- | --- |

3)

Toimia koskevat luoton nostopäivämäärät ilmoitetaan. Jos saman pankkivaltuutuksen mukaisesti tehdään useita saman marginaalin mukaisia nostoja, ilmoitetaan ainoastaan ensimmäistä ilma-alusta koskevasta nostosta.

| c) | Viitemarginaalia sovelletaan sen voimaantulon jälkeen julkiseen rahoitustukeen, jota tarjotaan seuraavan kuukauden aikana, kunnes sihteeristö vahvistaa uuden viitemarginaalin edellä kuvatun mukaisesti. |
| --- | --- |

c)

Viitemarginaalia sovelletaan sen voimaantulon jälkeen julkiseen rahoitustukeen, jota tarjotaan seuraavan kuukauden aikana, kunnes sihteeristö vahvistaa uuden viitemarginaalin edellä kuvatun mukaisesti.

| d) | Sopimuspuolet seuraavat viitemarginaalia ja tarkastelevat siihen liittyviä menettelyjä kuusi ja kaksitoista kuukautta tämän alakohtaisen sopimuksen voimaantulon jälkeen ja tämän jälkeen vuosittain tai sopimuspuolen pyynnöstä. |
| --- | --- |

d)

Sopimuspuolet seuraavat viitemarginaalia ja tarkastelevat siihen liittyviä menettelyjä kuusi ja kaksitoista kuukautta tämän alakohtaisen sopimuksen voimaantulon jälkeen ja tämän jälkeen vuosittain tai sopimuspuolen pyynnöstä.

Lisäys IV

Raportointilomake

a)   Perustiedot

| 1. | Ilmoituksen tekevä maa |
| --- | --- |

1.

Ilmoituksen tekevä maa

| 2. | Ilmoituksen päivämäärä |
| --- | --- |

2.

Ilmoituksen päivämäärä

| 3. | Ilmoituksen tekevä viranomainen tai virasto |
| --- | --- |

3.

Ilmoituksen tekevä viranomainen tai virasto

| 4. | Tunnistenumero |
| --- | --- |

4.

Tunnistenumero

b)   Ostajan, luotonsaajan ja takaajan tiedot

| 5. | Ostajan nimi ja maa |
| --- | --- |

5.

Ostajan nimi ja maa

| 6. | Luotonsaajan nimi ja maa |
| --- | --- |

6.

Luotonsaajan nimi ja maa

| 7. | Takaajan nimi ja maa |
| --- | --- |

7.

Takaajan nimi ja maa

| 8. | Ostajan, luotonsaajan ja takaajan asema, esimerkiksi valtio, yksityispankki tai muu yksityinen toimija |
| --- | --- |

8.

Ostajan, luotonsaajan ja takaajan asema, esimerkiksi valtio, yksityispankki tai muu yksityinen toimija

| 9. | Ostajan, luotonsaajan ja takaajan riskiluokitus |
| --- | --- |

9.

Ostajan, luotonsaajan ja takaajan riskiluokitus

c)   Rahoitusehdot

| 10. | Missä muodossa julkista tukea tarjotaan, esimerkiksi pelkkä takuukate tai julkinen rahoitustuki |
| --- | --- |

10.

Missä muodossa julkista tukea tarjotaan, esimerkiksi pelkkä takuukate tai julkinen rahoitustuki

| 11. | Jos julkista rahoitustukea tarjotaan, myönnetäänkö se suorina luottoina, jälleenrahoituksena tai korkotukena? |
| --- | --- |

11.

Jos julkista rahoitustukea tarjotaan, myönnetäänkö se suorina luottoina, jälleenrahoituksena tai korkotukena?

| 12. | Tuetun toimen kuvaus, myös valmistaja, ilma-aluksen malli ja numero. Onko toimi tämän alakohtaisen sopimuksen 39 artiklan a tai b kohdassa tarkoitettu siirtymäjärjestely? |
| --- | --- |

12.

Tuetun toimen kuvaus, myös valmistaja, ilma-aluksen malli ja numero. Onko toimi tämän alakohtaisen sopimuksen 39 artiklan a tai b kohdassa tarkoitettu siirtymäjärjestely?

| 13. | Lopullisen maksusitoumuksen tekopäivämäärä |
| --- | --- |

13.

Lopullisen maksusitoumuksen tekopäivämäärä

| 14. | Luoton valuutta |
| --- | --- |

14.

Luoton valuutta

| 15. | Luoton määrä seuraavan taulukon mukaisesti (tuhatta Yhdysvaltain dollaria):






  Luokka | Luoton määrä |
| --- | --- | --- |
| I | 0–200 |
| II | 200–400 |
| III | 400–600 |
| IV | 600–900 |
| V | 900–1 200 |
| VI | 1 200–1 500 |
| VII | 1 500–2 000 (28) |

15.

Luoton määrä seuraavan taulukon mukaisesti (tuhatta Yhdysvaltain dollaria):

Luokka

Luoton määrä

I

0–200

II

200–400

III

400–600

IV

600–900

V

900–1 200

VI

1 200–1 500

VII

1 500–2 000 (28)

| 16. | Julkisen tuen osuus |
| --- | --- |

16.

Julkisen tuen osuus

| 17. | Takaisinmaksuaika |
| --- | --- |

17.

Takaisinmaksuaika

| 18. | Takaisinmaksuprofiili ja tiheys – mukaan lukien soveltuvin osin painotettu keskimääräinen takaisinmaksuaika |
| --- | --- |

18.

Takaisinmaksuprofiili ja tiheys – mukaan lukien soveltuvin osin painotettu keskimääräinen takaisinmaksuaika

| 19. | Aika luoton alkamisajankohdasta pääoman ensimmäiseen takaisinmaksuerään |
| --- | --- |

19.

Aika luoton alkamisajankohdasta pääoman ensimmäiseen takaisinmaksuerään

| 20. | Korot:






  — | sovellettu vähimmäiskorko |
| --- | --- | --- |

20.

Korot:

—

sovellettu vähimmäiskorko

| — | sovellettu viitemarginaali |
| --- | --- |

—

sovellettu viitemarginaali

| 21. | Kokonaistakuumaksu, joka on laskutettu






  — | ennakkomaksuina (prosentteina luoton määrästä) tai |
| --- | --- | --- |

21.

Kokonaistakuumaksu, joka on laskutettu

—

ennakkomaksuina (prosentteina luoton määrästä) tai

| — | spreadeina (vuotuiset peruspisteet, jotka ylittävät sovelletun koron) |
| --- | --- |

—

spreadeina (vuotuiset peruspisteet, jotka ylittävät sovelletun koron)

| — | Ilmoittakaa soveltuvin osin erikseen lisäyksessä II olevan 20 artiklan b kohdan mukaisesti sovelletusta 15 prosentin korotuksesta. |
| --- | --- |

—

Ilmoittakaa soveltuvin osin erikseen lisäyksessä II olevan 20 artiklan b kohdan mukaisesti sovelletusta 15 prosentin korotuksesta.

| 22. | Suoran luoton tai rahoituksen osalta maksut, jotka on laskutettu






  — | järjestely- tai muodostamismaksuina |
| --- | --- | --- |

22.

Suoran luoton tai rahoituksen osalta maksut, jotka on laskutettu

—

järjestely- tai muodostamismaksuina

| — | sitoumusmaksuna ja takuumaksun hallinnointipalkkioina |
| --- | --- |

—

sitoumusmaksuna ja takuumaksun hallinnointipalkkioina

| — | hallinnointimaksuina |
| --- | --- |

—

hallinnointimaksuina

| 23. | Takuumaksukausi |
| --- | --- |

23.

Takuumaksukausi

| 24. | Takuukatteen osalta takuumaksun hallinnointipalkkiot |
| --- | --- |

24.

Takuukatteen osalta takuumaksun hallinnointipalkkiot

| 25. | Toimen muodostamista koskevat ehdot: riskin lieventämistekijät ja sovellettu takuumaksun korotus |
| --- | --- |

25.

Toimen muodostamista koskevat ehdot: riskin lieventämistekijät ja sovellettu takuumaksun korotus

| 26. | Ilmoittakaa soveltuvin osin Kapkaupungin yleissopimuksen vaikutus sovellettuun vähimmäistakuumaksuun |
| --- | --- |

26.

Ilmoittakaa soveltuvin osin Kapkaupungin yleissopimuksen vaikutus sovellettuun vähimmäistakuumaksuun

Lisäys V

Määritelmät

Kokonaiskustannusten tasapaino: suoran luoton määrästä laskutettujen takuumaksujen, korkojen ja muiden maksujen nettonykyarvon osuus suoran luoton määrästä on sama kuin pelkkänä takuukatteena laskutettujen takuumaksujen, korkojen ja muiden maksujen summan nettonykyarvon osuus takuukatteen alaisesta luoton määrästä.

Omaisuusvakuudellinen toimi: toimi täyttää lisäyksessä II olevan 19 artiklan a kohdassa asetetut edellytykset.

Ostaja/luotonsaaja: käsittää (muun muassa) kaupalliset yksiköt, kuten lentoyhtiöt ja vuokraajat, sekä valtion yksiköt (tai jos kyse on eri yksiköistä, toimen pääasiallisen takaisinmaksajan).

Ostajan toimittama kalusto: ostajan toimittama kalusto, joka on sisällytetty ilma-alukseen sen valmistamisen tai kunnostamisen yhteydessä taikka ennen toimitusta, mikä käy ilmi valmistajan kauppakirjasta.

Kapkaupungin yleissopimus: viittaa liikkuvaan kalustoon kohdistuvia kansainvälisiä vakuusoikeuksia koskevaan Kapkaupungin yleissopimukseen ja lentokalustoon liittyviä erityiskysymyksiä koskevaan pöytäkirjaan.

Lentorahtimuunnos: kustannukset, jotka liittyvät matkustajakoneen muuntamiseen kaupalliseksi rahtikoneeksi.

Sitoumus: kaikenlaiset lausunnot, joissa vastaanottajamaalle, ostajalle, luotonsaajalle, viejälle tai rahoituslaitokselle ilmoitetaan halukkuudesta tai aikomuksesta myöntää julkista tukea, mukaan luettuina ja rajoituksetta kelpoisuusilmoitukset ja markkinointikirjeet.

Yhteinen kanta: sopimuspuolten välinen sopimus julkisen tuen rahoittamisen perusteista tietyn toimen yhteydessä tai tietyissä olosuhteissa. Yhteinen kanta on ensisijainen tämän alakohtaisen sopimuksen asianmukaisiin määräyksiin nähden ainoastaan yhteisessä kannassa täsmennettyjen toimen tai olosuhteiden osalta.

Ehdollinen vakuutuskate: julkinen tuki, joka tarjoaa edunsaajalle vahingonkorvauksen tietyn odotusajan jälkeen siinä tapauksessa, että määriteltyjä riskejä koskevia maksuja ei ole suoritettu. Edunsaajalla ei ole odotusaikana oikeutta saada maksuja sopimuspuolelta. Ehdollisesta vakuutuskatteesta suoritettuihin maksuihin sovelletaan kyseisen asiakirja-aineiston ja toimen voimassaoloa ja poikkeuksia.

Maariskin luokittelu: OECD:n internetsivulla julkaistun julkisesti tuettuja vientiluottoja koskevan järjestelyn sopimuspuolena olevien valtioiden voimassa oleva maariskiluokitus.

Luottolaitos: jokin kansainvälisesti tunnettu luottolaitos tai muu sopimuspuolten hyväksymä luottolaitos.

Moottorisarjat: joukko osia, joilla käyttöön otettavilla tekniikoilla parannetaan luotettavuutta, kestävyyttä ja/tai suorituskykyä.

Vientiluotto: vakuutus, takuu tai rahoitusjärjestely, jonka avulla vietävien tavaroiden ja/tai palvelujen ulkomainen ostaja voi lykätä maksua tietyllä ajanjaksolla. Vientiluotto voidaan antaa viejän tarjoaman toimitusluoton tai sellaisen ostajaluoton muodossa, jossa viejän pankki tai muu rahoituslaitos myöntää luoton ostajalle (tai sen pankille).

Lopullinen maksusitoumus: sitoumus, jossa sopimuspuoli sitoutuu täsmällisiin ja täydellisiin rahoitusehtoihin joko kahdenvälisellä sopimuksella tai yksipuolisella tahdonilmaisulla.

Sitova sopimus: sopimus, joka on tehty valmistajan ja ilma-aluksen tai moottoreiden toimituksen vastaanottavan henkilön välillä, joka toimii ostajan ominaisuudessa tai joka toimii sellaisessa myynti- ja takaisinvuokraussopimuksessa vuokralaisen ominaisuudessa, jossa vuokra-aika on vähintään viisi vuotta, ja jossa vahvistetaan velvoittava sitoumus (pois lukien sitoumukset, jotka koskevat tuolloin käyttämättä olevia vaihtoehtoja) ja jonka noudattamatta jättämisestä seuraa oikeudellinen tuottamusvastuu.

Asianomainen sopimuspuoli: sopimuspuoli, i) joka tarjoaa julkista tukea kokonaan tai osittain sen alueella valmistetuille koneen rungoille tai ilma-alusten moottoreille, ii) jolla on merkittävä kaupallinen intressi tai kokemusta kyseisestä ostajasta/luotonsaajasta tai iii) jolta valmistaja/viejä on pyytänyt julkista tukea kyseiselle ostajalle/luotonsaajalle.

Korkotuki: hallituksen tai hallituksen puolesta toimivan laitoksen ja pankin tai muun rahoituslaitoksen välinen järjestely, jonka kautta voidaan myöntää markkinakoron mukaiseen tai sitä korkeampaan kiinteään korkoon perustuvaa vientirahoitusta.

Merkittävät muutokset / kunnostaminen: matkustaja- tai rahtikoneen, muutos- tai ajantasaistamistoimet.

Nettohinta: valmistajan tai toimittajan laskuttaman tavaran tai palvelun hinta, jossa on otettu huomioon kaikki alennukset ja muut käteishyvitykset, josta on vähennetty kaikki siihen liittyvät ja siihen asianmukaisesti sovellettavat muut hyvitykset tai myönnytykset sellaisina kuin ne on vahvistettu kunkin ilma-aluksen ja moottorin valmistajan laatimassa sitovassa kuvauksessa – valmistajan kuvaus moottorista vaaditaan ainoastaan, kun sillä on merkitystä ostosopimuksen muodon perusteella – tai mahdollisesti palvelun tarjoaman laatimassa sitovassa kuvauksessa ja jota julkisen tuen tarjoajan nettohinnan vahvistamiseksi edellyttämä asiakirja-aineisto tukee. Nettohinta ei sisällä tuontimaksuja ja veroja (esim. arvonlisäveroa).

Uusi ilma-alus: ks. tämän alakohtaisen sopimuksen 8 artiklan a kohta.

Omaisuusvakuudeton toimi: toimi ei täytä lisäyksessä II olevan 19 artiklan a kohdassa asetettuja edellytyksiä.

Muun kuin valtion toimi: toimi ei vastaa lisäyksessä II olevan 49 artiklan b kohdassa esitettyä kuvausta.

Takuumaksukausi: lisäyksessä II olevan 35 artiklan b kohdan mukaisesti ajanjakso, jona toimea varten tarjottua takuumaksua säilytetään. Ajanjakso päättyy viimeistään 18 kuukauden kuluttua lopullisen maksusitoumuksen tekemisestä.

Takuumaksun muuntomalli: sopimuspuolten sopima ja sopimuspuolten käyttöön annettu malli, jota käytetään tämän alakohtaisen sopimuksen mukaisesti ennakkoon suoritettujen takuumaksujen muuntamiseksi spreadeiksi ja päinvastoin ja jossa sovellettava korko ja diskonttokorko on 4,6 prosenttia. Sopimuspuolet tarkastelevat tätä korkoa säännöllisesti.

Ennakkoilmoitus: ilmoitus, joka on tehty liitteen IV raportointikaavakkeen avulla vähintään kymmenen vuorokautta ennen sitoumuksen tekemistä.

Pelkkä takuuturva: hallituksen myöntämä tai sen puolesta myönnettävä julkinen tuki, jota tarjotaan ainoastaan vientiluoton takuuna tai vakuutuksena ja joka ei siten saa julkista rahoitustukea.

Takaisinmaksuaika: ajanjakso, joka alkaa luoton alkamisajankohtana ja päättyy sopimuksen mukaisena pääoman viimeisen lyhennyserän maksupäivänä.

Valtion toimi: toimi, joka vastaa lisäyksessä II olevan 55 artiklan b kohdassa esitettyä kuvausta.

Luoton alkamisajankohta: ilma-aluksen, myös helikopterien, varamoottorien ja varaosien, myynnissä viimeistään se päivämäärä, jona ostaja saa tavarat fyysisesti haltuunsa, tai tämän päivämäärän painotettu keskiarvo. Palvelujen osalta luoton alkamisajankohta on viimeistään päivä, jona asiakkaalle esitetään lasku tai jona tämä vastaanottaa palvelun.

Swap-korko: kiinteä korko, joka vastaa kaksi vuorokautta ennen lainan nostopäivää jonkin riippumattoman markkinaindeksien julkaisijan, kuten Teleraten, Bloombergin, Reutersin tai vastaavan, kello 11.00 New Yorkin aikaa julkaisemaa puolivuotista korkoa, joka koskee kiinteäkorkoisen luoton (tarjoajapuoli) vaihtuvaa swap-korkoa.

Painotettu keskimääräinen takaisinmaksuaika: aika, jonka kuluessa puolet luottopääomasta maksetaan takaisin. Se on luoton alkamisajankohdasta kuhunkin pääomalyhennykseen kuuluvien vuosien summa painotettuna kunakin lyhennysajankohtana maksetulla pääomaosuudella.

LIITE IV

ALAKOHTAINEN SOPIMUS UUSIUTUVIA ENERGIANLÄHTEITÄ, ILMASTONMUUTOKSEN TORJUMISTA JA VESIHANKKEITA KOSKEVISTA VIENTILUOTOISTA

Tässä alakohtaisessa sopimuksessa on tarkoitus vahvistaa asianmukaiset rahoitusehdot tiettyjen alojen hankkeille, joiden katsotaan vaikuttavan merkittävästi ilmastonmuutoksen torjuntaan ja jotka liittyvät esimerkiksi uusiutuviin energianlähteisiin, kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseen ja energiatehokkuuden parantamiseen sekä vesihankkeisiin. Tämän alakohtaisen sopimuksen sopimuspuolet sopivat, että järjestelyä täydentävän alakohtaisen sopimuksen rahoitusehdot pannaan täytäntöön johdonmukaisesti järjestelyn tavoitteiden kanssa.

I   LUKU

Alakohtaisen sopimuksen soveltamisala

1.   LISÄYKSEN I MUKAISTEN UUSIUTUVIA ENERGIALÄHTEITÄ KOSKEVIEN HANKKEIDEN SOVELTAMISALA

| a) | Tässä alakohtaisessa sopimuksessa vahvistetaan rahoitusehdot, joita sovelletaan julkisesti tuettuihin vientiluottoihin, jotka koskevat tämän alakohtaisen sopimuksen lisäyksessä I luetteloituja seuraavien alojen sopimuksia:






  1) | kokonaisten uusiutuvia energianlähteitä käyttävien voimalaitosten tai niiden osien vienti, mukaan luettuina kaikki näiden voimalaitosten rakentamisen ja käyttöönoton suoranaisesti edellyttämät osat, kalusto, materiaalit ja palvelut, myös henkilöstön kouluttaminen, |
| --- | --- | --- |

a)

Tässä alakohtaisessa sopimuksessa vahvistetaan rahoitusehdot, joita sovelletaan julkisesti tuettuihin vientiluottoihin, jotka koskevat tämän alakohtaisen sopimuksen lisäyksessä I luetteloituja seuraavien alojen sopimuksia:

1)

kokonaisten uusiutuvia energianlähteitä käyttävien voimalaitosten tai niiden osien vienti, mukaan luettuina kaikki näiden voimalaitosten rakentamisen ja käyttöönoton suoranaisesti edellyttämät osat, kalusto, materiaalit ja palvelut, myös henkilöstön kouluttaminen,

| 2) | nykyisten uusiutuvia energianlähteitä käyttävien voimalaitosten nykyaikaistaminen tapauksissa, joissa voimalaitoksen käyttöiän odotetaan pitenevän vähintään myönnettävän takaisinmaksuajan verran. Jos tämä ehto ei täyty, sovelletaan järjestelyn ehtoja. |
| --- | --- |

2)

nykyisten uusiutuvia energianlähteitä käyttävien voimalaitosten nykyaikaistaminen tapauksissa, joissa voimalaitoksen käyttöiän odotetaan pitenevän vähintään myönnettävän takaisinmaksuajan verran. Jos tämä ehto ei täyty, sovelletaan järjestelyn ehtoja.

| b) | Tätä alakohtaista sopimusta ei sovelleta sellaisiin voimalaitoksen rajojen ulkopuolisiin tavaroihin ja palveluihin, joista ostaja on yleensä vastuussa ja joihin liittyy erityisesti välittömästi voimalaitokseen liittymättömään vesihuoltoon liittyviä kustannuksia, maanmuokkaukseen, teiden rakentamiseen, työmaa-asuntoloihin, voimalinjoihin ja kytkentäkenttiin liittyviä kustannuksia sekä kustannuksia, jotka johtuvat ostajan maan virallisista hyväksymismenettelyistä (kuten työmaaluvista ja rakennusluvista), mutta






  1) | tapauksissa, joissa kytkentäkentän ostaja on sama kuin voimalaitoksen ostaja, ja sopimus tehdään kyseisen voimalaitoksen alkuperäisestä kytkentäkentästä, alkuperäisen kytkentäkentän ehdot eivät voi olla paremmat kuin uusiutuvia energialähteitä käyttävän voimalaitoksen ehdot, ja |
| --- | --- | --- |

b)

Tätä alakohtaista sopimusta ei sovelleta sellaisiin voimalaitoksen rajojen ulkopuolisiin tavaroihin ja palveluihin, joista ostaja on yleensä vastuussa ja joihin liittyy erityisesti välittömästi voimalaitokseen liittymättömään vesihuoltoon liittyviä kustannuksia, maanmuokkaukseen, teiden rakentamiseen, työmaa-asuntoloihin, voimalinjoihin ja kytkentäkenttiin liittyviä kustannuksia sekä kustannuksia, jotka johtuvat ostajan maan virallisista hyväksymismenettelyistä (kuten työmaaluvista ja rakennusluvista), mutta

1)

tapauksissa, joissa kytkentäkentän ostaja on sama kuin voimalaitoksen ostaja, ja sopimus tehdään kyseisen voimalaitoksen alkuperäisestä kytkentäkentästä, alkuperäisen kytkentäkentän ehdot eivät voi olla paremmat kuin uusiutuvia energialähteitä käyttävän voimalaitoksen ehdot, ja

| 2) | uusiutuvia energianlähteitä käyttävän voimalaitoksen ulkopuolella sijaitsevia ala-asemia, muuntajia ja jännitteeltään vähintään 60 kV:n voimalinjoja koskevat ehdot eivät voi olla edullisemmat kuin uusiutuvia energialähteitä käyttävän voimalaitoksen ehdot. |
| --- | --- |

2)

uusiutuvia energianlähteitä käyttävän voimalaitoksen ulkopuolella sijaitsevia ala-asemia, muuntajia ja jännitteeltään vähintään 60 kV:n voimalinjoja koskevat ehdot eivät voi olla edullisemmat kuin uusiutuvia energialähteitä käyttävän voimalaitoksen ehdot.

2.   LISÄYKSEN II MUKAISTEN ILMASTONMUUTOKSEN TORJUNTAA KOSKEVIEN HANKKEIDEN SOVELTAMISALA

| a) | Tässä alakohtaisessa sopimuksessa vahvistetaan rahoitusehdot, joita sovelletaan julkisesti tuettuihin vientiluottoihin, jotka koskevat tämän alakohtaisen sopimuksen lisäyksessä II luetteloitujen alojen sopimuksia. Alojen luetteloa ja soveltuvin osin hankkeen soveltuvuuden arvioinnissa käytettäviä tekniikasta riippumattomia tehokkuusperusteita voidaan muuttaa tämän alakohtaisen sopimuksen 11 artiklaan sisältyvien uudelleentarkastelua koskevien määräysten mukaisesti. |
| --- | --- |

a)

Tässä alakohtaisessa sopimuksessa vahvistetaan rahoitusehdot, joita sovelletaan julkisesti tuettuihin vientiluottoihin, jotka koskevat tämän alakohtaisen sopimuksen lisäyksessä II luetteloitujen alojen sopimuksia. Alojen luetteloa ja soveltuvin osin hankkeen soveltuvuuden arvioinnissa käytettäviä tekniikasta riippumattomia tehokkuusperusteita voidaan muuttaa tämän alakohtaisen sopimuksen 11 artiklaan sisältyvien uudelleentarkastelua koskevien määräysten mukaisesti.

| b) | Tällaisten sopimusten on koskettava kokonaisten hankkeiden tai niiden osien vientiä, mukaan luettuina kaikki yksilöitävän hankkeen rakentamisen ja käyttöönoton suoranaisesti edellyttämät osat, kalusto, materiaalit ja palvelut, myös henkilöstön kouluttaminen, edellyttäen, että






  1) | hankkeessa saavutetaan hiilipäästöjen tai hiilidioksidiekvivalenttien vähäinen tai nollataso ja/tai hyvä energiatehokkuus; |
| --- | --- | --- |

b)

Tällaisten sopimusten on koskettava kokonaisten hankkeiden tai niiden osien vientiä, mukaan luettuina kaikki yksilöitävän hankkeen rakentamisen ja käyttöönoton suoranaisesti edellyttämät osat, kalusto, materiaalit ja palvelut, myös henkilöstön kouluttaminen, edellyttäen, että

1)

hankkeessa saavutetaan hiilipäästöjen tai hiilidioksidiekvivalenttien vähäinen tai nollataso ja/tai hyvä energiatehokkuus;

| 2) | hanke täyttää suunnitelmansa mukaisesti vähintään lisäyksessä II asetetut tehokkuusvaatimukset; ja |
| --- | --- |

2)

hanke täyttää suunnitelmansa mukaisesti vähintään lisäyksessä II asetetut tehokkuusvaatimukset; ja

| 3) | tarjottuja ehtoja voidaan muuttaa ainoastaan hankkeen kohtaamien erityisten rahoitusvaikeuksien perusteella, ja näiden ehtojen on perustuttava kunkin hankkeen yksilöllisiin rahoitustarpeisiin ja markkinoiden erityisedellytyksiin. |
| --- | --- |

3)

tarjottuja ehtoja voidaan muuttaa ainoastaan hankkeen kohtaamien erityisten rahoitusvaikeuksien perusteella, ja näiden ehtojen on perustuttava kunkin hankkeen yksilöllisiin rahoitustarpeisiin ja markkinoiden erityisedellytyksiin.

3.   VESIHANKKEIDEN SOVELTAMISALA

Tässä alakohtaisessa sopimuksessa vahvistetaan rahoitusehdot, joita sovelletaan julkisesti tuettuihin vientiluottoihin, jotka koskevat käyttöveden jakeluun ja jätevedenkäsittelyyn liittyvien seuraavien kokonaisten hankkeiden tai niiden osien vientiä:

| a) | kunnille, myös kotitalouksille ja pienyrityksille, toimitettavan juomaveden jakeluinfrastruktuuri, ts. veden puhdistaminen juomavedeksi sekä jakeluverkosto (myös vuotojen valvonta); |
| --- | --- |

a)

kunnille, myös kotitalouksille ja pienyrityksille, toimitettavan juomaveden jakeluinfrastruktuuri, ts. veden puhdistaminen juomavedeksi sekä jakeluverkosto (myös vuotojen valvonta);

| b) | jäteveden keruu ja käsittelylaitokset, ts. kotitalouksien ja teollisuuden jäteveden keruu ja käsittely mukaan luettuina prosessit, jotka on tarkoitettu veden uudelleen käyttämiseen tai kierrättämiseen, sekä tällaiseen toimintaan suoraan liittyvä lietteenkäsittely; |
| --- | --- |

b)

jäteveden keruu ja käsittelylaitokset, ts. kotitalouksien ja teollisuuden jäteveden keruu ja käsittely mukaan luettuina prosessit, jotka on tarkoitettu veden uudelleen käyttämiseen tai kierrättämiseen, sekä tällaiseen toimintaan suoraan liittyvä lietteenkäsittely;

| c) | tällaisten laitosten nykyaikaistaminen tapauksissa, joissa voimalaitoksen käyttöiän odotetaan pitenevän vähintään myönnettävän takaisinmaksuajan verran. Jos tämä ehto ei täyty, sovelletaan järjestelyn määräyksiä. |
| --- | --- |

c)

tällaisten laitosten nykyaikaistaminen tapauksissa, joissa voimalaitoksen käyttöiän odotetaan pitenevän vähintään myönnettävän takaisinmaksuajan verran. Jos tämä ehto ei täyty, sovelletaan järjestelyn määräyksiä.

II   LUKU

Vientiluottoja koskevat määräykset

4.   ENIMMÄISTAKAISINMAKSUAJAT

| a) | Julkisesti tuettujen vientiluottojen, jotka liittyvät lisäyksessä I luetelluilla aloilla tehtyihin sopimuksiin ja tämän alakohtaisen sopimuksen 3 artiklassa määriteltyihin vesihankkeisiin, enimmäistakaisinmaksuaika on 18 vuotta. |
| --- | --- |

a)

Julkisesti tuettujen vientiluottojen, jotka liittyvät lisäyksessä I luetelluilla aloilla tehtyihin sopimuksiin ja tämän alakohtaisen sopimuksen 3 artiklassa määriteltyihin vesihankkeisiin, enimmäistakaisinmaksuaika on 18 vuotta.

| b) | Lisäyksessä II lueteltujen hankeluokkien julkisesti tuettujen vientiluottojen, joihin liittyvien sopimusten arvo on vähintään 10 miljoonaa erityisnosto-oikeutta, enimmäistakaisinmaksuaika on






  1) | A-luokan hankkeiden sopimuksissa 18 vuotta; |
| --- | --- | --- |

b)

Lisäyksessä II lueteltujen hankeluokkien julkisesti tuettujen vientiluottojen, joihin liittyvien sopimusten arvo on vähintään 10 miljoonaa erityisnosto-oikeutta, enimmäistakaisinmaksuaika on

1)

A-luokan hankkeiden sopimuksissa 18 vuotta;

| 2) | B- ja C-luokan hankkeiden sopimuksissa 15 vuotta. |
| --- | --- |

2)

B- ja C-luokan hankkeiden sopimuksissa 15 vuotta.

| c) | Lisäyksessä II lueteltujen hankeluokkien julkisesti tuettujen vientiluottojen, joihin liittyvien sopimusten arvo on enintään 10 miljoonaa erityisnosto-oikeutta, enimmäistakaisinmaksuaika määräytyy seuraavasti:






  1) | Järjestelyn 11 artiklan perusteella luokkaan I kuuluvien maiden osalta enimmäistakaisinmaksuaika on viisi vuotta, mutta osallistujat voivat sopia takaisinmaksuajan pidentämisestä kahdeksaan ja puoleen vuoteen noudattamalla tämän alakohtaisen sopimuksen 9 artiklassa tarkoitettuja ennakkoilmoitusmenettelyjä. |
| --- | --- | --- |

c)

Lisäyksessä II lueteltujen hankeluokkien julkisesti tuettujen vientiluottojen, joihin liittyvien sopimusten arvo on enintään 10 miljoonaa erityisnosto-oikeutta, enimmäistakaisinmaksuaika määräytyy seuraavasti:

1)

Järjestelyn 11 artiklan perusteella luokkaan I kuuluvien maiden osalta enimmäistakaisinmaksuaika on viisi vuotta, mutta osallistujat voivat sopia takaisinmaksuajan pidentämisestä kahdeksaan ja puoleen vuoteen noudattamalla tämän alakohtaisen sopimuksen 9 artiklassa tarkoitettuja ennakkoilmoitusmenettelyjä.

| 2) | Luokkaan II kuuluvien maiden osalta enimmäistakaisinmaksuaika on 10 vuotta. |
| --- | --- |

2)

Luokkaan II kuuluvien maiden osalta enimmäistakaisinmaksuaika on 10 vuotta.

| 3) | Sen estämättä, mitä edellä 1 ja 2 alakohdassa määrätään, järjestelyn 13 artiklassa tarkoitetun muun kuin ydinvoimalaitoksen enimmäistakaisinmaksuaika on 12 vuotta. |
| --- | --- |

3)

Sen estämättä, mitä edellä 1 ja 2 alakohdassa määrätään, järjestelyn 13 artiklassa tarkoitetun muun kuin ydinvoimalaitoksen enimmäistakaisinmaksuaika on 12 vuotta.

5.   PÄÄOMAN TAKAISINMAKSU JA KORON MAKSAMINEN

| a) | Sopimuspuolet noudattavat alla 1 ja 2 alakohdassa täsmennettyä pääoman takaisinmaksuprofiilia ja korkojen maksutapaa:






  1) | Pääoma maksetaan takaisin samansuuruisina erinä. |
| --- | --- | --- |

a)

Sopimuspuolet noudattavat alla 1 ja 2 alakohdassa täsmennettyä pääoman takaisinmaksuprofiilia ja korkojen maksutapaa:

1)

Pääoma maksetaan takaisin samansuuruisina erinä.

| 2) | Samanaikaisesti tapahtuva pääoman takaisinmaksu ja korkojen maksu suoritetaan samansuuruisina erinä. |
| --- | --- |

2)

Samanaikaisesti tapahtuva pääoman takaisinmaksu ja korkojen maksu suoritetaan samansuuruisina erinä.

| b) | Pääomaa lyhennetään ja korkoa maksetaan vähintään joka kuudes kuukausi, ja ensimmäinen erä maksetaan viimeistään kuuden kuukauden kuluttua luoton alkamisajankohdasta. |
| --- | --- |

b)

Pääomaa lyhennetään ja korkoa maksetaan vähintään joka kuudes kuukausi, ja ensimmäinen erä maksetaan viimeistään kuuden kuukauden kuluttua luoton alkamisajankohdasta.

| c) | Poikkeuksellisissa ja asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa julkista tukea voidaan myöntää muillakin kuin edellä a ja b kohdassa vahvistetuilla ehdoilla. Tällaisen tuen on perustuttava siihen, ettei se ajankohta, jona velallinen saa varat käyttöönsä, ole tasapainossa puolivuosittaiseen tasaeräiseen takaisinmaksuaikatauluun perustuvan velanhoitoprofiilin kanssa, ja sen yhteydessä on noudatettava seuraavia perusteita:






  1) | Mikään yksittäinen pääoman takaisinmaksuerä tai kuuden kuukauden sisällä tapahtuva sarja takaisinmaksuja ei saa ylittää 25:tä prosenttia luoton pääomasta. |
| --- | --- | --- |

c)

Poikkeuksellisissa ja asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa julkista tukea voidaan myöntää muillakin kuin edellä a ja b kohdassa vahvistetuilla ehdoilla. Tällaisen tuen on perustuttava siihen, ettei se ajankohta, jona velallinen saa varat käyttöönsä, ole tasapainossa puolivuosittaiseen tasaeräiseen takaisinmaksuaikatauluun perustuvan velanhoitoprofiilin kanssa, ja sen yhteydessä on noudatettava seuraavia perusteita:

1)

Mikään yksittäinen pääoman takaisinmaksuerä tai kuuden kuukauden sisällä tapahtuva sarja takaisinmaksuja ei saa ylittää 25:tä prosenttia luoton pääomasta.

| 2) | Pääomaa on maksettava takaisin vähintään joka kahdestoista kuukausi. Ensimmäinen takaisinmaksuerä on suoritettava viimeistään 18 kuukauden kuluttua luoton alkamisajankohdasta, ja tuolloin luoton pääomasta on oltava maksettuna takaisin vähintään 2 prosenttia. |
| --- | --- |

2)

Pääomaa on maksettava takaisin vähintään joka kahdestoista kuukausi. Ensimmäinen takaisinmaksuerä on suoritettava viimeistään 18 kuukauden kuluttua luoton alkamisajankohdasta, ja tuolloin luoton pääomasta on oltava maksettuna takaisin vähintään 2 prosenttia.

| 3) | Korkoa on maksettava vähintään joka kahdestoista kuukausi, ja ensimmäinen erä maksetaan viimeistään kuuden kuukauden kuluttua luoton alkamisajankohdasta. |
| --- | --- |

3)

Korkoa on maksettava vähintään joka kahdestoista kuukausi, ja ensimmäinen erä maksetaan viimeistään kuuden kuukauden kuluttua luoton alkamisajankohdasta.

| 4) | Keskimääräinen painotettu takaisinmaksuaika ei saa ylittää 60:tä prosenttia käytettävissä olevasta enimmäistakaisinmaksuajasta. |
| --- | --- |

4)

Keskimääräinen painotettu takaisinmaksuaika ei saa ylittää 60:tä prosenttia käytettävissä olevasta enimmäistakaisinmaksuajasta.

| d) | Luoton alkamisajankohdan jälkeen erääntyvää korkoa ei saa pääomittaa. |
| --- | --- |

d)

Luoton alkamisajankohdan jälkeen erääntyvää korkoa ei saa pääomittaa.

6.   VÄHIMMÄISKOROT

Sopimuspuolten, jotka tarjoavat julkista rahoitustukea kiinteäkorkoisille lainoille, on sovellettava seuraavia vähimmäiskorkoja:

| Takaisin-maksuaika
  (vuotta) | Tavanomaiset vähimmäiskorot | Vähimmäiskorot hankkeissa, joiden rakennusaika on pitkä, kuten
  uudet suuret vesivoimahankkeet
  lisäyksen II hankeluokka A |
| --- | --- | --- |
| Valtion joukkovelka-kirjalainat
  (vuotta) | Marginaali
  (peruspistettä) | Valtion joukkovelkakirjalainat | Marginaali
  (peruspistettä) |
| < 11 | Järjestelyn 20 kohdan mukainen asianomainen markkinaviitekorko |
| 11–12 | 7 | 100 | 7 | 100 |
| 13 | 7 | 120 | 8 | 120 |
| 14 | 8 | 120 | 9 | 120 |
| 15 | 8 | 120 | 9 | 120 |
| 16 | 9 | 120 | 10 | 125 |
| 17 | 9 | 120 | 10 | 130 |
| 18 | 10 | 120 | 10 | 130 |

Takaisin-maksuaika

(vuotta)

Tavanomaiset vähimmäiskorot

Vähimmäiskorot hankkeissa, joiden rakennusaika on pitkä, kuten

uudet suuret vesivoimahankkeet

lisäyksen II hankeluokka A

Valtion joukkovelka-kirjalainat

(vuotta)

Marginaali

(peruspistettä)

Valtion joukkovelkakirjalainat

Marginaali

(peruspistettä)

< 11

Järjestelyn 20 kohdan mukainen asianomainen markkinaviitekorko

11–12

7

100

7

100

13

7

120

8

120

14

8

120

9

120

15

8

120

9

120

16

9

120

10

125

17

9

120

10

130

18

10

120

10

130

7.   SOVELTUVAT VALUUTAT

Julkiseen rahoitustukeen soveltuvien valuuttojen on oltava täysin muunnettavia ja niistä on oltava saatavilla tiedot, joiden perusteella voidaan määrittää tämän alakohtaisen sopimuksen 6 artiklassa mainitut vähimmäiskorot, ja järjestelyn 20 artiklaa sovellettaessa takaisinmaksuaika on alle 11 vuotta.

8.   PAIKALLISKUSTANNUKSET

| a) | Julkisesti tuetuissa vientiluotoissa, joiden sopimusten arvo on vähintään 10 miljoonaa erityisnosto-oikeutta, voidaan myöntää julkista tukea paikalliskustannuksiin enintään 30 prosenttia vientisopimuksen arvosta. |
| --- | --- |

a)

Julkisesti tuetuissa vientiluotoissa, joiden sopimusten arvo on vähintään 10 miljoonaa erityisnosto-oikeutta, voidaan myöntää julkista tukea paikalliskustannuksiin enintään 30 prosenttia vientisopimuksen arvosta.

| b) | Julkisesti tuetuissa vientiluotoissa, joiden sopimusten arvo on alle 10 miljoonaa erityisnosto-oikeutta,






  1) | lisäyksessä I luetelluilla aloilla paikalliskustannuksiin myönnetty julkinen tuki ei saa olla enemmän kuin 45 prosenttia vientisopimuksen arvosta; |
| --- | --- | --- |

b)

Julkisesti tuetuissa vientiluotoissa, joiden sopimusten arvo on alle 10 miljoonaa erityisnosto-oikeutta,

1)

lisäyksessä I luetelluilla aloilla paikalliskustannuksiin myönnetty julkinen tuki ei saa olla enemmän kuin 45 prosenttia vientisopimuksen arvosta;

| 2) | lisäyksessä II luetelluilla aloilla ja tämän alakohtaisen sopimuksen 3 artiklassa määriteltyihin vesihankkeisiin tarjottu julkinen tuki ei saa olla enemmän kuin 30 prosenttia vientisopimuksen arvosta. |
| --- | --- |

2)

lisäyksessä II luetelluilla aloilla ja tämän alakohtaisen sopimuksen 3 artiklassa määriteltyihin vesihankkeisiin tarjottu julkinen tuki ei saa olla enemmän kuin 30 prosenttia vientisopimuksen arvosta.

| c) | Jos paikalliskustannuksiin myönnetty julkinen tuki ylittää 15 prosenttia vientisopimuksen arvosta, tuesta on tehtävä tämän alakohtaisen sopimuksen 9 artiklan mukainen ennakkoilmoitus, jossa täsmennetään tuettavien paikalliskustannusten erityispiirteet. |
| --- | --- |

c)

Jos paikalliskustannuksiin myönnetty julkinen tuki ylittää 15 prosenttia vientisopimuksen arvosta, tuesta on tehtävä tämän alakohtaisen sopimuksen 9 artiklan mukainen ennakkoilmoitus, jossa täsmennetään tuettavien paikalliskustannusten erityispiirteet.

III   LUKU

Menettelyt

9.   ENNAKKOILMOITUS

| a) | Sopimuspuoli tekee järjestelyn 48 artiklan mukaisesti ennakkoilmoituksen vähintään kymmenen vuorokautta ennen sitoumuksen tekemistä, jos se aikoo myöntää tukea tämän alakohtaisen sopimuksen määräysten mukaisesti. |
| --- | --- |

a)

Sopimuspuoli tekee järjestelyn 48 artiklan mukaisesti ennakkoilmoituksen vähintään kymmenen vuorokautta ennen sitoumuksen tekemistä, jos se aikoo myöntää tukea tämän alakohtaisen sopimuksen määräysten mukaisesti.

| b) | Tämän alakohtaisen sopimuksen lisäyksessä II lueteltuihin hankeluokkiin kuuluvissa hankkeissa tällaisiin ilmoituksiin on liitettävä laajempi hankekuvaus, jossa selvitetään, miten hanke täyttää tämän alakohtaisen sopimuksen 2 artiklan b kohdassa asetetut tuen ehdot. |
| --- | --- |

b)

Tämän alakohtaisen sopimuksen lisäyksessä II lueteltuihin hankeluokkiin kuuluvissa hankkeissa tällaisiin ilmoituksiin on liitettävä laajempi hankekuvaus, jossa selvitetään, miten hanke täyttää tämän alakohtaisen sopimuksen 2 artiklan b kohdassa asetetut tuen ehdot.

| c) | Jos tuen, jota ilmoituksen tekevä sopimuspuoli aikoo myöntää, takaisinmaksuaika on yli 15 vuotta ja/tai se myönnetään edellä olevan 5 artiklan c kohdan mukaisesti, sopimuspuolen on odotettava vielä toiset kymmenen vuorokautta, jos joku toinen sopimuspuoli pyytää keskusteluja ensimmäisten kymmenen vuorokauden aikana. |
| --- | --- |

c)

Jos tuen, jota ilmoituksen tekevä sopimuspuoli aikoo myöntää, takaisinmaksuaika on yli 15 vuotta ja/tai se myönnetään edellä olevan 5 artiklan c kohdan mukaisesti, sopimuspuolen on odotettava vielä toiset kymmenen vuorokautta, jos joku toinen sopimuspuoli pyytää keskusteluja ensimmäisten kymmenen vuorokauden aikana.

| d) | Saatujen kokemusten tarkastelemiseksi sopimuspuolen on keskustelujen jälkeen ilmoitettava kaikille muille sopimuspuolille lopullisesta päätöksestään. |
| --- | --- |

d)

Saatujen kokemusten tarkastelemiseksi sopimuspuolen on keskustelujen jälkeen ilmoitettava kaikille muille sopimuspuolille lopullisesta päätöksestään.

IV   LUKU

Seuranta ja tarkastelu

10.   TULEVAT TOIMET

Sopimuspuolet sopivat tarkastelevansa seuraavia seikkoja 12 kuukauden kuluessa tämän alakohtaisen sopimuksen hyväksymisestä:

| a) | aikakorjatut riskimaksut |
| --- | --- |

a)

aikakorjatut riskimaksut

| b) | ilmastonmuutokseen ”sopeutumista” koskevat alat ja tekniikat |
| --- | --- |

b)

ilmastonmuutokseen ”sopeutumista” koskevat alat ja tekniikat

| c) | alhaisten päästöjen ja korkean energiatehokkuuden edellytykset fossiilista polttoainetta käyttävissä voimalaitoksissa, mukaan lukien valmiudet ottaa talteen ja varastoida hiilidioksidia |
| --- | --- |

c)

alhaisten päästöjen ja korkean energiatehokkuuden edellytykset fossiilista polttoainetta käyttävissä voimalaitoksissa, mukaan lukien valmiudet ottaa talteen ja varastoida hiilidioksidia

| d) | rakennukset, joiden nettoenergiankulutus on nolla |
| --- | --- |

d)

rakennukset, joiden nettoenergiankulutus on nolla

| e) | älykkäät verkot |
| --- | --- |

e)

älykkäät verkot

| f) | polttokennohankkeet. |
| --- | --- |

f)

polttokennohankkeet.

11.   SEURANTA JA TARKASTELU

| a) | Sihteeristö raportoi vuosittain tämän alakohtaisen sopimuksen toteuttamisesta. |
| --- | --- |

a)

Sihteeristö raportoi vuosittain tämän alakohtaisen sopimuksen toteuttamisesta.

| b) | Sopimuspuolet tarkastelevat säännöllisesti ja viimeistään vuoden 2013 loppuun mennessä tämän alakohtaisen sopimuksen soveltamisalaa ja määräyksiä. |
| --- | --- |

b)

Sopimuspuolet tarkastelevat säännöllisesti ja viimeistään vuoden 2013 loppuun mennessä tämän alakohtaisen sopimuksen soveltamisalaa ja määräyksiä.

| c) | Lisäystä II tarkastellaan säännöllisesti, myös sopimuspuolen pyynnöstä, ja tässä yhteydessä arvioidaan, onko siihen lisättävä tai siitä poistettava jokin hankeluokka ja/tai hanketyyppi tai onko joitakin sen kynnysarvoja muutettava. Uusia hankeluokkia ja/tai hanketyyppejä koskevien ehdotusten tueksi on esitettävä tiedot siitä, miten kyseisten luokkien/tyyppien hankkeet täyttäisivät tämän alakohtaisen sopimuksen 2 artiklan b kohdan ehdot ja miten niiden yhteydessä noudatettaisiin lisäyksen III mukaisia menettelyjä. |
| --- | --- |

c)

Lisäystä II tarkastellaan säännöllisesti, myös sopimuspuolen pyynnöstä, ja tässä yhteydessä arvioidaan, onko siihen lisättävä tai siitä poistettava jokin hankeluokka ja/tai hanketyyppi tai onko joitakin sen kynnysarvoja muutettava. Uusia hankeluokkia ja/tai hanketyyppejä koskevien ehdotusten tueksi on esitettävä tiedot siitä, miten kyseisten luokkien/tyyppien hankkeet täyttäisivät tämän alakohtaisen sopimuksen 2 artiklan b kohdan ehdot ja miten niiden yhteydessä noudatettaisiin lisäyksen III mukaisia menettelyjä.

Lisäys I

Uusiutuviin energianlähteisiin liittyvät alat

Tässä alakohtaisessa sopimuksessa vahvistettuja rahoitusehtoja voidaan soveltaa seuraavien uusiutuvien energianlähteiden aloilla, kunhan toimien vaikutuksia käsitellään yhteisestä lähestymistavasta ympäristöön ja valtion tukemiin vientiluottoihin vuonna 2012 annetun suosituksen (29) mukaisesti (suositus sellaisena kuin se on OECD:n vientiluottoja ja luottotakuita käsittelevän työryhmän (ECG) ja OECD:n neuvoston muuttamana):

| a) | tuulienergia (30) |
| --- | --- |

a)

tuulienergia (30)

| b) | maalämpö |
| --- | --- |

b)

maalämpö

| c) | vuorovesivoima |
| --- | --- |

c)

vuorovesivoima

| d) | aaltoenergia |
| --- | --- |

d)

aaltoenergia

| e) | osmoosienergia |
| --- | --- |

e)

osmoosienergia

| f) | aurinkosähkö |
| --- | --- |

f)

aurinkosähkö

| g) | aurinkolämpö |
| --- | --- |

g)

aurinkolämpö

| h) | meren lämpöenergia |
| --- | --- |

h)

meren lämpöenergia

| i) | bioenergia: kaikki uusiutuva kaatopaikkakaasu, jätevedenkäsittelylaitosten kaasu, biokaasuenergia tai biomassavoimalaitoksista saatava polttoaine. ”Biomassalla” tarkoitetaan maataloudesta (kasvi- ja eläinaineet mukaan luettuina), metsätaloudesta ja niihin liittyvästä teollisuudesta peräisin olevien tuotteiden, jätteiden ja jätetuotteiden biohajoavaa osaa sekä teollisuus- ja yhdyskuntajätteiden biohajoavaa osaa. |
| --- | --- |

i)

bioenergia: kaikki uusiutuva kaatopaikkakaasu, jätevedenkäsittelylaitosten kaasu, biokaasuenergia tai biomassavoimalaitoksista saatava polttoaine. ”Biomassalla” tarkoitetaan maataloudesta (kasvi- ja eläinaineet mukaan luettuina), metsätaloudesta ja niihin liittyvästä teollisuudesta peräisin olevien tuotteiden, jätteiden ja jätetuotteiden biohajoavaa osaa sekä teollisuus- ja yhdyskuntajätteiden biohajoavaa osaa.

| j) | vesivoima |
| --- | --- |

j)

vesivoima

| k) | uusiutuvia energianlähteitä koskevien hankkeiden energiatehokkuus. |
| --- | --- |

k)

uusiutuvia energianlähteitä koskevien hankkeiden energiatehokkuus.

Lisäys II

Ilmastonmuutoksen torjuntaa koskevat alat

| Hanke-luokka | Määritelmä | Perustelut | Sovelletut vaatimuset | Takaisin-maksuajat |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Hankeluokka A:   Hiilidioksidin talteenotto ja varastointi |
| TYYPPI 1:
  Fossiilista polttoainetta käyttävät voimalaitokset, joissa hiilidioksidi otetaan talteen ja varastoidaan (CCS) | Prosessi, jossa CO2 erotetaan fossiilista polttoainetta käyttävän energiantuotannon päästöistä, ja kuljetetaan varastointipaikkaan, jonne se varastoidaan geologisesti ja ympäristön kannalta turvallisella ja pysyvällä tavalla. | Alhaisten hiilipäästöjen saavuttaminen fossiilista polttoainetta käyttävässä energiantuotannossa. | Hiili-intensiteetin tason on vastattava enintään 350:tä ilmakehään kulkeutuvaa hiilidioksiditonnia GWh:ta kohden (31);
  tai
  kaikissa hankkeissa talteenotto ja varastointi, jolla vähennetään laitoksen hiilipäästöjä vähintään 65 prosenttia;
  tai
  julkisesti tuettujen vientiluottojen kohteena olevan kaluston CO2-päästöistä on otettava talteen vähintään 85 prosenttia. Tätä 85 prosentin rajaa sovelletaan tavanomaisissa toimintaolosuhteissa. | 18 vuotta |
| TYYPPI 2:
  CCS-hankkeet | Prosessi, jossa CO2 erotetaan teollisista tai energiantuotannon lähteistä ja kuljetetaan varastointipaikkaan, jonne se varastoidaan geologisesti ja ympäristön kannalta turvallisella turvallisella ja pysyvällä tavalla. | Nykyisistä lähteistä peräisin olevien hiilipäästöjen merkittävä vähentäminen. | Kaikissa hankkeissa talteenotto ja varastointi, jolla vähennetään teollisia tai energiantuotannon hiilipäästöjä vähintään 65 prosenttia;
  tai
  julkisesti tuettujen vientiluottojen kohteena olevan kaluston CO2-päästöistä on otettava talteen vähintään 85 prosenttia. Tätä 85 prosentin rajaa sovelletaan tavanomaisissa toimintaolosuhteissa. | 18 vuotta |
| Hanke Luokka B:   Fossiilisten polttoaineiden korvaaminen |
| TYYPPI 1:
  Jätteestä energiaksi | Yksikkö, jossa energiaa tuotetaan lämpökäsittelemällä (myös kaasuttamalla) kiinteää sekajätettä. | Perinteisen energiankäytön kasvihuonekaasu-päästöjen vähentäminen ja tulevien kasvihuonekaasu-päästöjen, kuten jätteestä syntyvien metaanipäästöjen tavanomaisesti vapautuvan metaanin, vähentäminen. | Höyrysyklissä boilerin (tai höyrynkehittimen) energian muuntotehokkuuden on oltava vähintään 75 prosenttia ja sen on perustuttava alhaiseen lämpöarvoon (Low Heating Value, jäljempänä LHV) (32).
  Kaasuttamisessa kaasuttimen tehokkuuden on oltava vähintään 65 prosenttia LHV:stä (33). | 15 vuotta |
| TYYPPI 2:
  Hybridi-voimalaitokset | Voimalaitos, joka tuottaa sähköä sekä uusiutuvasta energianlähteestä että fossiilisesta polttoaineesta. | Täyttääkseen voimalaitoksen toimitusvarmuutta koskevan vaatimuksen voimalaitoksen on tuotettava energiaa fossiilisesta polttoaineesta silloin, kun uusiutuvia energialähteitä ei ole saatavilla tai ne ovat riittämättömiä. Hybridi-voimalaitoksessa voidaan fossiilisen polttoaineen ohella käyttää uusiutuvia energianlähteitä, jolloin hiiltä voidaan vähentää merkittävästi enemmän kuin perinteisessä fossiilista polttoainetta käyttävässä voimalaitoksessa. | Malli 1:
  Kaksi erillistä energiantuotannon lähdettä: uusiutuva energianlähde ja fossiilinen polttoaine.
  Hanke on suunniteltava siten, että vähintään 50 prosenttia sen suunnitelmien mukaisesta vuotuisesta energiantuotannosta perustuu uusiutuviin energianlähteisiin.
  Malli 2:
  Yksi energiantuotannon lähde, joka käyttää uusiutuvan energianlähteen ja fossiilisen polttoaineen yhdistelmää. Hanke on suunniteltava siten, että vähintään 75 prosenttia hyödynnettävästä energiantuotannosta perustuu uusiutuviin energianlähteisiin. | 15 vuotta |
| Hankeluokka C:   Energiatehokkuus |
| TYYPPI 1:
  Yhdistetyt lämmön- ja energiantuotannon hankkeet | Monentyyppisen energian (sähköenergia, mekaaninen energia ja lämpöenergia) tuottaminen samanaikaisesti yhdessä integroidussa järjestelmässä.
  Yhdistetty lämpö- ja energiavoimala tuottaa sähköenergiaa tai mekaanista energiaa ja lämpöenergiaa kaupalliseen, teolliseen ja/tai asuinkäyttöön. | Perinteisessä lämpövoimalassa jopa kaksi kolmasosaa energiantuotannossa käytetystä primaarienergiasta menetetään hukkalämpönä. Yhdistetty lämmön- ja energiantuotanto voi siis tarjota tehokkaan vaihtoehdon kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiselle. Yhdistetty lämmön- ja energiantuotanto on mahdollista sellaisten lauhdutusvoimalaitosten kaikissa lämpölaitteissa ja polttoaineissa (myös biomassa ja aurinkolämpö), joiden teho ulottuu muutamasta kilowatista 1 000 MW:iin (34). | Kokonais-tehokkuuden on oltava vähintään 75 prosenttia ja se on perustuttava alhaiseen lämpöarvoon (Low Heating Value, jäljempänä LHV) (35). | 15 vuotta |
| TYYPPI 2:
  Kaukolämpö- ja/tai jäähdytys | Verkko, jossa kuljetetaan/jaetaan lämpöenergiaa energian tuotantoyksiköstä loppukäyttöön. | Alueiden lämmityksen tehokkuuden parantaminen rakentamalla höyryn ja/tai kuuman veden putkiverkkoja, joiden lämpötehokkuus on suuri sekä minimoimalla energianhukka putkista ja muuntajista että lisäämällä hukkalämmön käyttöä.
  Kaukojäähdytyksen tekniikka on integroitua ja sen avulla voidaan vaikuttaa merkittävästi hiilidioksidi- ja ilmansaastepäästöjen vähentämiseen sekä energian toimitusvarmuuden parantamiseen esimerkiksi korvaamalla erillisiä ilmastointilaitteita. | Alueen putkiston lämmön johtavuuden on oltava alle 80 prosenttia eurooppalaisen standardin EN253:2009 mukaisesta lämmön johtavuudesta (tarkistetaan standardin päivittämisen yhteydessä). | 15 vuotta |

Hanke-luokka

Määritelmä

Perustelut

Sovelletut vaatimuset

Takaisin-maksuajat

Hankeluokka A:   Hiilidioksidin talteenotto ja varastointi

TYYPPI 1:

Fossiilista polttoainetta käyttävät voimalaitokset, joissa hiilidioksidi otetaan talteen ja varastoidaan (CCS)

Prosessi, jossa CO2 erotetaan fossiilista polttoainetta käyttävän energiantuotannon päästöistä, ja kuljetetaan varastointipaikkaan, jonne se varastoidaan geologisesti ja ympäristön kannalta turvallisella ja pysyvällä tavalla.

Alhaisten hiilipäästöjen saavuttaminen fossiilista polttoainetta käyttävässä energiantuotannossa.

Hiili-intensiteetin tason on vastattava enintään 350:tä ilmakehään kulkeutuvaa hiilidioksiditonnia GWh:ta kohden (31);

tai

kaikissa hankkeissa talteenotto ja varastointi, jolla vähennetään laitoksen hiilipäästöjä vähintään 65 prosenttia;

tai

julkisesti tuettujen vientiluottojen kohteena olevan kaluston CO2-päästöistä on otettava talteen vähintään 85 prosenttia. Tätä 85 prosentin rajaa sovelletaan tavanomaisissa toimintaolosuhteissa.

18 vuotta

TYYPPI 2:

CCS-hankkeet

Prosessi, jossa CO2 erotetaan teollisista tai energiantuotannon lähteistä ja kuljetetaan varastointipaikkaan, jonne se varastoidaan geologisesti ja ympäristön kannalta turvallisella turvallisella ja pysyvällä tavalla.

Nykyisistä lähteistä peräisin olevien hiilipäästöjen merkittävä vähentäminen.

Kaikissa hankkeissa talteenotto ja varastointi, jolla vähennetään teollisia tai energiantuotannon hiilipäästöjä vähintään 65 prosenttia;

tai

julkisesti tuettujen vientiluottojen kohteena olevan kaluston CO2-päästöistä on otettava talteen vähintään 85 prosenttia. Tätä 85 prosentin rajaa sovelletaan tavanomaisissa toimintaolosuhteissa.

18 vuotta

Hanke Luokka B:   Fossiilisten polttoaineiden korvaaminen

TYYPPI 1:

Jätteestä energiaksi

Yksikkö, jossa energiaa tuotetaan lämpökäsittelemällä (myös kaasuttamalla) kiinteää sekajätettä.

Perinteisen energiankäytön kasvihuonekaasu-päästöjen vähentäminen ja tulevien kasvihuonekaasu-päästöjen, kuten jätteestä syntyvien metaanipäästöjen tavanomaisesti vapautuvan metaanin, vähentäminen.

Höyrysyklissä boilerin (tai höyrynkehittimen) energian muuntotehokkuuden on oltava vähintään 75 prosenttia ja sen on perustuttava alhaiseen lämpöarvoon (Low Heating Value, jäljempänä LHV) (32).

Kaasuttamisessa kaasuttimen tehokkuuden on oltava vähintään 65 prosenttia LHV:stä (33).

15 vuotta

TYYPPI 2:

Hybridi-voimalaitokset

Voimalaitos, joka tuottaa sähköä sekä uusiutuvasta energianlähteestä että fossiilisesta polttoaineesta.

Täyttääkseen voimalaitoksen toimitusvarmuutta koskevan vaatimuksen voimalaitoksen on tuotettava energiaa fossiilisesta polttoaineesta silloin, kun uusiutuvia energialähteitä ei ole saatavilla tai ne ovat riittämättömiä. Hybridi-voimalaitoksessa voidaan fossiilisen polttoaineen ohella käyttää uusiutuvia energianlähteitä, jolloin hiiltä voidaan vähentää merkittävästi enemmän kuin perinteisessä fossiilista polttoainetta käyttävässä voimalaitoksessa.

Malli 1:

Kaksi erillistä energiantuotannon lähdettä: uusiutuva energianlähde ja fossiilinen polttoaine.

Hanke on suunniteltava siten, että vähintään 50 prosenttia sen suunnitelmien mukaisesta vuotuisesta energiantuotannosta perustuu uusiutuviin energianlähteisiin.

Malli 2:

Yksi energiantuotannon lähde, joka käyttää uusiutuvan energianlähteen ja fossiilisen polttoaineen yhdistelmää. Hanke on suunniteltava siten, että vähintään 75 prosenttia hyödynnettävästä energiantuotannosta perustuu uusiutuviin energianlähteisiin.

15 vuotta

Hankeluokka C:   Energiatehokkuus

TYYPPI 1:

Yhdistetyt lämmön- ja energiantuotannon hankkeet

Monentyyppisen energian (sähköenergia, mekaaninen energia ja lämpöenergia) tuottaminen samanaikaisesti yhdessä integroidussa järjestelmässä.

Yhdistetty lämpö- ja energiavoimala tuottaa sähköenergiaa tai mekaanista energiaa ja lämpöenergiaa kaupalliseen, teolliseen ja/tai asuinkäyttöön.

Perinteisessä lämpövoimalassa jopa kaksi kolmasosaa energiantuotannossa käytetystä primaarienergiasta menetetään hukkalämpönä. Yhdistetty lämmön- ja energiantuotanto voi siis tarjota tehokkaan vaihtoehdon kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiselle. Yhdistetty lämmön- ja energiantuotanto on mahdollista sellaisten lauhdutusvoimalaitosten kaikissa lämpölaitteissa ja polttoaineissa (myös biomassa ja aurinkolämpö), joiden teho ulottuu muutamasta kilowatista 1 000 MW:iin (34).

Kokonais-tehokkuuden on oltava vähintään 75 prosenttia ja se on perustuttava alhaiseen lämpöarvoon (Low Heating Value, jäljempänä LHV) (35).

15 vuotta

TYYPPI 2:

Kaukolämpö- ja/tai jäähdytys

Verkko, jossa kuljetetaan/jaetaan lämpöenergiaa energian tuotantoyksiköstä loppukäyttöön.

Alueiden lämmityksen tehokkuuden parantaminen rakentamalla höyryn ja/tai kuuman veden putkiverkkoja, joiden lämpötehokkuus on suuri sekä minimoimalla energianhukka putkista ja muuntajista että lisäämällä hukkalämmön käyttöä.

Kaukojäähdytyksen tekniikka on integroitua ja sen avulla voidaan vaikuttaa merkittävästi hiilidioksidi- ja ilmansaastepäästöjen vähentämiseen sekä energian toimitusvarmuuden parantamiseen esimerkiksi korvaamalla erillisiä ilmastointilaitteita.

Alueen putkiston lämmön johtavuuden on oltava alle 80 prosenttia eurooppalaisen standardin EN253:2009 mukaisesta lämmön johtavuudesta (tarkistetaan standardin päivittämisen yhteydessä).

15 vuotta

Lisäys III

Tämän alakohtaisen sopimuksen 2 artiklaan liittyvien alojen soveltuvuuden arvioinnissa käytettävä menetelmä

Kun sopimuspuolet ehdottavat tämän alakohtaisen sopimuksen lisäykseen II lisättävää hankeluokkaa tai hanketyyppiä, se on kuvattava yksityiskohtaisesti ja sopimuspuolten on annettava tiedot siitä, miten kyseiset hankkeet täyttävät tämän alakohtaisen sopimuksen 2 artiklan b kohdan ehdot. Näihin tietoihin on sisällyttävä

| a) | arvio hankeluokan tai hanketyypin suorasta vaikutuksesta ilmastonmuutoksen torjumiseen, myös alakohtaisen tehokkuuden vertailu, joka perustuu perinteisten tekniikoiden ja uusien tekniikoiden mitattavissa oleviin tietoihin hiilipäästöistä tai CO2-ekvivalenttipäästöistä ja/tai korkeasta energiatehokkuudesta. Vertailun on aina oltava kvantitatiivista, ja se voi kuvata esimerkiksi yksikkökohtaisten päästöjen vähenemistä. |
| --- | --- |

a)

arvio hankeluokan tai hanketyypin suorasta vaikutuksesta ilmastonmuutoksen torjumiseen, myös alakohtaisen tehokkuuden vertailu, joka perustuu perinteisten tekniikoiden ja uusien tekniikoiden mitattavissa oleviin tietoihin hiilipäästöistä tai CO2-ekvivalenttipäästöistä ja/tai korkeasta energiatehokkuudesta. Vertailun on aina oltava kvantitatiivista, ja se voi kuvata esimerkiksi yksikkökohtaisten päästöjen vähenemistä.

| b) | ehdotettuun hankeluokkaan tai hanketyyppiin liittyvän alan tekniikkaa ja tehokkuutta koskevien vaatimusten kuvaus, myös tiedot mahdollisista ja merkityksellisistä parhaista käytettävissä olevista tekniikoista (Best Available Techniques, jäljempänä BAT). Tässä kuvauksessa on soveltuvin osin selvitettävä, millä tavoin tekniikka merkitsee parannusta parhaaseen käytössä olevaan tekniikkaan. |
| --- | --- |

b)

ehdotettuun hankeluokkaan tai hanketyyppiin liittyvän alan tekniikkaa ja tehokkuutta koskevien vaatimusten kuvaus, myös tiedot mahdollisista ja merkityksellisistä parhaista käytettävissä olevista tekniikoista (Best Available Techniques, jäljempänä BAT). Tässä kuvauksessa on soveltuvin osin selvitettävä, millä tavoin tekniikka merkitsee parannusta parhaaseen käytössä olevaan tekniikkaan.

| c) | ehdotetun hankeluokan tai hanketyypin rahoitusesteiden kuvaus, mukaan luettuina rahoitustarpeet ja markkinaolosuhteet, ja tämän alakohtaisen sopimuksen niiden määräysten yksilöinti, joiden perusteella kyseiset hankkeet voitaisiin toteuttaa. |
| --- | --- |

c)

ehdotetun hankeluokan tai hanketyypin rahoitusesteiden kuvaus, mukaan luettuina rahoitustarpeet ja markkinaolosuhteet, ja tämän alakohtaisen sopimuksen niiden määräysten yksilöinti, joiden perusteella kyseiset hankkeet voitaisiin toteuttaa.

Lisäys IV

Määritelmät

Paras käytettävissä oleva tekniikka: EU:n direktiivin 96/61/EY (2 artiklan 11 kohta) mukaisesti ”parhaalla käytettävissä olevalla tekniikalla” tarkoitetaan tietyn toiminnan ja siinä käytettävien tapojen tehokkainta ja edistyneintä astetta, jolla voidaan osoittaa olevan sellaiset tekniset ja käytännölliset ominaisuudet, jotka soveltuvat periaatteessa käytännön pohjaksi raja-arvoille, joiden tarkoitus on estää, ja milloin se ei ole mahdollista, vähentää yleisesti päästöjä ja vaikutuksia koko ympäristöön;

Kasvihuonekaasut: kasvihuonekaasuihin kuuluvat hiilidioksidi, metaani, rikkidioksidi, fluorihiilivedyt, perfluorihiilivedyt ja rikkiheksafluoridit.

Suuri vesivoimahanke: kansainvälisen suurpatokomission (International Commission on Large Dams, jäljempänä ICOLD) määritelmän mukaisesti. ICOLDin määritelmän mukaan suurella padolla tarkoitetaan perustasta yli 15 metrin korkeuteen ulottuvaa patoa. Suuriksi padoiksi luokitellaan myös 5–15 metriä korkeat padot, joiden altaan tilavuus on yli 3 miljoonaa kuutiometriä.

LIITE V

ILMOITUKSISSA ANNETTAVAT TIEDOT

Kaikissa järjestelyn (myös sen liitteiden) mukaisesti tehtävissä ilmoituksissa on annettava seuraavassa I jaksossa luetellut tiedot. Lisäksi ilmoituksen tyypistä riippuen on annettava II jaksossa tarkoitetut tiedot.

I.   KAIKISSA ILMOITUKSISSA ANNETTAVAT TIEDOT

a)   Perustiedot

| 1. | Ilmoituksen tekevä maa |
| --- | --- |

1.

Ilmoituksen tekevä maa

| 2. | Ilmoituksen päivämäärä |
| --- | --- |

2.

Ilmoituksen päivämäärä

| 3. | Ilmoituksen tekevä viranomainen tai virasto |
| --- | --- |

3.

Ilmoituksen tekevä viranomainen tai virasto

| 4. | Viitenumero |
| --- | --- |

4.

Viitenumero

| 5. | Alkuperäinen ilmoitus tai edellisen ilmoituksen tarkistus (tarkistuksen numero mainittava) |
| --- | --- |

5.

Alkuperäinen ilmoitus tai edellisen ilmoituksen tarkistus (tarkistuksen numero mainittava)

| 6. | Erän numero (tarvittaessa) |
| --- | --- |

6.

Erän numero (tarvittaessa)

| 7. | Luoton viitenumero (tarvittaessa) |
| --- | --- |

7.

Luoton viitenumero (tarvittaessa)

| 8. | Järjestelyn artiklat, joihin ilmoitus perustuu |
| --- | --- |

8.

Järjestelyn artiklat, joihin ilmoitus perustuu

| 9. | Sopeutettavan ilmoituksen viitenumero (tarvittaessa) |
| --- | --- |

9.

Sopeutettavan ilmoituksen viitenumero (tarvittaessa)

| 10. | Sopeutettavan tuen viitenumero (tarvittaessa) |
| --- | --- |

10.

Sopeutettavan tuen viitenumero (tarvittaessa)

| 11. | Määrämaa |
| --- | --- |

11.

Määrämaa

b)   Ostajan, luotonsaajan ja takaajan tiedot

| 12. | Ostajamaa |
| --- | --- |

12.

Ostajamaa

| 13. | Ostajan nimi |
| --- | --- |

13.

Ostajan nimi

| 14. | Ostajan sijaintipaikka |
| --- | --- |

14.

Ostajan sijaintipaikka

| 15. | Ostajan asema |
| --- | --- |

15.

Ostajan asema

| 16. | Luotonsaajamaa (jos eri kuin ostajan) |
| --- | --- |

16.

Luotonsaajamaa (jos eri kuin ostajan)

| 17. | Luotonsaajan nimi (jos eri kuin ostajan) |
| --- | --- |

17.

Luotonsaajan nimi (jos eri kuin ostajan)

| 18. | Luotonsaajan sijaintipaikka (jos eri kuin ostajan) |
| --- | --- |

18.

Luotonsaajan sijaintipaikka (jos eri kuin ostajan)

| 19. | Luotonsaajan asema (jos eri kuin ostajan) |
| --- | --- |

19.

Luotonsaajan asema (jos eri kuin ostajan)

| 20. | Takaajamaa (tarvittaessa) |
| --- | --- |

20.

Takaajamaa (tarvittaessa)

| 21. | Takaajan nimi (tarvittaessa) |
| --- | --- |

21.

Takaajan nimi (tarvittaessa)

| 22. | Takaajan sijaintipaikka (tarvittaessa) |
| --- | --- |

22.

Takaajan sijaintipaikka (tarvittaessa)

| 23. | Takaajan asema (tarvittaessa) |
| --- | --- |

23.

Takaajan asema (tarvittaessa)

c)   Tiedot vietävistä tavaroista ja/tai palveluista sekä hankkeesta

| 24. | Vietävien tavaroiden ja/tai palvelujen kuvaus |
| --- | --- |

24.

Vietävien tavaroiden ja/tai palvelujen kuvaus

| 25. | Hankkeen kuvaus (tarvittaessa) |
| --- | --- |

25.

Hankkeen kuvaus (tarvittaessa)

| 26. | Hankkeen sijaintipaikka (tarvittaessa) |
| --- | --- |

26.

Hankkeen sijaintipaikka (tarvittaessa)

| 27. | Tarjousten määräpäivä (tarvittaessa) |
| --- | --- |

27.

Tarjousten määräpäivä (tarvittaessa)

| 28. | Luoton päättymispäivä (tarvittaessa) |
| --- | --- |

28.

Luoton päättymispäivä (tarvittaessa)

| 29. | Tuettavien sopimusten arvo joko todellisena arvona (kaikkien luottojärjestelyjen ja hankerahoitustoimien osalta tai vapaaehtoisesti yksittäisten toimien osalta) tai seuraavan miljoonina erityisnosto-oikeuksina esitetyn asteikon mukaisesti.







  Luokka | Alaraja | Yläraja |
| --- | --- | --- | --- |
| I: | 0 | 1 |
| II: | 1 | 2 |
| III: | 2 | 3 |
| IV: | 3 | 5 |
| V: | 5 | 7 |
| VI: | 7 | 10 |
| VII: | 10 | 20 |
| VIII: | 20 | 40 |
| IX: | 40 | 80 |
| X: | 80 | 120 |
| XI: | 120 | 160 |
| XII: | 160 | 200 |
| XIII: | 200 | 240 |
| XIV: | 240 | 280 |
| XV: | 280 | (36) |

29.

Tuettavien sopimusten arvo joko todellisena arvona (kaikkien luottojärjestelyjen ja hankerahoitustoimien osalta tai vapaaehtoisesti yksittäisten toimien osalta) tai seuraavan miljoonina erityisnosto-oikeuksina esitetyn asteikon mukaisesti.

Luokka

Alaraja

Yläraja

I:

0

1

II:

1

2

III:

2

3

IV:

3

5

V:

5

7

VI:

7

10

VII:

10

20

VIII:

20

40

IX:

40

80

X:

80

120

XI:

120

160

XII:

160

200

XIII:

200

240

XIV:

240

280

XV:

280

(36)

| 30. | Sopimusten valuutta |
| --- | --- |

30.

Sopimusten valuutta

d)   Julkisen vientiluottotuen rahoitusehdot

| 31. | Luoton arvo: ilmoitusten, jotka koskevat luottojärjestelyjä ja hankerahoitustoimia tai vapaaehtoisesti yksittäisiä toimia, todellinen tai erityisnosto-oikeustaulukkoon perustuva arvo |
| --- | --- |

31.

Luoton arvo: ilmoitusten, jotka koskevat luottojärjestelyjä ja hankerahoitustoimia tai vapaaehtoisesti yksittäisiä toimia, todellinen tai erityisnosto-oikeustaulukkoon perustuva arvo

| 32. | Luoton valuutta |
| --- | --- |

32.

Luoton valuutta

| 33. | Ennakkomaksu (prosentteina tuettujen sopimusten kokonaisarvosta) |
| --- | --- |

33.

Ennakkomaksu (prosentteina tuettujen sopimusten kokonaisarvosta)

| 34. | Paikalliskustannukset (prosentteina tuettujen sopimusten kokonaisarvosta) |
| --- | --- |

34.

Paikalliskustannukset (prosentteina tuettujen sopimusten kokonaisarvosta)

| 35. | Luoton alkamisajankohta ja viittaus sovellettavaan 10 artiklan alakohtaan |
| --- | --- |

35.

Luoton alkamisajankohta ja viittaus sovellettavaan 10 artiklan alakohtaan

| 36. | Takaisinmaksuajan pituus |
| --- | --- |

36.

Takaisinmaksuajan pituus

| 37. | Korkokanta |
| --- | --- |

37.

Korkokanta

| 38. | Korko tai marginaali |
| --- | --- |

38.

Korko tai marginaali

II.   ERITYISMÄÄRÄYKSIÄ KOSKEVISSA ILMOITUKSISSA ANNETTAVAT LISÄTIEDOT (TARVITTAESSA)

a)   Järjestelyn 14 artiklan d kohdan 5 alakohta

| 1. | Takaisinmaksuprofiili |
| --- | --- |

1.

Takaisinmaksuprofiili

| 2. | Takaisinmaksuerien maksuväli |
| --- | --- |

2.

Takaisinmaksuerien maksuväli

| 3. | Aika luoton alkamisajankohdasta pääoman ensimmäiseen takaisinmaksuerään |
| --- | --- |

3.

Aika luoton alkamisajankohdasta pääoman ensimmäiseen takaisinmaksuerään

| 4. | Ennen luoton alkamisajankohtaa pääomitetun koron määrä |
| --- | --- |

4.

Ennen luoton alkamisajankohtaa pääomitetun koron määrä

| 5. | Keskimääräinen painotettu takaisinmaksuaika |
| --- | --- |

5.

Keskimääräinen painotettu takaisinmaksuaika

| 6. | Selvitys syystä, jonka vuoksi tukea ei myönnetä 14 artiklan a–c alakohdan mukaisesti |
| --- | --- |

6.

Selvitys syystä, jonka vuoksi tukea ei myönnetä 14 artiklan a–c alakohdan mukaisesti

b)   Järjestelyn 24, 27,30 ja 31 artikla

| 1. | Velallisen maan maariskiluokitus |
| --- | --- |

1.

Velallisen maan maariskiluokitus

| 2. | Valittu velallisen ostajariskiluokka |
| --- | --- |

2.

Valittu velallisen ostajariskiluokka

| 3. | Nostoajan pituus |
| --- | --- |

3.

Nostoajan pituus

| 4. | Poliittisen riskin (maariskin) takuukate prosentteina |
| --- | --- |

4.

Poliittisen riskin (maariskin) takuukate prosentteina

| 5. | Kaupallisen riskin (ostajariskin) takuukate prosentteina |
| --- | --- |

5.

Kaupallisen riskin (ostajariskin) takuukate prosentteina

| 6. | Katteen laatu (vakiotasoa rajoitetumpi, vakiotaso, vakiotasoa täydellisempi) |
| --- | --- |

6.

Katteen laatu (vakiotasoa rajoitetumpi, vakiotaso, vakiotasoa täydellisempi)

| 7. | Velallisen maan maariskiluokitukseen perustuva vähimmäistakuumaksu (MPR) ilman kolmannen maan takuuta, monenvälisen tai alueellisen instituution osallistumista, riskin lieventämistä ja/tai ostajariskin lisävakuutta |
| --- | --- |

7.

Velallisen maan maariskiluokitukseen perustuva vähimmäistakuumaksu (MPR) ilman kolmannen maan takuuta, monenvälisen tai alueellisen instituution osallistumista, riskin lieventämistä ja/tai ostajariskin lisävakuutta

| 8. | Sovellettavat vähimmäistakuumaksut |
| --- | --- |

8.

Sovellettavat vähimmäistakuumaksut

| 9. | Tosiasiassa veloitettu takuumaksu (ilmaistuna MPR-muodossa prosentteina pääomasta) |
| --- | --- |

9.

Tosiasiassa veloitettu takuumaksu (ilmaistuna MPR-muodossa prosentteina pääomasta)

c)   Järjestelyn 24 artiklan c kohdan kolmas luetelmakohta

| 1. | Sovelletut viitearvot (ks. liite XIII). |
| --- | --- |

1.

Sovelletut viitearvot (ks. liite XIII).

d)   Järjestelyn 24 artiklan e kohdan ensimmäinen luetelmakohta

| 1. | Takaajan maan maariskiluokitus |
| --- | --- |

1.

Takaajan maan maariskiluokitus

| 2. | Valittu takaajan riskiluokka |
| --- | --- |

2.

Valittu takaajan riskiluokka

| 3. | Vahvistus siitä, että kaikki liitteen VII perusteet on täytetty |
| --- | --- |

3.

Vahvistus siitä, että kaikki liitteen VII perusteet on täytetty

| 4. | Takuun kattaman kokonaisriskin (pääoma ja korot) prosenttiosuus (ts. koko summa tai osa siitä) |
| --- | --- |

4.

Takuun kattaman kokonaisriskin (pääoma ja korot) prosenttiosuus (ts. koko summa tai osa siitä)

| 5. | Tieto siitä, onko takaajan ja velallisen välillä taloudellista suhdetta |
| --- | --- |

5.

Tieto siitä, onko takaajan ja velallisen välillä taloudellista suhdetta

| 6. | Mikäli takaaja ja velallinen ovat keskenään taloudellisessa suhteessa:






  — | suhteen laatu (esim. emo-tytär, tytär-emo, yhteisomistus) |
| --- | --- | --- |

6.

Mikäli takaaja ja velallinen ovat keskenään taloudellisessa suhteessa:

—

suhteen laatu (esim. emo-tytär, tytär-emo, yhteisomistus)

| — | vahvistus siitä, että takaaja on oikeudellisesti ja taloudellisesti riippumaton ja kykenee täyttämään velallisen maksuvelvoitteen |
| --- | --- |

—

vahvistus siitä, että takaaja on oikeudellisesti ja taloudellisesti riippumaton ja kykenee täyttämään velallisen maksuvelvoitteen

| — | vahvistus siitä, että velallisen maan tapahtumat, määräykset tai valtion puuttuminen eivät vaikuta takaajaan |
| --- | --- |

—

vahvistus siitä, että velallisen maan tapahtumat, määräykset tai valtion puuttuminen eivät vaikuta takaajaan

e)   Järjestelyn 27 artiklan e kohta

| 1. | Valittu velallisen ostajariskiluokka |
| --- | --- |

1.

Valittu velallisen ostajariskiluokka

| 2. | Akkreditoidun luottolaitoksen ulkomaanvaluuttaiset luokitukset |
| --- | --- |

2.

Akkreditoidun luottolaitoksen ulkomaanvaluuttaiset luokitukset

| 3. | Perustelut, miksi ostajariskiluokka on parempi kuin akkreditoidun luottolaitoksen antama luokitus |
| --- | --- |

3.

Perustelut, miksi ostajariskiluokka on parempi kuin akkreditoidun luottolaitoksen antama luokitus

f)   Järjestelyn 30 kohta

| 1. | Käytetyt maariskin lieventämismenetelmät |
| --- | --- |

1.

Käytetyt maariskin lieventämismenetelmät

| 2. | Vahvistus siitä, että liitteen VII perusteet on täytetty |
| --- | --- |

2.

Vahvistus siitä, että liitteen VII perusteet on täytetty

| 3. | Tekniikan 1 osalta sen käytön perusteella sovellettava maariskiluokitus |
| --- | --- |

3.

Tekniikan 1 osalta sen käytön perusteella sovellettava maariskiluokitus

| 4. | Tekniikan 2 osalta






  — | käytetty paikallisvaluutta |
| --- | --- | --- |

4.

Tekniikan 2 osalta

—

käytetty paikallisvaluutta

| — | sovelletun paikallisvaluuttaa koskevan tekijän arvo |
| --- | --- |

—

sovelletun paikallisvaluuttaa koskevan tekijän arvo

g)   Järjestelyn 31 artikla

| 1. | Sovelletut ostajariskien lisävakuusjärjestelyt |
| --- | --- |

1.

Sovelletut ostajariskien lisävakuusjärjestelyt

| 2. | Kunkin lisävakuusjärjestelyn osalta sovellettu luoton lisävakuustekijä |
| --- | --- |

2.

Kunkin lisävakuusjärjestelyn osalta sovellettu luoton lisävakuustekijä

| 3. | Sovelletut luoton lisävakuustekijät yhteensä |
| --- | --- |

3.

Sovelletut luoton lisävakuustekijät yhteensä

h)   Järjestelyn 49 ja 50 artikla

| 1. | Sidotun avun muoto (kehitysluotto, sekaluotto tai yhdistelmärahoitus) |
| --- | --- |

1.

Sidotun avun muoto (kehitysluotto, sekaluotto tai yhdistelmärahoitus)

| 2. | Sidotun ja osittain sitomattoman kehitysapurahoituksen kokonaislahja-aste laskettuna 40 artiklan mukaisesti |
| --- | --- |

2.

Sidotun ja osittain sitomattoman kehitysapurahoituksen kokonaislahja-aste laskettuna 40 artiklan mukaisesti

| 3. | Lahja-asteen laskemisessa käytetty diskonttokorko |
| --- | --- |

3.

Lahja-asteen laskemisessa käytetty diskonttokorko

| 4. | Suhtautuminen käteismaksuihin lahja-astetta laskettaessa |
| --- | --- |

4.

Suhtautuminen käteismaksuihin lahja-astetta laskettaessa

| 5. | Puiteluottojen käytön rajoitukset |
| --- | --- |

5.

Puiteluottojen käytön rajoitukset

i)   Liite II, 8 artikla

| 1. | Laajempi kuvaus vientisopimuksesta eli uudesta ydinvoimalaitoksesta, olemassa olevan ydinvoimalaitoksen nykyaikaistamisesta, ydinpolttoaineen toimituksesta ja rikastamispalveluista tai polttoaineen jälleenkäsittelypalvelusta |
| --- | --- |

1.

Laajempi kuvaus vientisopimuksesta eli uudesta ydinvoimalaitoksesta, olemassa olevan ydinvoimalaitoksen nykyaikaistamisesta, ydinpolttoaineen toimituksesta ja rikastamispalveluista tai polttoaineen jälleenkäsittelypalvelusta

| 2. | Pääoman takaisinmaksu ja koron maksaminen liitteessä II olevan 3 artiklan a kohdan 1 alakohdan, 3 artiklan a kohdan 2 alakohdan tai 3 artiklan c kohdan mukaisesti |
| --- | --- |

2.

Pääoman takaisinmaksu ja koron maksaminen liitteessä II olevan 3 artiklan a kohdan 1 alakohdan, 3 artiklan a kohdan 2 alakohdan tai 3 artiklan c kohdan mukaisesti

| 3. | Jos julkista tukea tarjotaan liitteessä II olevan 3 artiklan c kohdan mukaisesti, ilmoittakaa






  — | takaisinmaksuprofiili |
| --- | --- | --- |

3.

Jos julkista tukea tarjotaan liitteessä II olevan 3 artiklan c kohdan mukaisesti, ilmoittakaa

—

takaisinmaksuprofiili

| — | takaisinmaksuerien maksuväli |
| --- | --- |

—

takaisinmaksuerien maksuväli

| — | aika luoton alkamisajankohdasta pääoman ensimmäiseen takaisinmaksuerään |
| --- | --- |

—

aika luoton alkamisajankohdasta pääoman ensimmäiseen takaisinmaksuerään

| — | ennen luoton alkamisajankohtaa pääomitetun koron määrä |
| --- | --- |

—

ennen luoton alkamisajankohtaa pääomitetun koron määrä

| — | keskimääräinen painotettu takaisinmaksuaika |
| --- | --- |

—

keskimääräinen painotettu takaisinmaksuaika

| — | selvitys, miksi tukea ei tarjota 3 artiklan a ja b kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

—

selvitys, miksi tukea ei tarjota 3 artiklan a ja b kohdan mukaisesti.

| 4. | Liitteessä II olevan 4 artiklan mukaisesti sovellettu vähimmäiskorko |
| --- | --- |

4.

Liitteessä II olevan 4 artiklan mukaisesti sovellettu vähimmäiskorko

j)   Liite IV, 9 artikla

| 1. | Laajempi kuvaus hankkeesta:






  — | uudet uusiutuvat energianlähteet ja vesilaitokset tai käytössä olevien uusiutuvien energianlähteiden ja vesilaitosten uudistaminen, mukaan luettuna liitteen IV lisäyksessä I luetellulla erityisalalla, tai |
| --- | --- | --- |

1.

Laajempi kuvaus hankkeesta:

—

uudet uusiutuvat energianlähteet ja vesilaitokset tai käytössä olevien uusiutuvien energianlähteiden ja vesilaitosten uudistaminen, mukaan luettuna liitteen IV lisäyksessä I luetellulla erityisalalla, tai

| — | jos kyse on vesivoimahankkeesta, määritellään uusi suuri vesivoimahanke (liitteen IV lisäyksen IV mukaisesti), tai |
| --- | --- |

—

jos kyse on vesivoimahankkeesta, määritellään uusi suuri vesivoimahanke (liitteen IV lisäyksen IV mukaisesti), tai

| — | jos kyse on liitteen IV lisäyksen II hankeluokkiin sisältyvästä hankkeesta, osoitetaan, miten hanke täyttää liitteessä IV olevan 2 artiklan b kohdassa asetetut tuen ehdot. |
| --- | --- |

—

jos kyse on liitteen IV lisäyksen II hankeluokkiin sisältyvästä hankkeesta, osoitetaan, miten hanke täyttää liitteessä IV olevan 2 artiklan b kohdassa asetetut tuen ehdot.

| 2. | Pääoman takaisinmaksu ja koron maksaminen liitteessä IV olevan 5 artiklan a kohdan 1 alakohdan, a kohdan 2 alakohdan tai artiklan c kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

2.

Pääoman takaisinmaksu ja koron maksaminen liitteessä IV olevan 5 artiklan a kohdan 1 alakohdan, a kohdan 2 alakohdan tai artiklan c kohdan mukaisesti.

| 3. | Jos julkista tukea tarjotaan liitteessä IV olevan 5 artiklan c kohdan mukaisesti, ilmoittakaa






  — | takaisinmaksuprofiili |
| --- | --- | --- |

3.

Jos julkista tukea tarjotaan liitteessä IV olevan 5 artiklan c kohdan mukaisesti, ilmoittakaa

—

takaisinmaksuprofiili

| — | takaisinmaksuerien maksuväli |
| --- | --- |

—

takaisinmaksuerien maksuväli

| — | aika luoton alkamisajankohdasta pääoman ensimmäiseen takaisinmaksuerään |
| --- | --- |

—

aika luoton alkamisajankohdasta pääoman ensimmäiseen takaisinmaksuerään

| — | ennen luoton alkamisajankohtaa pääomitetun koron määrä |
| --- | --- |

—

ennen luoton alkamisajankohtaa pääomitetun koron määrä

| — | keskimääräinen painotettu takaisinmaksuaika |
| --- | --- |

—

keskimääräinen painotettu takaisinmaksuaika

| — | selvitys, miksi tukea ei tarjota 5 artiklan a ja b kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

—

selvitys, miksi tukea ei tarjota 5 artiklan a ja b kohdan mukaisesti.

| 4. | Liitteessä IV olevan 6 artiklan mukaisesti sovellettu vähimmäiskorko |
| --- | --- |

4.

Liitteessä IV olevan 6 artiklan mukaisesti sovellettu vähimmäiskorko

k)   Liite X, 5 artikla

| 1. | Selvitys siitä, miksi sovelletaan hankerahoitukseen liittyviä ehtoja |
| --- | --- |

1.

Selvitys siitä, miksi sovelletaan hankerahoitukseen liittyviä ehtoja

| 2. | Avaimet käteen -sopimuksen arvo, alihankintasopimusten osuus jne. |
| --- | --- |

2.

Avaimet käteen -sopimuksen arvo, alihankintasopimusten osuus jne.

| 3. | Hankkeen laajempi kuvaus |
| --- | --- |

3.

Hankkeen laajempi kuvaus

| 4. | Ennen luoton alkamisajankohtaa tarjotun takuun tyyppi |
| --- | --- |

4.

Ennen luoton alkamisajankohtaa tarjotun takuun tyyppi

| 5. | Ennen luoton alkamisajankohtaa tarjotun poliittiseen riskiin liittyvän takuukatteen suuruus prosentteina |
| --- | --- |

5.

Ennen luoton alkamisajankohtaa tarjotun poliittiseen riskiin liittyvän takuukatteen suuruus prosentteina

| 6. | Ennen luoton alkamisajankohtaa tarjotun kaupalliseen riskiin liittyvän takuukatteen suuruus prosentteina |
| --- | --- |

6.

Ennen luoton alkamisajankohtaa tarjotun kaupalliseen riskiin liittyvän takuukatteen suuruus prosentteina

| 7. | Luoton alkamisajankohdan jälkeen tarjotun takuun tyyppi |
| --- | --- |

7.

Luoton alkamisajankohdan jälkeen tarjotun takuun tyyppi

| 8. | Luoton alkamisajankohdan jälkeen tarjotun poliittiseen riskiin liittyvän takuukatteen suuruus prosentteina |
| --- | --- |

8.

Luoton alkamisajankohdan jälkeen tarjotun poliittiseen riskiin liittyvän takuukatteen suuruus prosentteina

| 9. | Luoton alkamisajankohdan jälkeen tarjotun kaupalliseen riskiin liittyvän takuukatteen suuruus prosentteina |
| --- | --- |

9.

Luoton alkamisajankohdan jälkeen tarjotun kaupalliseen riskiin liittyvän takuukatteen suuruus prosentteina

| 10. | Rakennusajan pituus (tapauksen mukaan) |
| --- | --- |

10.

Rakennusajan pituus (tapauksen mukaan)

| 11. | Nostoajan pituus |
| --- | --- |

11.

Nostoajan pituus

| 12. | Keskimääräinen painotettu takaisinmaksuaika |
| --- | --- |

12.

Keskimääräinen painotettu takaisinmaksuaika

| 13. | Takaisinmaksuprofiili |
| --- | --- |

13.

Takaisinmaksuprofiili

| 14. | Takaisinmaksuerien maksuväli |
| --- | --- |

14.

Takaisinmaksuerien maksuväli

| 15. | Aika luoton alkamisajankohdasta pääoman ensimmäiseen takaisinmaksuerään |
| --- | --- |

15.

Aika luoton alkamisajankohdasta pääoman ensimmäiseen takaisinmaksuerään

| 16. | Luottoajan puoleenväliin mennessä takaisin maksetun pääoman osuus prosentteina |
| --- | --- |

16.

Luottoajan puoleenväliin mennessä takaisin maksetun pääoman osuus prosentteina

| 17. | Ennen luoton alkamisajankohtaa pääomitetun koron määrä |
| --- | --- |

17.

Ennen luoton alkamisajankohtaa pääomitetun koron määrä

| 18. | Muut vientiluottolaitoksen saamat maksut, kuten sitoumusmaksut (valinnainen paitsi kun ostaja on korkean tulotason OECD-maasta) |
| --- | --- |

18.

Muut vientiluottolaitoksen saamat maksut, kuten sitoumusmaksut (valinnainen paitsi kun ostaja on korkean tulotason OECD-maasta)

| 19. | Takuumaksu (valinnainen paitsi kun hanke toteutetaan korkean tulotason OECD-maassa) |
| --- | --- |

19.

Takuumaksu (valinnainen paitsi kun hanke toteutetaan korkean tulotason OECD-maassa)

| 20. | Vakuutus (ja tarvittaessa selitys) siitä, että toimeen liittyy tai sille on luonteenomaista jokin seuraavista:






  — | tietyn taloudellisen yksikön rahoitus siten, että luotonantaja hyväksyy kyseisen taloudellisen yksikön kassavirtojen ja tuoton käyttämisen lainan takaisinmaksuun ja sen varallisuuden käyttämisen luoton vakuutena |
| --- | --- | --- |

20.

Vakuutus (ja tarvittaessa selitys) siitä, että toimeen liittyy tai sille on luonteenomaista jokin seuraavista:

—

tietyn taloudellisen yksikön rahoitus siten, että luotonantaja hyväksyy kyseisen taloudellisen yksikön kassavirtojen ja tuoton käyttämisen lainan takaisinmaksuun ja sen varallisuuden käyttämisen luoton vakuutena

| — | vientitoimien rahoittaminen (oikeudellisesti ja taloudellisesti) riippumattoman hankeyhtiön, esimerkiksi erityisesti tiettyä tarkoitusta varten perustetun yhtiön (special purpose company), kanssa, kun kyseessä on omia tuloja tuottava investointihanke |
| --- | --- |

—

vientitoimien rahoittaminen (oikeudellisesti ja taloudellisesti) riippumattoman hankeyhtiön, esimerkiksi erityisesti tiettyä tarkoitusta varten perustetun yhtiön (special purpose company), kanssa, kun kyseessä on omia tuloja tuottava investointihanke

| — | asianmukainen riskin hajauttaminen hankkeeseen sitoutuneiden osapuolten, esimerkiksi yksityisten tai luottokelpoisten julkisten osakkaiden, viejien, luotonantajien ja ostositoumusten antajien kesken sekä riittävä oman pääoman osuus |
| --- | --- |

—

asianmukainen riskin hajauttaminen hankkeeseen sitoutuneiden osapuolten, esimerkiksi yksityisten tai luottokelpoisten julkisten osakkaiden, viejien, luotonantajien ja ostositoumusten antajien kesken sekä riittävä oman pääoman osuus

| — | hankkeen kassavirran riittävyys kattamaan toimintakulut ja velanhoitokustannukset koko takaisinmaksuajan |
| --- | --- |

—

hankkeen kassavirran riittävyys kattamaan toimintakulut ja velanhoitokustannukset koko takaisinmaksuajan

| — | hankkeen tuloista vähennetään ensiksi toimintakulut ja velanhoitokustannukset |
| --- | --- |

—

hankkeen tuloista vähennetään ensiksi toimintakulut ja velanhoitokustannukset

| — | muu kuin valtio-ostaja tai -lainaaja ilman valtion maksutakuuta |
| --- | --- |

—

muu kuin valtio-ostaja tai -lainaaja ilman valtion maksutakuuta

| — | omaisuuseriin perustuvia vakuuksia hankkeen tuotoille/omaisuudelle, esimerkiksi sijoituksia, pantteja tai kassavirtatilejä |
| --- | --- |

—

omaisuuseriin perustuvia vakuuksia hankkeen tuotoille/omaisuudelle, esimerkiksi sijoituksia, pantteja tai kassavirtatilejä

| — | vähän tai ei lainkaan turvautumista hankkeen yksityisen sektorin osakkaisiin tai hankkeen sidosryhmiin (sponsorit) hankkeen päätökseen saamisen jälkeen. |
| --- | --- |

—

vähän tai ei lainkaan turvautumista hankkeen yksityisen sektorin osakkaisiin tai hankkeen sidosryhmiin (sponsorit) hankkeen päätökseen saamisen jälkeen.

l)   Liite X, 5 artikla, hankkeet korkean tulotason OECD-maissa

| 1. | Hankkeen syndikoidun luoton kokonaismäärä mukaan luettuina julkisten ja yksityisten luotonantajien myöntämät lainat |
| --- | --- |

1.

Hankkeen syndikoidun luoton kokonaismäärä mukaan luettuina julkisten ja yksityisten luotonantajien myöntämät lainat

| 2. | Yksityisten luotonantajien myöntämän syndikoidun luoton kokonaismäärä |
| --- | --- |

2.

Yksityisten luotonantajien myöntämän syndikoidun luoton kokonaismäärä

| 3. | Osallistujien osuus syndikoidusta luotosta (prosentteina) |
| --- | --- |

3.

Osallistujien osuus syndikoidusta luotosta (prosentteina)

| 4. | Vakuutus seuraavista:






  — | Kun kyse on osallistumisesta luoton syndikointiin sellaisten yksityisten rahoituslaitosten kanssa, jotka eivät saa julkisesti tuettua vientiluottoa, osallistujan on oltava vähemmistöosakkaana ja tasavertaisessa asemassa luoton koko kestoajan. |
| --- | --- | --- |

4.

Vakuutus seuraavista:

—

Kun kyse on osallistumisesta luoton syndikointiin sellaisten yksityisten rahoituslaitosten kanssa, jotka eivät saa julkisesti tuettua vientiluottoa, osallistujan on oltava vähemmistöosakkaana ja tasavertaisessa asemassa luoton koko kestoajan.

| — | Edellä k alakohdan 19 alakohdassa ilmoitettu takuumaksu ei alita yksityisiltä markkinoilta saatavissa olevaa rahoitusta ja on verrannollinen vastaaviin maksuihin, joita muut syndikaattiin osallistuvat yksityiset rahoituslaitokset perivät. |
| --- | --- |

—

Edellä k alakohdan 19 alakohdassa ilmoitettu takuumaksu ei alita yksityisiltä markkinoilta saatavissa olevaa rahoitusta ja on verrannollinen vastaaviin maksuihin, joita muut syndikaattiin osallistuvat yksityiset rahoituslaitokset perivät.

LIITE VI

VÄHIMMÄISTAKUUMAKSUJEN LASKEMINEN

Vähimmäistakuumaksun kaava

Vientiluottoon, johon osallistuu maariskiluokkaan 1–7 luokiteltuun maahan sijoittautunut velallinen/takaaja, sovelletaan seuraavaa vähimmäistakuumaksun (MPR) laskentakaavaa:

Formula

jossa:

ai= maariskikerroin maariskiluokassa i (i = 1–7)

cin= ostajariskikerroin ostajaluokassa n (n = SOV+, SOV/CCO, CC1-CC5) maariskiluokassa i (i = 1–7)

bi= maaluokan riskiluokan i (i = 1–7) vakio

HOR= riskikauden pituus

PCC= kaupallisen riskin (ostajariskin) takuukate

PCP= poliittisen riskin (maariskin) takuukate

CEF= luoton lisävakuustekijä

QPFi= tuotteen laatua koskeva kerroin maariskiluokassa i (i = 1–7)

PCFi= takuukatetekijä maariskiluokassa i (i = 1–7)

BTSF= valtion luottoriskiä parempi tekijä

LCF= paikallisvaluuttaa koskeva tekijä

Sovellettava maariskiluokitus

Sovellettava maariskiluokitus määritetään 24 artiklan e kohdan mukaisesti ja sen perusteella määritetään maariskikerroin (ai) ja vakio (bi) seuraavan taulukon mukaisesti:

| | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| a | 0,090 | 0,200 | 0,350 | 0,550 | 0,740 | 0,900 | 1,100 |
| b | 0,350 | 0,350 | 0,350 | 0,350 | 0,750 | 1,200 | 1,800 |

1

2

3

4

5

6

7

a

0,090

0,200

0,350

0,550

0,740

0,900

1,100

b

0,350

0,350

0,350

0,350

0,750

1,200

1,800

Asianmukaisen ostajariskiluokan valinta

Asianmukaisen ostajariskiluokan valinnassa käytetään alla olevaa taulukkoa, joka sisältää maa- ja ostajariskiluokkien yhdistelmiä, jotka on vahvistettu ja sovittu yhtäpitävästi ostajariskiluokkien CC1–CC5 ja akkreditoitujen riskiluokituslaitosten luokitusten kanssa. Kunkin ostajariskiluokan (SOV+–CC5) laadulliset kuvaukset on tehty velallisten (ja takaajien) luokittelun helpottamiseksi ja ne esitetään liitteessä XII.

| Maariskiluokka |
| --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| SOV+ | SOV+ | SOV+ | SOV+ | SOV+ | SOV+ | SOV+ |
| SOV / CC0 | SOV / CC0 | SOV / CC0 | SOV / CC0 | SOV / CC0 | SOV / CC0 | SOV / CC0 |
| CC1 AAA–AA– | CC1 A+–A– | CC1 BBB+ – BBB– | CC1 BB+–BB | CC1 BB– | CC1 B+ | CC1 B |
| CC2 A+–A– | CC2 BBB+ – BBB– | CC2 BB+–BB | CC2 BB– | CC2 B+ | CC2 B | CC2 B– tai heikompi |
| CC3 BBB+ – BBB– | CC3 BB+–BB | CC3 BB– | CC3 B+ | CC3 B | CC3 B– tai heikompi | |
| CC4 BB+–BB | CC4 BB– | CC4 B+ | CC4 B | CC4 B– tai heikompi | | |
| CC5 BB– tai heikompi | CC5 B+ tai heikompi | CC5 B tai heikompi | CC5 B– tai heikompi | | | |

Maariskiluokka

1

2

3

4

5

6

7

SOV+

SOV+

SOV+

SOV+

SOV+

SOV+

SOV+

SOV / CC0

SOV / CC0

SOV / CC0

SOV / CC0

SOV / CC0

SOV / CC0

SOV / CC0

CC1 AAA–AA–

CC1 A+–A–

CC1 BBB+ – BBB–

CC1 BB+–BB

CC1 BB–

CC1 B+

CC1 B

CC2 A+–A–

CC2 BBB+ – BBB–

CC2 BB+–BB

CC2 BB–

CC2 B+

CC2 B

CC2 B– tai heikompi

CC3 BBB+ – BBB–

CC3 BB+–BB

CC3 BB–

CC3 B+

CC3 B

CC3 B– tai heikompi

CC4 BB+–BB

CC4 BB–

CC4 B+

CC4 B

CC4 B– tai heikompi

CC5 BB– tai heikompi

CC5 B+ tai heikompi

CC5 B tai heikompi

CC5 B– tai heikompi

Valittu ostajariskiluokka määrittää yhdessä sovellettavan maariskiluokan kanssa ostajariskikertoimen (cin), joka saadaan seuraavan taulukon mukaisesti:

| Ostajariski-luokka | Maariskiluokka |
| --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| SOV+ | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 |
| SOV / CC0 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 |
| CC1 | 0,110 | 0,120 | 0,110 | 0,100 | 0,100 | 0,100 | 0,125 |
| CC2 | 0,200 | 0,212 | 0,223 | 0,234 | 0,246 | 0,258 | 0,271 |
| CC3 | 0,270 | 0,320 | 0,320 | 0,350 | 0,380 | 0,480 | – |
| CC4 | 0,405 | 0,459 | 0,495 | 0,540 | 0,621 | – | – |
| CC5 | 0,630 | 0,675 | 0,720 | 0,810 | – | – | – |

Ostajariski-luokka

Maariskiluokka

1

2

3

4

5

6

7

SOV+

0,000

0,000

0,000

0,000

0,000

0,000

0,000

SOV / CC0

0,000

0,000

0,000

0,000

0,000

0,000

0,000

CC1

0,110

0,120

0,110

0,100

0,100

0,100

0,125

CC2

0,200

0,212

0,223

0,234

0,246

0,258

0,271

CC3

0,270

0,320

0,320

0,350

0,380

0,480

–

CC4

0,405

0,459

0,495

0,540

0,621

–

–

CC5

0,630

0,675

0,720

0,810

–

–

–

Riskikauden pituus (HOR)

Riskikauden pituus (HOR) lasketaan seuraavasti:

| | Tavanomaisten takaisinmaksuprofiilien osalta (pääoman takaisinmaksu puolivuosittaisina tasaerinä): |
| --- | --- |

Tavanomaisten takaisinmaksuprofiilien osalta (pääoman takaisinmaksu puolivuosittaisina tasaerinä):

Formula

| | Muiden kuin tavanomaisten maksuprofiilien osalta: |
| --- | --- |

Muiden kuin tavanomaisten maksuprofiilien osalta:

Formula

Ajan mittayksikkönä edellä olevissa kaavoissa on vuosi.

Kaupallisen riskin (ostajariskin) (Percentage of Cover for Commercial Risk, PCC) ja poliittisen riskin (maariskin) (Percentage of Cover for Political Risk, PCP) takuukate

Takuukate (PCC ja PCP) ilmaistaan MPR:n kaavassa desimaaliarvona (eli 95 prosenttia on 0,95).

Ostajariskien kattamiseen tarkoitetut lisävakuusjärjestelyt

Luoton lisävakuustekijän (CEF) arvo on 0 sellaisissa toimissa, joissa ei sovelleta ostajariskeihin liittyviä lisävakuusjärjestelyjä. Toimissa, joissa sovelletaan ostajariskeihin liittyviä lisävakuusjärjestelyjä, CEF:n arvo määritetään järjestelyn liitteen VIII mukaisesti (ottaen huomioon 31 artiklan c kohdan mukaiset rajoitukset), ja se voi olla enintään 0,35.

Tuotteen laatutekijä

Tuotteen laatutekijä (Quality of Product Factor, QPF) saadaan seuraavan taulukon mukaisesti:

| Tuotteen laatu | Maariskiluokka |
| --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| vakiotasoa rajoitetumpi | 0,9965 | 0,9935 | 0,9850 | 0,9825 | 0,9825 | 0,9800 | 0,9800 |
| vakiotaso | 1,0000 | 1,0000 | 1,0000 | 1,0000 | 1,0000 | 1,0000 | 1,0000 |
| vakiotasoa täydellisempi | 1,0035 | 1,0065 | 1,0150 | 1,0175 | 1,0175 | 1,0200 | 1,0200 |

Tuotteen laatu

Maariskiluokka

1

2

3

4

5

6

7

vakiotasoa rajoitetumpi

0,9965

0,9935

0,9850

0,9825

0,9825

0,9800

0,9800

vakiotaso

1,0000

1,0000

1,0000

1,0000

1,0000

1,0000

1,0000

vakiotasoa täydellisempi

1,0035

1,0065

1,0150

1,0175

1,0175

1,0200

1,0200

Takuukatetekijä

Takuukatetekijä (Percentage of Cover Factor, PCF) määritetään seuraavasti:

| | Kun ( max(PCC, PCP) ≤ 0,95, PCF = 1) |
| --- | --- |

Kun ( max(PCC, PCP) ≤ 0,95, PCF = 1)

| | Kun ( max(PCC, PCP) > 0,95, |
| --- | --- |

Kun ( max(PCC, PCP) > 0,95, Formula

Takuukatekerroin saadaan seuraavan taulukon mukaisesti:

| Maariskiluokka |
| --- |
| | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| Takuukatekerroin | 0,00000 | 0,00337 | 0,00489 | 0,01639 | 0,03657 | 0,05878 | 0,08598 |

Maariskiluokka

1

2

3

4

5

6

7

Takuukatekerroin

0,00000

0,00337

0,00489

0,01639

0,03657

0,05878

0,08598

Valtion luottoriskiä parempi tekijä (Better than Sovereign Factor, BTSF)

Kun velallinen on luokiteltu ostajariskiluokkaan ”valtion luottoriskiä parempi” (SOV+), BTSF = 0,9, muussa tapauksessa BTSF = 1.

Paikallisvaluuttaa koskeva tekijä (Local Currency Factor, LCF)

Toimessa, jossa maariskin lieventämisessä käytetään paikallisvaluuttaa, LCF:n arvo voi olla enintään 0,2. Kaikkien muiden toimien LCF:n arvo on 0.

LIITE VII

KOLMANNEN OSAPUOLEN MAKSUTAKUUN SOVELTAMISTA KOSKEVAT PERUSTEET JA EDELLYTYKSET SEKÄ MONENVÄLISTEN TAI ALUEELLISTEN INSTITUUTIOIDEN LUOKITTELU

TARKOITUS

Tässä liitteessä esitetään kolmannen osapuolen, myös järjestelyn 24 artiklan e kohdan mukaisesti luokiteltujen monenvälisten tai alueellisten instituutioiden, maksutakuun soveltamista koskevat perusteet ja edellytykset. Se sisältää myös perusteet, joiden mukaisesti monenvälisiä ja alueellisia instituutioita olisi arvioitava määritettäessä, luokitellaanko ne järjestelyn 28 artiklan mukaisesti.

SOVELTAMISALA

Tapaus 1:   Koko riskinalaisen määrän kattava takuu

Kun takaisinmaksutakuuna annettava vakuus yksiköltä kattaa koko riskinalaisen määrän (eli pääoman ja koron), voidaan soveltaa takaajan sijaintimaan maariskiluokitusta ja ostajariskiluokkaa, kun seuraavat ehdot täyttyvät:

| — | Takuu kattaa luoton koko voimassaoloajan. |
| --- | --- |

—

Takuu kattaa luoton koko voimassaoloajan.

| — | Takuu on peruuttamaton, varaukseton ja pyynnöstä saatavilla. |
| --- | --- |

—

Takuu on peruuttamaton, varaukseton ja pyynnöstä saatavilla.

| — | Takuu on oikeudellisesti pätevä ja täytäntöönpanokelpoinen takaajan sijaintimaan lainkäyttöalueella. |
| --- | --- |

—

Takuu on oikeudellisesti pätevä ja täytäntöönpanokelpoinen takaajan sijaintimaan lainkäyttöalueella.

| — | Takaaja on luottokelpoinen taatun velan suuruuteen nähden. |
| --- | --- |

—

Takaaja on luottokelpoinen taatun velan suuruuteen nähden.

| — | Takaajaan sovelletaan sijaintimaansa luotonannon valvontaa ja siirtomääräyksiä. |
| --- | --- |

—

Takaajaan sovelletaan sijaintimaansa luotonannon valvontaa ja siirtomääräyksiä.

Takaajina toimiviin luokiteltuihin monenvälisiin tai alueellisiin instituutioihin sovelletaan seuraavia ehtoja:

| — | Takuu kattaa luoton koko voimassaoloajan. |
| --- | --- |

—

Takuu kattaa luoton koko voimassaoloajan.

| — | Takuu on peruuttamaton, varaukseton ja pyynnöstä saatavilla. |
| --- | --- |

—

Takuu on peruuttamaton, varaukseton ja pyynnöstä saatavilla.

| — | Takaaja on oikeudellisesti vastuussa luoton koko määrästä. |
| --- | --- |

—

Takaaja on oikeudellisesti vastuussa luoton koko määrästä.

| — | Takaisinmaksut suoritetaan suoraan luotonantajalle. |
| --- | --- |

—

Takaisinmaksut suoritetaan suoraan luotonantajalle.

Jos takaaja on taattavan yksikön tytär- tai emoyhtiö, osallistujat määrittävät tapauskohtaisesti, 1) ovatko tytär- tai emoyhtiö keskinäisen suhteensa tai emoyhtiön oikeudellisten sitoumusten perusteella oikeudellisesti ja taloudellisesti riippumattomia ja kykeneekö yhtiö täyttämään maksuvelvoitteensa, 2) voivatko paikalliset tapahtumat/määräykset tai valtion puuttuminen vaikuttaa tytär-/emoyhtiöön ja 3) onko päätoimipaikka maksuvelvollinen, jos maksu laiminlyödään.

Tapaus 2:   Määrältään rajoitettu takuu

Kun takaisinmaksutakuuna annettava vakuus yksiköltä kattaa osan riskinalaisesta määrästä (eli pääomasta ja korosta), voidaan soveltaa takaajan sijaintimaan maariskiluokitusta ja ostajariskiluokkaa, kun tapauksessa 1 luetellut ehdot täyttyvät.

Takuun ulkopuolelle jäävään osuuteen sovelletaan velallisen maariskiluokitusta.

Monenvälisen tai alueellisen instituution luokittelu

Monenvälinen tai alueellinen instituutio on luokituskelpoinen, jos siihen ei sijaintimaassaan yleensä sovelleta luotonannon valvontaa ja siirtomääräyksiä. Tällaiset instituutiot luokitellaan maariskiluokkiin 0–7 tapauskohtaisesti arvioimalla kunkin instituution riski sen omien ansioiden ja sen perusteella,

| — | onko instituutio lainsäädännöllisesti ja taloudellisesti itsenäinen, |
| --- | --- |

—

onko instituutio lainsäädännöllisesti ja taloudellisesti itsenäinen,

| — | onko instituution koko varallisuus suojassa kansallistamiselta tai julistamiselta menetetyksi valtiolle, |
| --- | --- |

—

onko instituution koko varallisuus suojassa kansallistamiselta tai julistamiselta menetetyksi valtiolle,

| — | onko instituutiolla rajoittamaton vapaus varojen siirtämiseen ja muuntamiseen, |
| --- | --- |

—

onko instituutiolla rajoittamaton vapaus varojen siirtämiseen ja muuntamiseen,

| — | onko kyseessä instituutio, jonka toimintaan sen sijaintimaan hallitus ei puutu, |
| --- | --- |

—

onko kyseessä instituutio, jonka toimintaan sen sijaintimaan hallitus ei puutu,

| — | onko instituution toiminta verovapaata, ja |
| --- | --- |

—

onko instituution toiminta verovapaata, ja

| — | ovatko kaikki instituution jäsenvaltiot velvollisia antamaan lisäpääomaa sen velvoitteiden kattamiseksi. |
| --- | --- |

—

ovatko kaikki instituution jäsenvaltiot velvollisia antamaan lisäpääomaa sen velvoitteiden kattamiseksi.

Arvioinnissa olisi myös otettava huomioon maksurekisteritiedot aikaisemmista maakohtaisiin luottoriskeihin liittyvistä laiminlyöntitilanteista joko asianomaisessa sijaintimaassa tai velallisen maassa sekä mitkä tahansa muut tekijät, joilla saattaa olla vaikutusta arviointiin.

Luokiteltujen monenvälisten ja alueellisten instituutioiden luettelo ei ole tyhjentävä, ja osallistuja voi asettaa instituution tarkasteltavaksi edellä mainittujen näkökohtien perusteella. Osallistujien on julkistettava monenvälisiä ja alueellisia instituutioita koskevat luokittelut.

LIITE VIII

MAARISKIN LIEVENTÄMISMENETELMIÄ KOSKEVAT PERUSTEET JA EDELLYTYKSET JA OSTAJARISKEIHIN LIITTYVÄT LISÄVAKUUSJÄRJESTELYT

TARKOITUS

Tässä liitteessä annetaan yksityiskohtaiset tiedot järjestelyn 30 artiklan a kohdassa lueteltujen maariskin lieventämismenetelmien ja järjestelyn 31 artiklan a kohdassa lueteltujen ostajariskien kattamiseen tarkoitettujen lisävakuusjärjestelyjen käytöstä. Niiden käyttöön sovellettavat perusteet, edellytykset ja erityistilanteet pätevät myös vähimmäistakuumaksuihin kohdistuviin vaikutuksiin.

MAARISKIN LIEVENTÄMISMENETELMÄT

1.   
  Ulkomailla sijaitseva tulevien rahavirtojen rakenne ja sulkutili

Määritelmä:

Kirjallinen asiakirja, kuten kirjallinen sopimus, oikeuden luovutus tai toimitsijamiesjärjestely, joka on sinetöity ja toimitettu kolmannelle osapuolelle eli henkilölle, joka ei ole välineessä asianosaisena, pidettäväksi tämän hallussa tiettyjen edellytysten täyttymiseen asti ja tämän jälkeen toimitettavaksi toiselle osapuolelle täytäntöönpanoa varten. Seuraavien perusteiden täyttyessä ja luetellut lisätekijät huomioon ottaen siirtoriskejä voidaan tällä menetelmällä vähentää tai poistaa erityisesti korkeamman riskin maariskiluokkiin kuuluvissa maissa.

Perusteet:

Sulkutili liittyy valuuttatulohankkeeseen, ja sille ohjautuvat rahavirrat ovat hankkeen tuottamia ja/tai muita ulkomaan vientisaatavia.

Sulkutilit ovat ns. offshore-tilejä eli ne sijaitsevat hankkeen ulkopuolisessa maassa, jossa siirtoriskit tai muut maariskit ovat hyvin vähäisiä (eli luokkaan 0 kuuluvassa maassa).

Sulkutilit sijaitsevat ensiluokkaisessa pankissa, joka ei ole velallisen tai tämän maan välittömässä tai välillisessä valvonnassa.

Tilin varat on turvattu pitkäaikaisilla tai muilla asianmukaisilla sopimuksilla.

Tilin kautta kulkevat velallisen tulonlähteet (eli hankkeen tuottamat ja/tai muista lähteistä peräisin olevat varat) ovat kovaa valuuttaa ja niiden voidaan kohtuudella odottaa yhteenlaskettuina riittävän lainanhoitoon luoton koko keston ajan, ja ne tulevat yhdeltä tai useammalta luottokelpoiselta ulkomaiselta asiakkaalta, joka on sijoittautunut hankkeen sijaintimaata parempaan riskiluokkaan kuuluvaan maahan (yleensä luokkaan 0 kuuluvaan maahan).

Velallinen kehottaa peruuttamattomasti ulkomaisia asiakkaita suorittamaan maksun suoraan tilille (eli maksuja ei ohjata velallisen hallinnassa olevan tilin tai tämän maan kautta).

Tilin katteen on vastattava vähintään kuuden kuukauden velanhoitomaksuja. Sovellettaessa hankerahoitusrakenteen mukaisia joustavia takaisinmaksuehtoja tilin katteen on vastattava

tosiasiallisia kuuden kuukauden velanhoitokustannuksia kyseisten joustavien ehtojen mukaisesti; tämä määrä voi vaihdella eri aikoina velanhoitoprofiilista riippuen.

| — | Velallisen tilinkäyttöoikeus on rajoitettu (eli tilinkäyttö sallitaan luottoehtojen mukaisten velanhoitomaksujen suorittamisen jälkeen). |
| --- | --- |

—

Velallisen tilinkäyttöoikeus on rajoitettu (eli tilinkäyttö sallitaan luottoehtojen mukaisten velanhoitomaksujen suorittamisen jälkeen).

| — | Tilille talletettujen tulojen välittömäksi edunsaajaksi nimetään luotonantaja luoton koko keston ajaksi. |
| --- | --- |

—

Tilille talletettujen tulojen välittömäksi edunsaajaksi nimetään luotonantaja luoton koko keston ajaksi.

| — | Tilin avaamiseen on saatu kaikki tarvittavat juridiset valtuutukset paikallisilta ja muilta asianomaisilta viranomaisilta. |
| --- | --- |

—

Tilin avaamiseen on saatu kaikki tarvittavat juridiset valtuutukset paikallisilta ja muilta asianomaisilta viranomaisilta.

| — | Sulkutili ja sopimusperusteiset järjestelyt eivät voi olla ehdollisia ja/tai kumottavissa ja/tai kestoltaan rajoitettuja. |
| --- | --- |

—

Sulkutili ja sopimusperusteiset järjestelyt eivät voi olla ehdollisia ja/tai kumottavissa ja/tai kestoltaan rajoitettuja.

Muut huomioon otettavat tekijät:

Menetelmää sovelletaan tarkastellen tapauskohtaisesti edellä mainittuja tekijöitä ja ottaen huomioon muun muassa seuraavat tekijät:

| — | maa, velallinen (joko julkinen tai yksityinen), ala, haavoittuvuus suhteessa asianomaisiin hyödykkeisiin tai palveluihin, myös niiden saatavuus luoton koko keston ajan, asiakkaat |
| --- | --- |

—

maa, velallinen (joko julkinen tai yksityinen), ala, haavoittuvuus suhteessa asianomaisiin hyödykkeisiin tai palveluihin, myös niiden saatavuus luoton koko keston ajan, asiakkaat

| — | oikeudelliset rakenteet, esimerkiksi se, onko menetelmä riittävän riippumaton velallisen tai tämän maan vaikutusmahdollisuuksista |
| --- | --- |

—

oikeudelliset rakenteet, esimerkiksi se, onko menetelmä riittävän riippumaton velallisen tai tämän maan vaikutusmahdollisuuksista

| — | missä määrin valtio voi puuttua menetelmään, uusia sen tai vetäytyä siitä |
| --- | --- |

—

missä määrin valtio voi puuttua menetelmään, uusia sen tai vetäytyä siitä

| — | onko tili riittävästi suojattu hankekohtaisilta riskeiltä |
| --- | --- |

—

onko tili riittävästi suojattu hankekohtaisilta riskeiltä

| — | tilille ohjautuvien rahavirtojen määrä ja tapa riittävien rahavirtojen säilyttämiseksi |
| --- | --- |

—

tilille ohjautuvien rahavirtojen määrä ja tapa riittävien rahavirtojen säilyttämiseksi

| — | tilanne Pariisin klubin osalta (esimerkiksi mahdollinen poikkeus) |
| --- | --- |

—

tilanne Pariisin klubin osalta (esimerkiksi mahdollinen poikkeus)

| — | muiden maariskien kuin siirtoriskin mahdollinen vaikutus |
| --- | --- |

—

muiden maariskien kuin siirtoriskin mahdollinen vaikutus

| — | suojautuminen maakohtaisilta riskeiltä tilin sijaintimaassa |
| --- | --- |

—

suojautuminen maakohtaisilta riskeiltä tilin sijaintimaassa

| — | asiakkaiden kanssa tehdyt sopimukset niiden luonne ja kesto mukaan luettuina |
| --- | --- |

—

asiakkaiden kanssa tehdyt sopimukset niiden luonne ja kesto mukaan luettuina

| — | odotettujen valuuttatulojen kokonaismäärä suhteessa luoton kokonaismäärään. |
| --- | --- |

—

odotettujen valuuttatulojen kokonaismäärä suhteessa luoton kokonaismäärään.

Vähimmäistakuumaksuihin kohdistuva vaikutus

Tämän maariskin lieventämismenetelmän soveltaminen voi johtaa toimeen sovellettavan maariskiluokituksen parantumiseen yhdellä luokalla muissa kuin maariskiluokkaan 1 kuuluvissa toimissa.

2.   
  Paikallisvaluuttamääräinen rahoitus

Määritelmä:

Sopimus ja rahoitus neuvotellaan muunnettavissa ja saatavilla olevissa paikallisissa valuutoissa, jotka ovat muita kuin kovia valuuttoja, ja rahoitus hoidetaan paikallisesti siirtoriskin lieventämiseksi tai poistamiseksi. Kahden ensimmäisen maakohtaisen luottoriskin esiintyminen ei periaatteessa vaikuta paikallisessa valuutassa olevaan ensisijaiseen velkasitoumukseen.

Perusteet:

| — | Vientiluottolaitoksen vastuu tai suoralle luotonantajalle suoritettavat korvaukset tai maksut ilmaistaan ja suoritetaan paikallisessa valuutassa. |
| --- | --- |

—

Vientiluottolaitoksen vastuu tai suoralle luotonantajalle suoritettavat korvaukset tai maksut ilmaistaan ja suoritetaan paikallisessa valuutassa.

| — | Vientiluottolaitokselle ei yleensä synny siirtoriskiä. |
| --- | --- |

—

Vientiluottolaitokselle ei yleensä synny siirtoriskiä.

| — | Paikallisessa valuutassa tehtyjä talletuksia ei yleensä tarvitse muuntaa kovaksi valuutaksi. |
| --- | --- |

—

Paikallisessa valuutassa tehtyjä talletuksia ei yleensä tarvitse muuntaa kovaksi valuutaksi.

| — | Takaisinmaksua, jonka luotonsaaja suorittaa omassa valuutassaan ja omassa maassaan, pidetään laillisena velanmaksuna. |
| --- | --- |

—

Takaisinmaksua, jonka luotonsaaja suorittaa omassa valuutassaan ja omassa maassaan, pidetään laillisena velanmaksuna.

| — | Jos luotonsaajan tulot ovat sen omassa valuutassa, luotonsaaja on suojattu valuuttakurssien haitalliselta vaihtelulta. |
| --- | --- |

—

Jos luotonsaajan tulot ovat sen omassa valuutassa, luotonsaaja on suojattu valuuttakurssien haitalliselta vaihtelulta.

| — | Luotonsaajan maan siirtomääräykset eivät vaikuta luotonsaajan takaisinmaksuvelvoitteisiin, jotka säilyvät paikallisessa valuutassa. |
| --- | --- |

—

Luotonsaajan maan siirtomääräykset eivät vaikuta luotonsaajan takaisinmaksuvelvoitteisiin, jotka säilyvät paikallisessa valuutassa.

Muut huomioon otettavat tekijät:

Menetelmää sovelletaan valikoivasti muunnettaviin ja siirrettäviin valuuttoihin silloin, kun talous on terveellä perustalla. Osallistujan vientiluottolaitoksen tulisi pystyä täyttämään sen omassa valuutassa ilmaistut maksuvelvoitteet, jos paikallisesta valuutasta tulee joko ei-siirrettävä tai ei-muunnettava valuutta sen jälkeen, kun vientiluottolaitos on hyväksynyt vastuun. (Tämä riski kohdistuisi kuitenkin suoraan luotonantajaan.)

Vähimmäistakuumaksuihin kohdistuva vaikutus

Tämän maariskin lieventämismenetelmän soveltaminen voi johtaa vähimmäistakuumaksun maakohtaista luottoriskiä koskevan osuuden enintään 20 prosentin alennukseen (eli paikallisvaluuttaa koskeva tekijä (LCF) on enintään 0,2).

OSTAJARISKEIHIN LIITTYVÄT LISÄVAKUUSJÄRJESTELYT

Jäljempänä olevassa taulukossa määritellään, mitä lisävakuusjärjestelyjä voidaan soveltaa ostajariskien kattamiseksi ja miten paljon ne voivat enimmillään vaikuttaa sovellettaviin vähimmäistakuumaksuihin vähimmäistakuumaksun kaavaan sisältyvän CEF:n kautta.

| Luoton lisävakuus | Määritelmä | CEF enintään |
| --- | --- | --- |
| Sopimus-tuottojen tai sopimus-saatavien siirtäminen | Jos luotonsaaja on tehnyt sopimuksia joko ulkomaisten tai paikallisten vahvojen ostositoumusten antajien kanssa, sopimuksen oikeudellisesti pätevä siirto antaa oikeuden toteuttaa luotonsaajan sopimukset ja/tai tehdä päätöksiä luotonsaajan voimassa olevista sopimuksista luoton laiminlyönnin jälkeen. Luotonantajat voivat hakea toimeen osallistuvan kolmannen osapuolen kanssa (kaivos- tai energia-alaa koskevassa toimessa paikallishallinnon virasto) tehdyn suoran sopimuksen perusteella valtion hallinnosta oikaisua pakkolunastuksen tai toimeen liittyvien muiden sopimusvelvoitteiden rikkomisen vuoksi.
  Haasteellisilla markkinoilla tai alalla toimivalla yrityksellä voi olla tuotannon myyntiin liittyviä saatavia yhdeltä tai useammalta yritykseltä, joka toimii vakaammassa ympäristössä. Tällaiset saatavat ovat usein kovaa valuuttaa, mutta niihin ei sovelleta erityisiä sopimusehtoja. Näiden saatavien siirtämiseen saattaa liittyä luotonsaajan omaisuuseriin perustuva vakuus, joka antaa luotonantajalle erityiskohtelun luotonsaajan synnyttämän kassavirran osalta. | 0,10 |
| Omaisuus-eriin perustuva vakuus | Omaisuuserien hallinta osoitetaan panttaamalla (1) kaikki irtain ja arvokas omaisuus ja (2) itsessään arvokas omaisuus.
  Omaisuuseriin perustuva vakuus, joka koskee esimerkiksi veturia, lääkinnällistä laitteistoa tai rakennusvälineitä, voidaan lunastaa melko helposti. Tällaista vakuutta arvioidessaan vientiluottolaitoksen on otettava huomioon, onko lunastaminen oikeudellisesti helppoa. Arvo on toisin sanoen suurempi, kun omaisuuseriin perustuvaa vakuutta täydentää vakiintunut oikeudellinen järjestely, ja arvo on pienempi, kun oikeudelliset mahdollisuudet lunastaa vakuuden kohde ovat kyseenalaiset. Omaisuuseriin perustuvan vakuuden täsmällinen arvo määräytyy markkinoiden perusteella, minkä yhteydessä asiaankuuluvat ”markkinat” ulottuvat paikallismarkkinoita laajemmalle, koska pääoma voidaan siirtää toiselle lainkäyttöalueelle. HUOM: Luoton lisävakuuden soveltaminen omaisuuseriin perustuvan vakuuden yhteydessä koskee ostajariskiä, jossa omaisuuseriin perustuva vakuus on voimassa siinä maassa, jossa on toimen kotipaikka. | 0,25 |
| Käyttö-omaisuuteen perustuva vakuus | Käyttöomaisuuteen perustuva vakuus on tyypillisin kaluston osa, joka voidaan sen fyysisten ominaisuuksien vuoksi pidättää, kuten turbiini tai kokoamislinjaan integroitu valmistuskoneisto. Käyttöomaisuuteen perustuvan vakuuden tarkoitus ja arvo perustuu siihen, että vientiluottolaitoksella on laajemmat mahdollisuudet käyttää omaisuutta luottotappioiden hyvittämiseksi. Käyttöomaisuuteen perustuvan vakuuden arvo riippuu taloudellisista ja oikeudellisista tekijöistä, markkinoihin liittyvistä tekijöistä ja muista tekijöistä. | 0,15 |
| Sulkutili | Sulkutilit ovat velanhoidon varantotilejä, jotka toimivat vakuuksina luotonantajille, tai muun muotoisia käteissaatavatilejä, jotka toimivat vakuuksina luotonantajille ja joita hallinnoiva osapuoli ei ole ostajan/velallisen valvonnassa eikä sillä ole yhteisiä omistuksia tämän kanssa. Kyseinen summa on talletettava sulkutilille ennakkoon. Tällaisen vakuuden arvo on lähes aina 100 prosenttia kyseisillä käteistileillä olevasta nimellissummasta. Sulkutilin ansiosta käteisvarojen käyttöä voidaan valvoa tehokkaammin ja voidaan varmistaa, että velka suoritetaan ennen muuta harkinnanvaraista kulutusta. HUOM. Sulkutilin käyttö luoton lisävakuutena kohdistuu ostajariskiin, jolloin sulkutiliä pidetään siinä maassa, jossa on toimen kotipaikka. Käteisvakuus vähentää merkittävästi katettujen lainanlyhennysten luottotappion riskiä. | sulkutilille talletettu summa osuutena luotosta enintään 0,10 |

Luoton lisävakuus

Määritelmä

CEF enintään

Sopimus-tuottojen tai sopimus-saatavien siirtäminen

Jos luotonsaaja on tehnyt sopimuksia joko ulkomaisten tai paikallisten vahvojen ostositoumusten antajien kanssa, sopimuksen oikeudellisesti pätevä siirto antaa oikeuden toteuttaa luotonsaajan sopimukset ja/tai tehdä päätöksiä luotonsaajan voimassa olevista sopimuksista luoton laiminlyönnin jälkeen. Luotonantajat voivat hakea toimeen osallistuvan kolmannen osapuolen kanssa (kaivos- tai energia-alaa koskevassa toimessa paikallishallinnon virasto) tehdyn suoran sopimuksen perusteella valtion hallinnosta oikaisua pakkolunastuksen tai toimeen liittyvien muiden sopimusvelvoitteiden rikkomisen vuoksi.

Haasteellisilla markkinoilla tai alalla toimivalla yrityksellä voi olla tuotannon myyntiin liittyviä saatavia yhdeltä tai useammalta yritykseltä, joka toimii vakaammassa ympäristössä. Tällaiset saatavat ovat usein kovaa valuuttaa, mutta niihin ei sovelleta erityisiä sopimusehtoja. Näiden saatavien siirtämiseen saattaa liittyä luotonsaajan omaisuuseriin perustuva vakuus, joka antaa luotonantajalle erityiskohtelun luotonsaajan synnyttämän kassavirran osalta.

0,10

Omaisuus-eriin perustuva vakuus

Omaisuuserien hallinta osoitetaan panttaamalla (1) kaikki irtain ja arvokas omaisuus ja (2) itsessään arvokas omaisuus.

Omaisuuseriin perustuva vakuus, joka koskee esimerkiksi veturia, lääkinnällistä laitteistoa tai rakennusvälineitä, voidaan lunastaa melko helposti. Tällaista vakuutta arvioidessaan vientiluottolaitoksen on otettava huomioon, onko lunastaminen oikeudellisesti helppoa. Arvo on toisin sanoen suurempi, kun omaisuuseriin perustuvaa vakuutta täydentää vakiintunut oikeudellinen järjestely, ja arvo on pienempi, kun oikeudelliset mahdollisuudet lunastaa vakuuden kohde ovat kyseenalaiset. Omaisuuseriin perustuvan vakuuden täsmällinen arvo määräytyy markkinoiden perusteella, minkä yhteydessä asiaankuuluvat ”markkinat” ulottuvat paikallismarkkinoita laajemmalle, koska pääoma voidaan siirtää toiselle lainkäyttöalueelle. HUOM: Luoton lisävakuuden soveltaminen omaisuuseriin perustuvan vakuuden yhteydessä koskee ostajariskiä, jossa omaisuuseriin perustuva vakuus on voimassa siinä maassa, jossa on toimen kotipaikka.

0,25

Käyttö-omaisuuteen perustuva vakuus

Käyttöomaisuuteen perustuva vakuus on tyypillisin kaluston osa, joka voidaan sen fyysisten ominaisuuksien vuoksi pidättää, kuten turbiini tai kokoamislinjaan integroitu valmistuskoneisto. Käyttöomaisuuteen perustuvan vakuuden tarkoitus ja arvo perustuu siihen, että vientiluottolaitoksella on laajemmat mahdollisuudet käyttää omaisuutta luottotappioiden hyvittämiseksi. Käyttöomaisuuteen perustuvan vakuuden arvo riippuu taloudellisista ja oikeudellisista tekijöistä, markkinoihin liittyvistä tekijöistä ja muista tekijöistä.

0,15

Sulkutili

Sulkutilit ovat velanhoidon varantotilejä, jotka toimivat vakuuksina luotonantajille, tai muun muotoisia käteissaatavatilejä, jotka toimivat vakuuksina luotonantajille ja joita hallinnoiva osapuoli ei ole ostajan/velallisen valvonnassa eikä sillä ole yhteisiä omistuksia tämän kanssa. Kyseinen summa on talletettava sulkutilille ennakkoon. Tällaisen vakuuden arvo on lähes aina 100 prosenttia kyseisillä käteistileillä olevasta nimellissummasta. Sulkutilin ansiosta käteisvarojen käyttöä voidaan valvoa tehokkaammin ja voidaan varmistaa, että velka suoritetaan ennen muuta harkinnanvaraista kulutusta. HUOM. Sulkutilin käyttö luoton lisävakuutena kohdistuu ostajariskiin, jolloin sulkutiliä pidetään siinä maassa, jossa on toimen kotipaikka. Käteisvakuus vähentää merkittävästi katettujen lainanlyhennysten luottotappion riskiä.

sulkutilille talletettu summa osuutena luotosta enintään 0,10

LIITE IX

KEHITYSAVUN LAADUN ARVIOINTIPERUSTEET

Kehitysavulla rahoitettujen hankkeiden laadun arviointi

OECD:n kehitysapukomitea DAC on kehittänyt viime vuosina perusteita, joiden avulla pyritään varmistamaan, että osittain tai kokonaan julkisella kehitysavulla (ODA) rahoitetut kehitysmaahankkeet edistävät kehitystä. Nämä perusteet on lueteltu olennaisilta osiltaan

| — | DAC:n perusteissa hankkeiden ennakkoarviointia varten (DAC Principles for Project Appraisal, 1988) |
| --- | --- |

—

DAC:n perusteissa hankkeiden ennakkoarviointia varten (DAC Principles for Project Appraisal, 1988)

| — | yhdistelmärahoitusta ja sidottua tai osittain sitomatonta julkista kehitysapua koskevissa DAC:n suuntaviivoissa (DAC Guiding Principles for Associated Financing and Tied and Partially Untied Official Development Assistance, 1987) |
| --- | --- |

—

yhdistelmärahoitusta ja sidottua tai osittain sitomatonta julkista kehitysapua koskevissa DAC:n suuntaviivoissa (DAC Guiding Principles for Associated Financing and Tied and Partially Untied Official Development Assistance, 1987)

| — | julkisen kehitysavun hyvissä hankintakäytännöissä (Good Procurement Practices for Official Development Aid, 1986). |
| --- | --- |

—

julkisen kehitysavun hyvissä hankintakäytännöissä (Good Procurement Practices for Official Development Aid, 1986).

HANKKEEN YHTEENSOPIVUUS VASTAANOTTAJAMAAN YLEISTEN INVESTOINTITAVOITTEIDEN KANSSA (HANKKEIDEN VALINTA)

Onko hanke osa vastaanottajamaan keskeisten rahoitus- ja suunnitteluviranomaisten jo hyväksymiä investointiohjelmia tai julkisten varojen käyttöohjelmia?

(On ilmoitettava asiakirja, jossa hanke mainitaan, esimerkiksi vastaanottajamaan julkinen sijoitusohjelma.)

Rahoittaako jokin kansainvälinen kehitysapurahoituslaitos osan hankkeesta?

Onko todisteita siitä, että jokin kansainvälinen kehitysapurahoituslaitos tai jokin muu DAC:n jäsen on harkinnut hankkeen rahoittamista ja hylännyt sen kehitysyhteistyön kannalta vähämerkityksisenä?

Kun on kyse yksityisen sektorin hankkeesta, onko vastaanottajamaan hallitus hyväksynyt hankkeen?

Sovelletaanko hankkeeseen sellaista hallitustenvälistä sopimusta, joka antaa avunantajalle laajemman avustustoimintavalikoiman vastaanottajamaassa?

HANKKEIDEN VALMISTELU JA ENNAKKOARVIOINTI

Onko hanke valmisteltu, suunniteltu ja arvioitu sellaisten vaatimusten ja perusteiden mukaisesti, jotka vastaavat suurin piirtein DAC:n määrittämiä hankkeiden ennakkoarvioinnin perusteita (PPA)? Hankkeen arvioinnissa huomioon otettavat tekijät ovat

| a) | taloudelliset tekijät (PPA:n kohdat 30–38) |
| --- | --- |

a)

taloudelliset tekijät (PPA:n kohdat 30–38)

| b) | tekniset tekijät (PPA:n 22 kohta) |
| --- | --- |

b)

tekniset tekijät (PPA:n 22 kohta)

| c) | rahoitukselliset tekijät (PPA:n 23–29 kohta). |
| --- | --- |

c)

rahoitukselliset tekijät (PPA:n 23–29 kohta).

Kun on kyse tuottavasta hankkeesta, erityisesti jos tuotanto on suunnattu markkinoille, joilla on kilpailua, onko kehitysapurahoituksen lahja-aste saatettu varojen loppukäyttäjän käyttöön? (PPA:n 25 kohta)

| a) | institutionaalisten tekijöiden arviointi (PPA:n 40–44 kohta) |
| --- | --- |

a)

institutionaalisten tekijöiden arviointi (PPA:n 40–44 kohta)

| b) | sosiaalinen analyysi sekä kustannusten ja etujen jakaantumisen määrittely (PPA:n 47–57 kohta) |
| --- | --- |

b)

sosiaalinen analyysi sekä kustannusten ja etujen jakaantumisen määrittely (PPA:n 47–57 kohta)

| c) | ympäristötekijöiden arviointi (PPA:n 55–57 kohta). |
| --- | --- |

c)

ympäristötekijöiden arviointi (PPA:n 55–57 kohta).

HANKINTAMENETTELYT

Mitä seuraavista hankintamenettelyistä käytetään? (Periaatteet on määritelty julkisen kehitysavun hyvissä hankintakäytännöissä.)

| a) | Kansainvälinen tarjouskilpailu (Hankintakäytäntöjen periaate III ja sen liite 2: Tehokkaan kansainvälisen tarjouskilpailun vähimmäisvaatimukset) |
| --- | --- |

a)

Kansainvälinen tarjouskilpailu (Hankintakäytäntöjen periaate III ja sen liite 2: Tehokkaan kansainvälisen tarjouskilpailun vähimmäisvaatimukset)

| b) | Kansallinen tarjouskilpailu (periaate IV) |
| --- | --- |

b)

Kansallinen tarjouskilpailu (periaate IV)

| c) | Epävirallinen kilpailu ja suorat neuvottelut (periaatteet V, A tai B). |
| --- | --- |

c)

Epävirallinen kilpailu ja suorat neuvottelut (periaatteet V, A tai B).

Onko hankintojen hinnan ja laadun tarkistusta suunniteltu? (PPA:n kohta 63)

LIITE X

HANKERAHOITUSTOIMIIN SOVELLETTAVAT EHDOT

I   LUKU

Yleiset määräykset

1.   SOVELTAMISALA

| a) | Tässä liitteessä esitetään ne ehdot, joiden soveltamista osallistujat voivat tukea lisäyksessä 1 vahvistetut kelpoisuusehdot täyttävien hankerahoitustoimien yhteydessä. |
| --- | --- |

a)

Tässä liitteessä esitetään ne ehdot, joiden soveltamista osallistujat voivat tukea lisäyksessä 1 vahvistetut kelpoisuusehdot täyttävien hankerahoitustoimien yhteydessä.

| b) | Jos tilanteista ei määrätä erikseen tässä liitteessä, niihin sovelletaan järjestelyn ehtoja. |
| --- | --- |

b)

Jos tilanteista ei määrätä erikseen tässä liitteessä, niihin sovelletaan järjestelyn ehtoja.

II   LUKU

Rahoitusehdot
   (37)

2.   ENIMMÄISTAKAISINMAKSUAJAT

Enimmäistakaisinmaksuaika on 14 vuotta.

3.   PÄÄOMAN TAKAISINMAKSU JA KORON MAKSAMINEN

Vientiluoton pääoma voidaan maksaa takaisin erisuuruisina erinä ja pääomaa korkoineen voidaan lyhentää harvemmin kuin puolivuosittain, kunhan seuraavat ehdot täyttyvät:

| a) | Mikään yksittäinen pääoman takaisinmaksuerä tai kuuden kuukauden sisällä tapahtuva sarja takaisinmaksuja ei saa ylittää 25:tä prosenttia luoton pääomasta. |
| --- | --- |

a)

Mikään yksittäinen pääoman takaisinmaksuerä tai kuuden kuukauden sisällä tapahtuva sarja takaisinmaksuja ei saa ylittää 25:tä prosenttia luoton pääomasta.

| b) | Ensimmäinen takaisinmaksuerä on suoritettava viimeistään 24 kuukauden kuluttua luoton alkamisajankohdasta, ja tuolloin on luoton pääomasta oltava maksettuna takaisin vähintään 2 prosenttia. |
| --- | --- |

b)

Ensimmäinen takaisinmaksuerä on suoritettava viimeistään 24 kuukauden kuluttua luoton alkamisajankohdasta, ja tuolloin on luoton pääomasta oltava maksettuna takaisin vähintään 2 prosenttia.

| c) | Korkoa on maksettava vähintään joka 12. kuukausi, ja ensimmäinen erä maksetaan viimeistään kuuden kuukauden kuluttua luoton alkamisajankohdasta. |
| --- | --- |

c)

Korkoa on maksettava vähintään joka 12. kuukausi, ja ensimmäinen erä maksetaan viimeistään kuuden kuukauden kuluttua luoton alkamisajankohdasta.

| d) | Keskimääräinen painotettu takaisinmaksuaika ei saa ylittää seitsemää vuotta ja kolmea kuukautta. |
| --- | --- |

d)

Keskimääräinen painotettu takaisinmaksuaika ei saa ylittää seitsemää vuotta ja kolmea kuukautta.

| e) | Osallistujan on tehtävä tämän liitteen 5 artiklan mukainen ennakkoilmoitus. |
| --- | --- |

e)

Osallistujan on tehtävä tämän liitteen 5 artiklan mukainen ennakkoilmoitus.

4.   KIINTEÄT VÄHIMMÄISKOROT

Kun osallistujat antavat virallista rahoitustukea kiinteäkorkoisille lainoille,

| a) | osallistujat soveltavat enintään 12 vuoden takaisinmaksuaikoihin asianmukaisia markkinaviitekorkoja, jotka on määritetty järjestelyn 20 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

osallistujat soveltavat enintään 12 vuoden takaisinmaksuaikoihin asianmukaisia markkinaviitekorkoja, jotka on määritetty järjestelyn 20 artiklan mukaisesti;

| b) | yli 12 vuoden takaisinmaksuaikaan sovelletaan 20 peruspisteen korotusta markkinaviitekorkoihin kaikkien valuuttojen osalta. |
| --- | --- |

b)

yli 12 vuoden takaisinmaksuaikaan sovelletaan 20 peruspisteen korotusta markkinaviitekorkoihin kaikkien valuuttojen osalta.

III   LUKU

Menettelyt

5.   ENNAKKOILMOITUS HANKERAHOITUSTOIMISTA

Osallistujan on ilmoitettava kaikille osallistujille aikeestaan myöntää tukea tämän liitteen ehtojen mukaisesti vähintään kymmenen kalenteripäivää ennen sitoumuksen tekemistä. Ilmoitus on toimitettava järjestelyn liitteen V mukaisesti. Jos joku toinen osallistuja pyytää keskusteluja näiden 10 vuorokauden aikana, aloitteen tehneen osallistujan on odotettava vielä toiset kymmenen vuorokautta, ennen kuin se sitoutuu tukemaan kyseisiä ehtoja.

Lisäys 1

Hankerahoitustoimia koskevat kelpoisuusehdot

I.   PERUSEHDOT

Toimeen liittyvät tai sille ovat luonteenomaista seuraavat:

| a) | Tietyn taloudellisen yksikön rahoitus siten, että luotonantaja hyväksyy kyseisen taloudellisen yksikön kassavirtojen ja tuoton käyttämisen lainan takaisinmaksuun ja sen varallisuuden käyttämisen luoton vakuutena. |
| --- | --- |

a)

Tietyn taloudellisen yksikön rahoitus siten, että luotonantaja hyväksyy kyseisen taloudellisen yksikön kassavirtojen ja tuoton käyttämisen lainan takaisinmaksuun ja sen varallisuuden käyttämisen luoton vakuutena.

| b) | Vientitoimien rahoittaminen (oikeudellisesti ja taloudellisesti) riippumattoman hankeyhtiön, esimerkiksi erityisesti tiettyä tarkoitusta varten perustetun yhtiön (special purpose company), kanssa, kun kyseessä on omia tuloja tuottava investointihanke. |
| --- | --- |

b)

Vientitoimien rahoittaminen (oikeudellisesti ja taloudellisesti) riippumattoman hankeyhtiön, esimerkiksi erityisesti tiettyä tarkoitusta varten perustetun yhtiön (special purpose company), kanssa, kun kyseessä on omia tuloja tuottava investointihanke.

| c) | Asianmukainen riskin hajauttaminen hankkeeseen sitoutuneiden osapuolten, esimerkiksi yksityisten tai luottokelpoisten julkisten osakkaiden, viejien, luotonantajien ja ostositoumusten antajien kesken sekä riittävä oman pääoman osuus. |
| --- | --- |

c)

Asianmukainen riskin hajauttaminen hankkeeseen sitoutuneiden osapuolten, esimerkiksi yksityisten tai luottokelpoisten julkisten osakkaiden, viejien, luotonantajien ja ostositoumusten antajien kesken sekä riittävä oman pääoman osuus.

| d) | Hankkeen kassavirta riittää kattamaan toimintakulut ja velanhoitokustannukset koko takaisinmaksuajan. |
| --- | --- |

d)

Hankkeen kassavirta riittää kattamaan toimintakulut ja velanhoitokustannukset koko takaisinmaksuajan.

| e) | Hankkeen tuloista vähennetään ensiksi toimintakulut ja velanhoitokustannukset. |
| --- | --- |

e)

Hankkeen tuloista vähennetään ensiksi toimintakulut ja velanhoitokustannukset.

| f) | Kyse on muusta kuin valtio-ostajasta tai -lainaajasta ilman valtion maksutakuuta (lukuun ottamatta toimitustakausta, esimerkiksi ostositoumusjärjestelyjä). |
| --- | --- |

f)

Kyse on muusta kuin valtio-ostajasta tai -lainaajasta ilman valtion maksutakuuta (lukuun ottamatta toimitustakausta, esimerkiksi ostositoumusjärjestelyjä).

| g) | Omaisuuseriin perustuvia vakuuksia hankkeen tuotoille/omaisuudelle, esimerkiksi sijoituksia, pantteja tai kassavirtatilejä. |
| --- | --- |

g)

Omaisuuseriin perustuvia vakuuksia hankkeen tuotoille/omaisuudelle, esimerkiksi sijoituksia, pantteja tai kassavirtatilejä.

| h) | Vähän tai ei lainkaan turvautumista hankkeen yksityisen sektorin osakkaisiin tai hankkeen sidosryhmiin (sponsorit) hankkeen päätökseen saamisen jälkeen. |
| --- | --- |

h)

Vähän tai ei lainkaan turvautumista hankkeen yksityisen sektorin osakkaisiin tai hankkeen sidosryhmiin (sponsorit) hankkeen päätökseen saamisen jälkeen.

II.   KORKEAN TULOTASON OECD-MAISSA TOTEUTETTAVIIN HANKERAHOITUSTOIMIIN SOVELLETTAVAT LISÄEHDOT

Toimeen liittyvät tai sille ovat luonteenomaista seuraavat:

| a) | Osallistuminen luoton syndikointiin sellaisten yksityisten rahoituslaitosten kanssa, jotka eivät saa julkisesti tuettua vientiluottoa, jolloin






  1) | osallistuja on vähemmistöosakkaana ja tasavertaisessa asemassa luoton koko kestoajan |
| --- | --- | --- |

a)

Osallistuminen luoton syndikointiin sellaisten yksityisten rahoituslaitosten kanssa, jotka eivät saa julkisesti tuettua vientiluottoa, jolloin

1)

osallistuja on vähemmistöosakkaana ja tasavertaisessa asemassa luoton koko kestoajan

| 2) | osallistujien vientiluotolle myöntämän julkisen tuen osuus on alle 50 prosenttia syndikoidusta luotosta. |
| --- | --- |

2)

osallistujien vientiluotolle myöntämän julkisen tuen osuus on alle 50 prosenttia syndikoidusta luotosta.

| b) | Julkisen tuen takuumaksu ei alita yksityisiltä markkinoilta saatavissa olevaa rahoitusta ja on verrannollinen vastaaviin maksuihin, joita muut syndikaattiin osallistuvat yksityiset rahoituslaitokset perivät. |
| --- | --- |

b)

Julkisen tuen takuumaksu ei alita yksityisiltä markkinoilta saatavissa olevaa rahoitusta ja on verrannollinen vastaaviin maksuihin, joita muut syndikaattiin osallistuvat yksityiset rahoituslaitokset perivät.

LIITE XI

MÄÄRITELMÄT

Tässä järjestelyssä sovelletaan seuraavia määritelmiä:

a)

b)

c)

d)

e)

f)

g)

h)

i)

j)

k)

l)

m)

| 1) | Osat tai komponentit (välituotteet) niihin liittyvät palvelut mukaan luettuina: osien tai komponenttien osalta luoton alkamisajankohta on viimeistään se tosiasiallinen päivä tai painotettu keskimääräinen ajankohta, jona ostaja vastaanottaa tavarat (tarvittaessa mahdollisine palveluineen), tai palvelujen osalta päivä, jona asiakkaalle esitetään lasku tai jona tämä vastaanottaa palvelun. |
| --- | --- |

1)

Osat tai komponentit (välituotteet) niihin liittyvät palvelut mukaan luettuina: osien tai komponenttien osalta luoton alkamisajankohta on viimeistään se tosiasiallinen päivä tai painotettu keskimääräinen ajankohta, jona ostaja vastaanottaa tavarat (tarvittaessa mahdollisine palveluineen), tai palvelujen osalta päivä, jona asiakkaalle esitetään lasku tai jona tämä vastaanottaa palvelun.

| 2) | Kvasituotantohyödykkeet, niihin liittyvät palvelut mukaan luettuina – koneet tai laitteet, yksikköarvoltaan yleensä melko alhaiset, tarkoitettu käytettäviksi teollisessa prosessissa tai tuotannolliseen taikka kaupalliseen käyttöön: kvasituotantohyödykkeiden osalta luoton alkamisajankohta on viimeistään se tosiasiallinen päivä tai painotettu keskimääräinen ajankohta, jona ostaja vastaanottaa tavarat, tai jos käyttöönotosta vastaa viejä, alkamisajankohta on viimeistään käyttöönoton ajankohta tai palvelujen osalta ajankohta, jona asiakkaalle esitetään laskut tai jona tämä vastaanottaa palvelun. Kun kyseessä on sopimus sellaisen palvelun toimittamisesta, jonka käyttöönotosta vastaa palvelun toimittaja, viimeinen alkamisajankohta on käyttöönoton ajankohta. |
| --- | --- |

2)

Kvasituotantohyödykkeet, niihin liittyvät palvelut mukaan luettuina – koneet tai laitteet, yksikköarvoltaan yleensä melko alhaiset, tarkoitettu käytettäviksi teollisessa prosessissa tai tuotannolliseen taikka kaupalliseen käyttöön: kvasituotantohyödykkeiden osalta luoton alkamisajankohta on viimeistään se tosiasiallinen päivä tai painotettu keskimääräinen ajankohta, jona ostaja vastaanottaa tavarat, tai jos käyttöönotosta vastaa viejä, alkamisajankohta on viimeistään käyttöönoton ajankohta tai palvelujen osalta ajankohta, jona asiakkaalle esitetään laskut tai jona tämä vastaanottaa palvelun. Kun kyseessä on sopimus sellaisen palvelun toimittamisesta, jonka käyttöönotosta vastaa palvelun toimittaja, viimeinen alkamisajankohta on käyttöönoton ajankohta.

| 3) | Tuotantohyödykkeet ja hankepalvelut – arvokkaat koneet tai laitteet, jotka on tarkoitettu käytettäviksi teollisessa prosessissa tai tuotannolliseen tai kaupalliseen käyttöön: | Kun kyse on sellaisten pääomatavaroiden kauppasopimuksesta, jotka koostuvat useista yksiköistä, joita voidaan käyttää erikseen, viimeinen alkamisajankohta on se tosiasiallinen päivä tai keskimääräinen ajankohta, jona ostaja ottaa tosiasiallisesti haltuunsa tavarat. |
| --- | --- | --- |

3)

Tuotantohyödykkeet ja hankepalvelut – arvokkaat koneet tai laitteet, jotka on tarkoitettu käytettäviksi teollisessa prosessissa tai tuotannolliseen tai kaupalliseen käyttöön:

Kun kyse on sellaisten pääomatavaroiden kauppasopimuksesta, jotka koostuvat useista yksiköistä, joita voidaan käyttää erikseen, viimeinen alkamisajankohta on se tosiasiallinen päivä tai keskimääräinen ajankohta, jona ostaja ottaa tosiasiallisesti haltuunsa tavarat.

| | Kun kyse on kokonaisten laitosten tai tehtaiden laitteiden kauppasopimuksesta ja kun toimittaja ei vastaa käyttöönotosta, viimeinen alkamisajankohta on päivä, jona ostajan on määrä ottaa sopimuksen mukaan toimitettu kokonaisuus haltuunsa (lukuun ottamatta varaosia). |
| --- | --- |

Kun kyse on kokonaisten laitosten tai tehtaiden laitteiden kauppasopimuksesta ja kun toimittaja ei vastaa käyttöönotosta, viimeinen alkamisajankohta on päivä, jona ostajan on määrä ottaa sopimuksen mukaan toimitettu kokonaisuus haltuunsa (lukuun ottamatta varaosia).

| | Jos käyttöönotosta vastaa viejä, viimeinen alkamisajankohta on käyttöönoton ajankohta. |
| --- | --- |

Jos käyttöönotosta vastaa viejä, viimeinen alkamisajankohta on käyttöönoton ajankohta.

| | Palvelujen osalta luoton alkamisajankohta on viimeistään päivä, jona asiakkaalle esitetään lasku tai jona tämä vastaanottaa palvelun. Kun kyseessä on sopimus sellaisen palvelun toimittamisesta, jonka käyttöönotosta vastaa palvelun toimittaja, viimeinen alkamisajankohta on käyttöönoton ajankohta. |
| --- | --- |

Palvelujen osalta luoton alkamisajankohta on viimeistään päivä, jona asiakkaalle esitetään lasku tai jona tämä vastaanottaa palvelun. Kun kyseessä on sopimus sellaisen palvelun toimittamisesta, jonka käyttöönotosta vastaa palvelun toimittaja, viimeinen alkamisajankohta on käyttöönoton ajankohta.

| 4) | Kokonaiset laitokset ja tehtaat – arvokkaat kokonaiset tuotantoyksiköt, jotka edellyttävät tuotantohyödykkeiden käyttöä: | Kun kyse on kokonaisten laitosten tai tehtaiden laitteiden kauppasopimuksesta ja kun toimittaja ei vastaa käyttöönotosta, luoton viimeinen alkamisajankohta on päivä, jona ostajan on määrä ottaa sopimuksen mukaan toimitettu kokonaisuus haltuunsa (lukuun ottamatta varaosia). |
| --- | --- | --- |

4)

Kokonaiset laitokset ja tehtaat – arvokkaat kokonaiset tuotantoyksiköt, jotka edellyttävät tuotantohyödykkeiden käyttöä:

Kun kyse on kokonaisten laitosten tai tehtaiden laitteiden kauppasopimuksesta ja kun toimittaja ei vastaa käyttöönotosta, luoton viimeinen alkamisajankohta on päivä, jona ostajan on määrä ottaa sopimuksen mukaan toimitettu kokonaisuus haltuunsa (lukuun ottamatta varaosia).

| | Kun kyse on rakennussopimuksesta, jonka mukaan urakoitsija ei vastaa käyttöönotosta, viimeinen alkamisajankohta on päivä, jona rakentaminen on saatu päätökseen. |
| --- | --- |

Kun kyse on rakennussopimuksesta, jonka mukaan urakoitsija ei vastaa käyttöönotosta, viimeinen alkamisajankohta on päivä, jona rakentaminen on saatu päätökseen.

| | Kun kyse on sopimuksesta, jonka mukaan toimittaja tai urakoitsija vastaa laitoksen käyttöönotosta, viimeinen alkamisajankohta on päivä, jona asennus tai rakentaminen on saatu päätökseen ja jona käyttövalmiuden osoittavat testaukset on suoritettu. Tätä sääntöä sovelletaan riippumatta siitä, luovutetaanko työ ostajan haltuun kyseisellä hetkellä sopimusehtojen mukaisesti, ja riippumatta mistään jatkuvasta sitoumuksesta, joka toimittajalla tai urakoitsijalla saattaa olla (esimerkiksi tehokkaan toiminnan tai paikallisen henkilöstön kouluttamisen takaamiseksi). |
| --- | --- |

Kun kyse on sopimuksesta, jonka mukaan toimittaja tai urakoitsija vastaa laitoksen käyttöönotosta, viimeinen alkamisajankohta on päivä, jona asennus tai rakentaminen on saatu päätökseen ja jona käyttövalmiuden osoittavat testaukset on suoritettu. Tätä sääntöä sovelletaan riippumatta siitä, luovutetaanko työ ostajan haltuun kyseisellä hetkellä sopimusehtojen mukaisesti, ja riippumatta mistään jatkuvasta sitoumuksesta, joka toimittajalla tai urakoitsijalla saattaa olla (esimerkiksi tehokkaan toiminnan tai paikallisen henkilöstön kouluttamisen takaamiseksi).

| | Jos sopimukseen liittyy hankkeen yksittäisten osien erillinen toteuttaminen, alkamisajankohta on kunkin yksittäisen osan alkamisajankohta tai näiden alkamisajankohtien keskimääräinen päivä taikka jos toimittajalla on sopimus, joka ei koske koko hanketta vaan huomattavaa osaa siitä, alkamisajankohta voi olla se, joka on koko hankkeen kannalta tarkoituksenmukainen. |
| --- | --- |

Jos sopimukseen liittyy hankkeen yksittäisten osien erillinen toteuttaminen, alkamisajankohta on kunkin yksittäisen osan alkamisajankohta tai näiden alkamisajankohtien keskimääräinen päivä taikka jos toimittajalla on sopimus, joka ei koske koko hanketta vaan huomattavaa osaa siitä, alkamisajankohta voi olla se, joka on koko hankkeen kannalta tarkoituksenmukainen.

| | Palvelujen osalta luoton viimeinen alkamisajankohta on päivä, jona asiakkaalle esitetään lasku tai jona tämä vastaanottaa palvelun. Kun kyseessä on sopimus sellaisen palvelun toimittamisesta, jonka käyttöönotosta vastaa palvelun toimittaja, viimeinen alkamisajankohta on käyttöönoton ajankohta. |
| --- | --- |

Palvelujen osalta luoton viimeinen alkamisajankohta on päivä, jona asiakkaalle esitetään lasku tai jona tämä vastaanottaa palvelun. Kun kyseessä on sopimus sellaisen palvelun toimittamisesta, jonka käyttöönotosta vastaa palvelun toimittaja, viimeinen alkamisajankohta on käyttöönoton ajankohta.

n)

Tätä määritelmää sovelletaan riippumatta siitä, ovatko rahoituksen myöntävä ja sen vastaanottava maa sopineet avustuksen sitomisesta virallisella sopimuksella tai epävirallisesti, taikka siitä, sisältyykö rahoitukseen järjestelyn 31 artiklassa esitetyissä muodoissa esiintyviä tekijöitä, joita ei voida vapaasti ja kokonaisuudessaan käyttää vastaanottajamaassa, muissa kehitysmaissa ja osallistujamaissa tehtyjen ostojen rahoittamiseen, tai sisältääkö se käytäntöjä, joiden OECD:n kehitysapukomitea (DAC) tai osallistujat arvioivat vastaavan tällaista sitomista.

o)

p)

LIITE XII

OSTAJARISKILUOKKIEN LAADULLISET KUVAUKSET

Valtion luottoriskiä parempi (SOV+)

Tämä luokitus on poikkeuksellinen. Tällaisen luokituksen saaneella yksiköllä on poikkeuksellisen vahva luottoprofiili, ja sen odotetaan täyttävän maksuvelvoitteensa valtion maksuvaikeuden aikana ja jopa luottotappiotilanteessa. Kansainväliset luottoluokituslaitokset julkaisevat säännöllisesti raportteja, joissa luetteloidut yhtiöiden ja vastapuolten luokitukset ylittävät valtion ulkomaanvaluuttaisen luokituksen. Sopimuspuolten, jotka ehdottavat yksikön luokittelemista valtion riskiä parempaan luokkaan, on ehdotuksensa tueksi vedottava tällaisiin valtion luottoriskiä parempiin luokituksiin paitsi, jos valtion luottoriski on valtion luottoriskin arviointimallin menetelmän perusteella määritetty huomattavasti maariskiä suuremmaksi. Jotta yksikkö voi saada sijaintivaltiotaan paremman luottoluokituksen, sillä odotetaan olevan useita tai tavanomaisesti ainakin suurin osa seuraavista tai vastaavista erityispiirteistä:

| — | vahva luottoprofiili |
| --- | --- |

—

vahva luottoprofiili

| — | huomattavat ulkomaankaupan tulot suhteessa sen valuuttamääräiseen velkataakkaan |
| --- | --- |

—

huomattavat ulkomaankaupan tulot suhteessa sen valuuttamääräiseen velkataakkaan

| — | valmiudet käyttää tytäryhtiöiden tai ulkomaantoimintojen tuotantoa ja käteisvarojen muodostusta erityisesti korkean luokituksen saaneissa valtioissa sijaitsevissa monikansallisissa yrityksissä |
| --- | --- |

—

valmiudet käyttää tytäryhtiöiden tai ulkomaantoimintojen tuotantoa ja käteisvarojen muodostusta erityisesti korkean luokituksen saaneissa valtioissa sijaitsevissa monikansallisissa yrityksissä

| — | yksiköllä on ulkomaalainen omistaja tai strateginen kumppani, joka on luotettava rahoitustuen lähde muodollisen takuun puuttuessa |
| --- | --- |

—

yksiköllä on ulkomaalainen omistaja tai strateginen kumppani, joka on luotettava rahoitustuen lähde muodollisen takuun puuttuessa

| — | yksikkö on aiemmin saanut valtiolta erityiskohtelua, mukaan luettuna vapautus valuutan siirtojen ja vaihdon rajoituksista sekä vientitulojen luovutusvaatimuksista, ja suotuisaa verokohtelua |
| --- | --- |

—

yksikkö on aiemmin saanut valtiolta erityiskohtelua, mukaan luettuna vapautus valuutan siirtojen ja vaihdon rajoituksista sekä vientitulojen luovutusvaatimuksista, ja suotuisaa verokohtelua

| — | yksiköllä on aiempia puiteluottoja korkean luokituksen saaneilta kansainvälisiltä pankeilta, erityisesti luottoja, joissa ei ole merkittäviä kielteisiä muutoksia koskevaa (Material Adverse Change, MAC) lauseketta, jonka perusteella pankit voivat irtisanoa luottovälineet valtion kriisin tai muiden riskien ilmetessä |
| --- | --- |

—

yksiköllä on aiempia puiteluottoja korkean luokituksen saaneilta kansainvälisiltä pankeilta, erityisesti luottoja, joissa ei ole merkittäviä kielteisiä muutoksia koskevaa (Material Adverse Change, MAC) lauseketta, jonka perusteella pankit voivat irtisanoa luottovälineet valtion kriisin tai muiden riskien ilmetessä

| — | yksiköllä on varallisuutta ulkomailla, erityisesti rahaksi muunnettavaa omaisuutta, mikä johtuu usein säännöistä, jotka sallivat viejien kuolettaa ja ylläpitää ulkomailla käteistilejä, joita voidaan käyttää velanhoitoa varten. |
| --- | --- |

—

yksiköllä on varallisuutta ulkomailla, erityisesti rahaksi muunnettavaa omaisuutta, mikä johtuu usein säännöistä, jotka sallivat viejien kuolettaa ja ylläpitää ulkomailla käteistilejä, joita voidaan käyttää velanhoitoa varten.

SOV+-ostajariskiluokkaa ei normaalisti voida soveltaa

| — | julkisessa omistuksessa oleviin yksiköihin, liikelaitoksiin, valtion hallintoon kuten ministeriöihin, aluehallintoon jne. |
| --- | --- |

—

julkisessa omistuksessa oleviin yksiköihin, liikelaitoksiin, valtion hallintoon kuten ministeriöihin, aluehallintoon jne.

| — | valtion lainkäyttöalueella sijaitseviin rahoituslaitoksiin |
| --- | --- |

—

valtion lainkäyttöalueella sijaitseviin rahoituslaitoksiin

| — | yksiköihin, joiden myynti tapahtuu pääasiassa kotimaisilla markkinoilla paikallisvaluutassa. |
| --- | --- |

—

yksiköihin, joiden myynti tapahtuu pääasiassa kotimaisilla markkinoilla paikallisvaluutassa.

Valtion luottoriski (SOV)

Valtiovelalliset/valtiotakaajat ovat yksikköjä, jotka on nimenomaisesti valtuutettu täyttämään velanmaksuvelvollisuuden valtion puolesta ja jotka yleensä ovat valtiovarainministeriöitä tai keskuspankkeja (38). Kyse on valtion luottoriskistä, kun Tyypillisimmin kyseessä on keskuspankin tai valtiovarainministeriön riski. Muiden keskushallinnon yksikköjen kuin valtiovarainministeriön osalta tehdään due diligence- tarkastus, jossa varmistetaan, että yksiköllä on valtion täysi luottamus ja vakuudet.

| — | velallinen/takaaja on oikeudellisesti valtuutettu täyttämään velanmaksuvelvollisuuden valtion puolesta ja sillä on siten valtion täysi luottamus ja vakuudet |
| --- | --- |

—

velallinen/takaaja on oikeudellisesti valtuutettu täyttämään velanmaksuvelvollisuuden valtion puolesta ja sillä on siten valtion täysi luottamus ja vakuudet

| — | valtion luottoriskin uudelleenjärjestelyn tapauksessa kyseinen velka sisällytetään uudelleenjärjestelyssä valtiolle osoitettuihin velvollisuuksiin ja maksuvelvollisuuksiin. |
| --- | --- |

—

valtion luottoriskin uudelleenjärjestelyn tapauksessa kyseinen velka sisällytetään uudelleenjärjestelyssä valtiolle osoitettuihin velvollisuuksiin ja maksuvelvollisuuksiin.

Sama kuin valtion luottoriski (CC0): poikkeuksellisen hyvä luottokelpoisuus

”Sama kuin valtion luottoriski” -luokkaan kuuluu kahdentyyppisiä velkojia/takaajia:

| — | julkiset yksiköt joko tapauksissa, joissa on due diligence -tarkastuksessa todettu, että ostajalla on implisiittisesti valtion täysi luottamus ja luotto/tuki, tai joissa todennäköisyys saada valtion rahoitus- ja vakavaraisuustukea on hyvin suuri sekä mahdollisessa perintä- että luottotappiotilanteessa. Valtiota vastaavat muut kuin valtion julkiset yksiköt, joihin kuuluvat myös valtio-omisteiset yhtiöt, joilla on täysi tai lähes täysi monopoliasema alan toiminnoissa (esimerkiksi energiantuotanto, öljy ja kaasu). |
| --- | --- |

—

julkiset yksiköt joko tapauksissa, joissa on due diligence -tarkastuksessa todettu, että ostajalla on implisiittisesti valtion täysi luottamus ja luotto/tuki, tai joissa todennäköisyys saada valtion rahoitus- ja vakavaraisuustukea on hyvin suuri sekä mahdollisessa perintä- että luottotappiotilanteessa. Valtiota vastaavat muut kuin valtion julkiset yksiköt, joihin kuuluvat myös valtio-omisteiset yhtiöt, joilla on täysi tai lähes täysi monopoliasema alan toiminnoissa (esimerkiksi energiantuotanto, öljy ja kaasu).

| — | yritysten yksiköt, joilla on poikkeuksellisen vahva luottoprofiili mahdollisten laiminlyönti- ja luottotappiotilanteiden varalta, minkä perusteella riskin voidaan katsoa vastaavan valtion luottoriskiä. Tällaiset ehdokkaat voivat olla vahvoja tunnettuja suuryrityksiä (ns. blue chip -yrityksiä) tai hyvin merkittäviä pankkeja, joilla on suuri todennäköisyys saada valtion rahoitus- ja vakavaraisuustukea. |
| --- | --- |

—

yritysten yksiköt, joilla on poikkeuksellisen vahva luottoprofiili mahdollisten laiminlyönti- ja luottotappiotilanteiden varalta, minkä perusteella riskin voidaan katsoa vastaavan valtion luottoriskiä. Tällaiset ehdokkaat voivat olla vahvoja tunnettuja suuryrityksiä (ns. blue chip -yrityksiä) tai hyvin merkittäviä pankkeja, joilla on suuri todennäköisyys saada valtion rahoitus- ja vakavaraisuustukea.

Poikkeuksellisen hyvä luottokelpoisuus merkitsee, että maksujen keskeytymisen riskin odotetaan olevan merkityksetön ja että yksiköllä on poikkeuksellisen vahvat takaisinmaksuvalmiudet, joihin ennakoitavissa olevat tapahtumat eivät todennäköisesti vaikuta. Luottokelpoisuus perustuu tavanomaisesti joihinkin tai jopa kaikkiin seuraaviin yksikön liiketoiminta- ja rahoitusprofiilin erityispiirteisiin:

| — | poikkeuksellisen hyvä tai erinomainen käteisvarojen ja tulojen muodostus |
| --- | --- |

—

poikkeuksellisen hyvä tai erinomainen käteisvarojen ja tulojen muodostus

| — | poikkeuksellisen hyvä tai erinomainen likviditeetti |
| --- | --- |

—

poikkeuksellisen hyvä tai erinomainen likviditeetti

| — | poikkeuksellisen alhainen tai hyvin alhainen velkaantumisaste |
| --- | --- |

—

poikkeuksellisen alhainen tai hyvin alhainen velkaantumisaste

| — | erinomainen tai hyvin vahva liiketoimintaprofiili ja toteen näytetyt hyvin vahvat hallinnolliset valmiudet. |
| --- | --- |

—

erinomainen tai hyvin vahva liiketoimintaprofiili ja toteen näytetyt hyvin vahvat hallinnolliset valmiudet.

Yksikön talous- ja omistustietoja koskeva viestintä on myös hyvin laadukasta, ellei tuen saaminen emoyhtiöltä (tai valtiolta), jonka ostajariskiluokitus on yhtä korkea tai korkeampi kuin tätä ostajariskiluokkaa vastaava luokitus, ole hyvin todennäköistä.

Sen maan luokituksesta riippuen, johon velkoja/takaaja on sijoittautunut, on todennäköistä, että akkreditoidut luottolaitokset luokittelevat ostajariskiluokkaan CC0 luokitellun velkojan/takaajan luokkien AAA (maaluokka 1) ja B (maaluokka 7) välille.

Erinomainen luottokelpoisuus (CC1)

Maksujen keskeytymisen riskin odotetaan olevan pieni tai hyvin pieni. Velkojalla/takaajalla on hyvin vahvat takaisinmaksuvalmiudet, joihin ennakoitavissa olevat tapahtumat eivät todennäköisesti vaikuta. On melko epätodennäköistä tai hyvin epätodennäköistä, että olosuhteiden ja taloustilanteen muutokset vaikuttavat kielteisesti velkojaan/takaajaan. Luottokelpoisuus perustuu tavanomaisesti joihinkin tai jopa kaikkiin seuraaviin liiketoiminta- ja rahoitusprofiilin erityispiirteisiin:

| — | erinomainen tai hyvä käteisvarojen ja tulojen muodostus |
| --- | --- |

—

erinomainen tai hyvä käteisvarojen ja tulojen muodostus

| — | erinomainen tai hyvä likviditeetti |
| --- | --- |

—

erinomainen tai hyvä likviditeetti

| — | hyvin alhainen tai alhainen velkaantumisaste |
| --- | --- |

—

hyvin alhainen tai alhainen velkaantumisaste

| — | hyvin vahva liiketoimintaprofiili ja toteen näytetyt hallinnolliset valmiudet. |
| --- | --- |

—

hyvin vahva liiketoimintaprofiili ja toteen näytetyt hallinnolliset valmiudet.

Yksikön talous- ja omistustietoja koskeva viestintä on myös hyvin laadukasta, ellei tuen saaminen emoyhtiöltä (tai valtiolta), jonka ostajariskiluokitus on yhtä korkea tai korkeampi kuin tätä ostajariskiluokkaa vastaava luokitus, ole hyvin todennäköistä.

Sen maan luokituksesta riippuen, johon velkoja/takaaja on sijoittautunut, on todennäköistä, että akkreditoidut luottolaitokset luokittelevat ostajariskiluokkaan CC1 luokitellun velkojan/takaajan luokkien AAA (maaluokka 1) ja B (maaluokka 7) välille.

Hyvä tai melko hyvä luottokelpoisuus, yli keskiarvon (CC2)

Maksujen keskeytymisen riskin odotetaan olevan pieni. Velkojalla/takaajalla on hyvät tai melko hyvät takaisinmaksuvalmiudet, joihin ennakoitavissa olevat tapahtumat eivät todennäköisesti vaikuta. On melko epätodennäköistä, että olosuhteiden ja taloustilanteen muutokset vaikuttavat kielteisesti velkojaan/takaajaan. Luottokelpoisuus perustuu tavanomaisesti joihinkin tai jopa kaikkiin seuraaviin liiketoiminta- ja rahoitusprofiilin erityispiirteisiin:

| — | hyvä tai melko hyvä käteisvarojen ja tulojen muodostus |
| --- | --- |

—

hyvä tai melko hyvä käteisvarojen ja tulojen muodostus

| — | hyvä tai melko hyvä likviditeetti |
| --- | --- |

—

hyvä tai melko hyvä likviditeetti

| — | alhainen tai melko alhainen velkaantumisaste |
| --- | --- |

—

alhainen tai melko alhainen velkaantumisaste

| — | melko vahva liiketoimintaprofiili ja toteen näytetyt vahvat hallinnolliset valmiudet. |
| --- | --- |

—

melko vahva liiketoimintaprofiili ja toteen näytetyt vahvat hallinnolliset valmiudet.

Yksikön talous- ja omistustietoja koskeva viestintä on myös hyvin laadukasta, ellei tuen saaminen emoyhtiöltä (tai valtiolta), jonka ostajariskiluokitus on yhtä korkea tai korkeampi kuin tätä ostajariskiluokkaa vastaava luokitus, ole hyvin todennäköistä.

Sen maan luokituksesta riippuen, johon velkoja/takaaja on sijoittautunut, on todennäköistä, että akkreditoidut luottolaitokset luokittelevat ostajariskiluokkaan CC2 luokitellun velkojan/takaajan luokkien A+ (maaluokka 1) ja B- tai heikompi (maaluokka 7) välille.

Kohtalainen luottokelpoisuus, keskiarvo (CC3)

Maksujen keskeytymisen riskin odotetaan olevan kohtalainen tai melko pieni. Velkojalla/takaajalla on kohtalaiset tai melko hyvät takaisinmaksuvalmiudet. Riskin syntyminen on mahdollista, jos velkoja/takaaja kohtaa merkittäviä epävarmuustekijöitä tai altistuu kielteisille liiketoiminnallisille, rahoituksellisille tai taloudellisille olosuhteille, joiden johdosta velkoja/takaaja saattaa menettää valmiutensa suorittaa maksut oikea-aikaisesti. Käytettävissä voi kuitenkin olla liiketoiminnallisia tai rahoituksellisia vaihtoehtoja, joiden ansiosta rahoitussitoumukset voidaan täyttää. Luottokelpoisuus perustuu tavanomaisesti joihinkin tai jopa kaikkiin seuraaviin liiketoiminta- ja rahoitusprofiilin erityispiirteisiin:

| — | melko hyvä tai kohtalainen käteisvarojen ja tulojen muodostus |
| --- | --- |

—

melko hyvä tai kohtalainen käteisvarojen ja tulojen muodostus

| — | melko hyvä tai kohtalainen likviditeetti |
| --- | --- |

—

melko hyvä tai kohtalainen likviditeetti

| — | melko alhainen tai kohtalainen velkaantumisaste |
| --- | --- |

—

melko alhainen tai kohtalainen velkaantumisaste

| — | kohtalainen liiketoimintaprofiili ja toteen näytetyt hallinnolliset valmiudet. |
| --- | --- |

—

kohtalainen liiketoimintaprofiili ja toteen näytetyt hallinnolliset valmiudet.

Yksikön talous- ja omistustietoja koskeva viestintä on myös kohtuullisen laadukasta, ellei tuen saaminen emoyhtiöltä (tai valtiolta), jonka ostajariskiluokitus on yhtä korkea tai korkeampi kuin tätä ostajariskiluokkaa vastaava luokitus, ole hyvin todennäköistä.

Sen maan luokituksesta riippuen, johon velkoja/takaaja on sijoittautunut, on todennäköistä, että akkreditoidut luottolaitokset luokittelevat ostajariskiluokkaan CC3 luokitellun velkojan/takaajan luokkien BBB+ (maaluokka 1) ja B- tai heikompi (maaluokka 6) välille.

Melko heikko luottokelpoisuus, alle keskiarvon (CC4)

Maksujen keskeytymisen riskin odotetaan olevan melko suuri. Velkojalla/takaajalla on kohtalaiset tai melko heikot takaisinmaksuvalmiudet. Riskin syntyminen on mahdollista, jos velkoja/takaaja kohtaa merkittäviä epävarmuustekijöitä tai altistuu kielteisille liiketoiminnallisille, rahoituksellisille tai taloudellisille olosuhteille, joiden johdosta velkoja/takaaja saattaa menettää valmiutensa suorittaa maksut oikea-aikaisesti. Käytettävissä voi kuitenkin olla liiketoiminnallisia tai rahoituksellisia vaihtoehtoja, joiden ansiosta rahoitussitoumukset voidaan täyttää. Luottokelpoisuus perustuu tavanomaisesti joihinkin tai jopa kaikkiin seuraaviin liiketoiminta- ja rahoitusprofiilin erityispiirteisiin:

| — | kohtalainen tai melko heikko käteisvarojen ja tulojen muodostus |
| --- | --- |

—

kohtalainen tai melko heikko käteisvarojen ja tulojen muodostus

| — | kohtalainen tai melko heikko likviditeetti |
| --- | --- |

—

kohtalainen tai melko heikko likviditeetti

| — | kohtalainen tai melko korkea velkaantumisaste |
| --- | --- |

—

kohtalainen tai melko korkea velkaantumisaste

| — | kohtalaisen heikko liiketoimintaprofiili ja heikko näyttö hallinnollisista valmiuksista. |
| --- | --- |

—

kohtalaisen heikko liiketoimintaprofiili ja heikko näyttö hallinnollisista valmiuksista.

Yksikön talous- ja omistustietoja koskeva viestintä on myös kohtuullisen laadukasta, ellei tuen saaminen emoyhtiöltä (tai valtiolta), jonka ostajariskiluokitus on yhtä suuri tai parempi kuin ostajariskiluokkaa vastaava luokitus, ole hyvin todennäköistä.

Sen maan luokituksesta riippuen, johon velkoja/takaaja on sijoittautunut, on todennäköistä, että akkreditoidut luottolaitokset luokittelevat ostajariskiluokkaan CC4 luokitellun velkojan/takaajan luokkien BB+ (maaluokka 1) ja B- tai heikompi (maaluokka 5) välille.

Heikko luottokelpoisuus (CC5)

Maksujen keskeytymisen riskin odotetaan olevan suuri tai hyvin suuri. Velkojalla/takaajalla on melko heikot tai heikot takaisinmaksuvalmiudet. Velkojalla/takaajalla on tällä hetkellä takaisinmaksuvalmius, mutta turvamarginaali on pieni. Maksuongelmien syntyminen on kuitenkin todennäköistä, koska maksukyvyn säilyminen riippuu pysyvästä ja suotuisasta liiketoiminta- ja talousympäristöstä. Kielteiset liiketoiminnalliset, rahoitukselliset tai taloudelliset olosuhteet todennäköisesti heikentävät takaisinmaksuvalmiuksia tai maksuhalukkuutta. Luottokelpoisuus perustuu tavanomaisesti joihinkin tai jopa kaikkiin seuraaviin liiketoiminta- ja rahoitusprofiilin erityispiirteisiin:

| — | melko heikko tai hyvin heikko käteisvarojen ja tulojen muodostus |
| --- | --- |

—

melko heikko tai hyvin heikko käteisvarojen ja tulojen muodostus

| — | melko heikko tai heikko likviditeetti |
| --- | --- |

—

melko heikko tai heikko likviditeetti

| — | melko korkea tai korkea velkaantumisaste |
| --- | --- |

—

melko korkea tai korkea velkaantumisaste

| — | heikko liiketoimintaprofiili eikä näyttöä hallinnollisista valmiuksista. |
| --- | --- |

—

heikko liiketoimintaprofiili eikä näyttöä hallinnollisista valmiuksista.

Yksikön talous- ja omistustietoja koskeva viestintä ei myöskään ole laadukasta, ellei tuen saaminen emoyhtiöltä (tai valtiolta), jonka ostajariskiluokitus on yhtä suuri tai parempi kuin ostajariskiluokkaa vastaava luokitus, ole hyvin todennäköistä.

Sen maan luokituksesta riippuen, johon velkoja/takaaja on sijoittautunut, on todennäköistä, että akkreditoidut luottolaitokset luokittelevat ostajariskiluokkaan CC5 luokitellun velkojan/takaajan luokkien BB- (maaluokka 1) ja B- tai heikompi (maaluokka 4) välille.

LIITE XIII

MARKKINOIDEN VIITEARVOT LUOKKAAN 0 LUOKITELLUISSA MAISSA TOTEUTETTAVISSA TOIMISSA

Vientiluottojen kattamaton osuus tai muun kuin vientiluottolaitoksen kattama osuus syndikoidusta lainasta

Yksityisten pankkien/instituutioiden ilmoittama hinta kyseisen vientiluoton kattamattomasta osuudesta (tai joissakin tapauksissa muun kuin vientiluottolaitoksen kattama osuus syndikoidusta lainasta) voi vastata parhaiten vientiluottolaitoksen katetta. Tällaisten kattamattomien osuuksien tai muiden kuin katettujen osien hinnoittelua olisi käytettävä ainoastaan, jos se perustuu kaupallisiin ehtoihin (tämä sulkee pois esimerkiksi kansainvälisten rahoituslaitosten rahoittamat osuudet).

Nimetyt yritysten joukkolainat (Name-Specific Corporate Bonds)

Yritysten joukkolainat koskevat nimettyjä luottoriskejä. Vientiluottolaitoksen sopimuksen eritysehtojen, kuten maturiteetin ja merkityn valuutan, ja mahdollisten luoton lisävakuuden sopeuttamisen on oltava varovaista. Jos käytetään ensisijaisia yritysten joukkolainoja (vakuutuksen kokonaistuotto) tai toissijaisia yritysten joukkolainoja (vaihtoehtoa, jossa spreadi on mukautettu soveltuvaan käyrään, joka on yleensä asiaankuuluva valuuttaswap-käyrä), ensisijaisesti olisi käytettävä velkojan lainoja. Jos niitä ei ole saatavilla, olisi käytettävä vastaavien luotonsaajien vastaavia toimia koskevia ensisijaisia tai toissijaisia yritysten joukkolainoja.

Nimetyt luottotappio-swapit (CDS)

Luottotappio-swapit (Credit Default Swaps, CDS) ovat suojautumistapa tappioita vastaan. CDS-käyrä kuvaa CDS:n ostajan tiettynä kautena maksamaa määrää osuutena nimellispääomasta ja se ilmaistaan yleensä peruspisteinä. CDS:n ostaja ostaa tosiasiassa vakuutuksen luottotappion varalta suorittamalla CDS:n myyjälle maksut swapin voimassaoloajalta tai kunnes luottotapahtuma realisoituu. Ensisijaisesti olisi käytettävä velkojan CDS-käyrää. Jos sitä ei ole saatavilla, on käytettävä vastaavia luotonsaajia ja vastaavia toimia koskevia CDS-käyriä.

Indeksoidut luottotappio-swapit

Indeksoitu luottotappio-swap on kokoelma jollekin teollisuuden alalle tai sen osalle taikka jollekin maantieteelliselle alueelle rekisteröidyistä CDS:istä. CDS-spreadit heijastavat siten yhteen koottuina tietyn indeksin kuvaaman markkinasegmentin riskiä. Sillä on eniten merkitystä tapauksissa, joissa nimettyjä CDS:iä ei ole saatavilla tai joissa nimettyjen luottotappioiden markkinat ovat epälikvidit.

Luoton viitearvot

Luoton ensisijaiset viitearvot (vakuuttamisen hinnoittelu) tai toissijaiset viitearvot (luoton toiselta rahoituslaitokselta ostavan rahoituslaitoksen luoton odotettavissa oleva tuotto). Luoton ensisijaisten viitearvojen kaikki maksut on oltava tiedossa, jotta kokonaistuotto voidaan laskea. Jos käytetään luoton viitearvoja, ensisijaisesti on käytettävä velkojan viitearvoja. Jos niitä ei ole saatavilla, on käytettävä vastaavia luotonsaajia ja vastaavia toimia koskevia viitearvoja.

Markkinoiden viitearvojen käyrät

Markkinoiden viitearvojen käyrät kuvaavat koko sektorin tai ostajaluokan luottoriskiä. Tällainen markkinatieto voi olla tärkeää, jos nimettyä tietoa ei ole saatavilla. Yleensä näiden markkinoiden sisäisen tiedon laatu riippuu markkinoiden likviditeetistä. Joka tapauksessa on tarkasteltava markkinavälineitä, jotka vastaavat parhaiten vientiluottolaitoksen sopimuksen erityisehtoja, kuten päivämäärää, luottoluokitusta, maturiteettia ja merkittyä valuuttaa.

Rahoituslähteiden kustannusten painotettu keskiarvo

Rahoituslähteiden kustannusten painotettu keskiarvo voidaan määrittää ostajan tilinpäätöksen perusteella Tätä menetelmää on käytettävä varoen, jotta voidaan varmistaa, että yrityksen rahoituslähteiden keskimääräiset kustannukset kuvastavat todellisia olosuhteita, joissa rahoitusta on myönnetty.

---

(1)  OECD-yleissopimuksen 5 artiklassa annetun määritelmän mukainen.

1

(2)  Maailmanpankin määritelmä, joka perustuu asukasta kohti laskettuun bruttokansantuloon.

2

(3)  24 artiklan c kohdan kolmannessa luetelmakohdassa tarkoitettua ennakkoilmoitusvaatimusta ei sovelleta 31. joulukuuta 2012 jälkeen.

3

(4)  Kun takuun on myöntänyt kolmas osapuoli, sovellettava maariskiluokitus ja ostajariskiluokka on määritettävä saman yksikön eli velallisen tai takaajan perusteella.

4

(5)  Alaviitteessä 2 esitetyn määritelmän mukaan.

5

(6)  Joitakin maita, jotka eivät tavallisesti saa julkisesti tuettuja vientiluottoja, ei hallinnollisista syistä mahdollisesti ole luokiteltu. Osallistujat voivat soveltaa luokittelemattomiin maihin vapaasti tarkoituksenmukaiseksi katsomaansa maariskiluokitusta.

6

(7)  Ostajien luokittelusääntöjen on ymmärrettävä tarkoittavan suotuisinta sovellettavissa olevaa luokitusta eli esimerkiksi valtio-ostajalle annettava ostajariskiluokitus voi olla sitä heikompi.

7

(8)  Valtion luottoriskiä parempaan (SOV+) ostajariskiluokkaan liittyvät vähimmäistakuumaksut ovat 10 prosenttia pienemmät kuin valtio-ostajan riskiluokkaan (CC0) liittyvät vähimmäistakuumaksut.

8

(9)  Sihteeristö laatii luettelon akkreditoiduista luottoluokituslaitoksista ja ylläpitää sitä.

9

(10)  Jos useampi kuin yksi akkreditoitu luottolaitos on luokitellut muun kuin valtiolainaajan, ilmoitus on tehtävä ainoastaan, jos ostajariskiluokitus on korkeampi kuin korkein luottolaitoksen myöntämä luokitus.

10

(11)  Ostajariskin perusteella luokitellut monenväliset ja alueelliset instituutiot luokitellaan ostajariskiluokkaan SOV/CC0.

11

(12)  Maailmanpankin vuosittaiseen maaluokittelutarkistukseen perustuen käytetään henkeä kohden laskettua bruttokansantuloa (BKTL) määriteltäessä kelpoisuutta sidottuun apuun. Kynnysarvot ovat nähtävillä OECD:n verkkosivuilla www.oecd.org/echanges/xcred).

12

(13)  24 artiklan c kohdan kolmannessa luetelmakohdassa tarkoitettua ennakkoilmoitusvaatimusta ei sovelleta 31. joulukuuta 2012 jälkeen.

13

(14)  Kuitenkin tapauksissa, joissa kytkentäkentän ostaja on sama kuin voimalaitoksen ostaja ja sopimus tehdään kyseisen voimalaitoksen alkuperäisestä kytkentäkentästä, alkuperäisen kytkentäkentän ehdot eivät voi olla edullisemmat kuin ydinvoimalaitoksen ehdot.

14

(15)  Ks. 1 artiklan a kohdan 1 alakohta.

15

(16)  Ks. 1 artiklan a kohdan 2–4 alakohta.

16

(17)  Jos ehdotettu ostajan/luotonsaajan riskiluokitus ylittää kyseisen valtion riskiluokituksen, on annettava selvitys.

17

(18)  Sopimuspuoli, joka ei halua noudattaa tämän lisäyksen 6–8 artiklan mukaista riskinluokitusmenetelmää, soveltaa toimissa, joiden vientisopimuksen arvo on alle 5 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria, ostajaan/luotonsaajaan luokitusta ”8” ja ilmoittaa toimesta tämän alakohtaisen sopimuksen 24 artiklan a kohdan mukaisesti.

18

(19)  Toimiin, joiden vientisopimuksen arvo on alle 5 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria, sovelletaan viiden työpäivän määräaikaa.

19

(20)  Myös tiedot mahdollisesta osallisuudesta (asianmukaista luottamuksellisuutta noudattaen).

20

(21)  Myös tiedot mahdollisesta osallisuudesta (asianmukaista luottamuksellisuutta noudattaen).

21

(22)  Tässä kyselylomakkeessa ”valtiolla” tarkoitetaan maata, jota ehdotetaan lisättäväksi Kapkaupungin yleissopimuksen luetteloon alakohtaisen sopimuksen lisäyksessä II olevan 2 jakson mukaisesti. Näihin kysymyksiin on vastattava soveltuvin osin myös valtion sen ”alueen” lainsäädännön perusteella, jossa asianomainen lentokaluston käyttäjä (tai muu lisäyksessä II olevan 35 artiklan b kohdassa tarkoitettu asiaankuuluva elin) sijaitsee, ja ”kansallisen lainsäädännön” on tulkittava käsittävän myös alueellista lainsäädäntöä koskevat viittaukset.

22

(23)  Tässä kyselylomakkeessa ”kansallisella lainsäädännöllä” tarkoitetaan valtion kaikkea kansallista lainsäädäntöä, mukaan lukien mutta ei pelkästään perustuslaki ja sen muutokset sekä mahdolliset liittovaltion, osavaltioiden ja hallintoalueiden lait ja asetukset.

23

(24)  Esimerkiksi i) sopimukset ovat ensisijaisia muuhun lainsäädäntöön nähden valtion X perustuslain tai vastaavan puitelainsäädännön perusteella tai ii) valtiossa X edellytetään lainsäädännön antamista, ja siinä on nimenomaisesti säädetty Kapkaupungin yleissopimuksen ja/tai muun vastaavan syrjäyttävän lainsäädännön ensisijaisuudesta tai iii) Kapkaupungin yleissopimus tai sen täytäntöönpanolainsäädäntö on a) muuta lainsäädäntöä täsmällisempää (lex specialis derogat legi generali), ja/tai vahvistettu myöhemmin kuin muu lainsäädäntö (lex posterior derogat legi priori), ja on sen vuoksi ensisijainen tällaiseen muuhun lainsäädäntöön nähden.

24

lex specialis derogat legi generali

lex posterior derogat legi priori

(25)  Esimerkiksi onko mitään syitä, joiden vuoksi yleissopimuksessa, myös toimivaltaa koskevissa julistuksissa, velkojille myönnettyjen oikeuksien ja oikeussuojakeinojen ei voitaisi katsoa olevan (a) tehokkaita tai (b) riittäviä sellaisinaan, jotta niitä voitaisiin pätevästi käyttää valtiossa?

25

(26)  Yksi esimerkki tässä kysymyksessä tarkoitetusta hallinnollisesta toimesta on se, ettei valtio ole ottanut käyttöön menettelyjä tai luonut edellytyksiä yleissopimuksen tai toimivaltaa koskevan julistuksen määräysten toteuttamiseksi. Toinen esimerkki on se, ettei valtion ilma-alusrekisterissä ole käytössä asianmukaista menettelyä rekisterimerkinnän poistamista ja esineen vientiä koskevan peruuttamattoman, kirjatun valtuutuksen rekisteröimiseksi.

26

(27)  Sisällyttäkää selvitykseen mahdolliset aiemmat päätökset, jotka koskevat luotonantajien, soveltuvin osin myös vientiluottolaitosten, oikeuksien vahvistamista.

27

(28)  Ilmoittakaa 2 000 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria ylittävät osuudet 300 miljoonan Yhdysvaltain dollarin monikertoina.

28

Ilmoittakaa 2 000 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria ylittävät osuudet 300 miljoonan Yhdysvaltain dollarin monikertoina.

(29)  Vuonna 2012 annettua suositusta sovelletaan myös hankkeisiin, joihin ei voida soveltaa tässä vahvistettuja rahoitusehtoja.

29

(30)  Tuuliturbiinilaitoksissa käytettyjen jack-up-lauttojen enimmäistakaisinmaksuaika on 12 vuotta.

30

(31)  Jos voimalaitos käyttää polttoaineenaan maakaasua, sen hiili-intensiteetin oletetaan olevan huomattavasti alhaisempi.

31

(32)  Formula.

32

(33)  Formula.

33

(34)  IPCC (2007), Fourth Assessment Report: Climate Change 2007, http://www.ipcc.ch/publications_and_data/ar4/wg3/en/ch4s4-3-5.html

34

(35)  Yhdistetyn lämmön- ja energiantuotantojärjestelmän kokonaistehokkuus (ηo) on hyödynnettävän energiantuotannon (WE) ja hyödynnettävän lämmöntuotannon (ΣQTH) summa jaettuna käytetyn polttoaineen kokonaismäärällä (QFUEL), seuraavan kaavan mukaisesti: Formula

35

o

E

TH

FUEL

(36)  Jos arvo ylittää 280 miljoonaa erityisnosto-oikeutta, ilmoitetaan ylittävä osuus 40 miljoonan monikertoina, ts. 410 miljoonaa erityisnosto-oikeutta olisi luokka XV+3.

36

Jos arvo ylittää 280 miljoonaa erityisnosto-oikeutta, ilmoitetaan ylittävä osuus 40 miljoonan monikertoina, ts. 410 miljoonaa erityisnosto-oikeutta olisi luokka XV+3.

(37)

37

| a) | 2 artiklassa ja 3 artiklan d kohdassa vahvistettuja rahoitusehtoja sovelletaan toimiin, joista on tehty lopullinen sitoumus viimeistään 31. joulukuuta 2013. |
| --- | --- |

a)

2 artiklassa ja 3 artiklan d kohdassa vahvistettuja rahoitusehtoja sovelletaan toimiin, joista on tehty lopullinen sitoumus viimeistään 31. joulukuuta 2013.

| b) | 2 artiklassa ja 3 artiklan d kohdassa vahvistettuja rahoitusehtoja ei sovelleta joulukuun 31. päivän 2013 jälkeen, elleivät osallistujat toisin sovi. |
| --- | --- |

b)

2 artiklassa ja 3 artiklan d kohdassa vahvistettuja rahoitusehtoja ei sovelleta joulukuun 31. päivän 2013 jälkeen, elleivät osallistujat toisin sovi.

| c) | Jos 2 artiklan ja 3 artiklan d kohtaa ei enää sovelleta, ne korvataan seuraavasti: | 2 artikla - Enimmäistakaisinmaksuaika on 14 vuotta. Jos osallistujien vientiluotolle myöntämän julkisen tuen määrä kuitenkin ylittää 35 prosenttia korkean tulotason OECD-maassa sijaitsevan hankkeen syndikoidusta luotosta, enimmäistakaisinmaksuaika on kymmenen vuotta. |
| --- | --- | --- |

c)

Jos 2 artiklan ja 3 artiklan d kohtaa ei enää sovelleta, ne korvataan seuraavasti:

2 artikla - Enimmäistakaisinmaksuaika on 14 vuotta. Jos osallistujien vientiluotolle myöntämän julkisen tuen määrä kuitenkin ylittää 35 prosenttia korkean tulotason OECD-maassa sijaitsevan hankkeen syndikoidusta luotosta, enimmäistakaisinmaksuaika on kymmenen vuotta.

| | 3 artiklan d kohta - Keskimääräinen painotettu takaisinmaksuaika on enintään seitsemän vuotta ja kolme kuukautta. Jos osallistujien vientiluotolle myöntämän julkisen tuen määrä kuitenkin ylittää 35 prosenttia korkean tulotason OECD-maassa sijaitsevan hankkeen syndikoidusta luotosta, kyseinen takaisinmaksuaika on enintään viisi vuotta ja kolme kuukautta. |
| --- | --- |

3 artiklan d kohta - Keskimääräinen painotettu takaisinmaksuaika on enintään seitsemän vuotta ja kolme kuukautta. Jos osallistujien vientiluotolle myöntämän julkisen tuen määrä kuitenkin ylittää 35 prosenttia korkean tulotason OECD-maassa sijaitsevan hankkeen syndikoidusta luotosta, kyseinen takaisinmaksuaika on enintään viisi vuotta ja kolme kuukautta.

(38)  Tyypillisimmin kyseessä on keskuspankin tai valtiovarainministeriön riski. Muiden keskushallinnon yksikköjen kuin valtiovarainministeriön osalta tehdään due diligence- tarkastus, jossa varmistetaan, että yksiköllä on valtion täysi luottamus ja vakuudet.

38

---