# Az Európai Unió L 173/2013

| | ISSN 1977-0731
  doi:10.3000/19770731.L_2013.173.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 173 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 56. évfolyam2013. június 26. |

ISSN 1977-0731

doi:10.3000/19770731.L_2013.173.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 173

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

56. évfolyam2013. június 26.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK |
| | * | Értesítés az Európai Unió és az Amerikai Egyesült Államok között, az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXIV. cikkének 6. pontja, valamint XXVIII. cikke alapján, a Bolgár Köztársaság és Románia engedményes listáin szereplő engedményeknek ezen országok Európai Unióhoz való csatlakozása során történő módosításáról szóló, levélváltás formájában létrejött megállapodás hatálybalépéséről | 1 |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság 611/2013/EU rendelete (2013. június 24.) a 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv) szerinti személyes adatok megsértésére vonatkozó bejelentésre alkalmazandó intézkedésekről | 2 |
| | * | A Bizottság 612/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. június 25.) a gazdasági szereplők és az adóraktárak nyilvántartásának a jövedéki adók területén való közigazgatási együttműködésről szóló 389/2012/EU tanácsi rendelet szerinti statisztika és jelentéstétel tekintetében történő működtetéséről | 9 |
| | * | A Bizottság 613/2013/EU rendelete (2013. június 25.) az 1451/2007/EK rendeletnek a biocid termékek további hatóanyagainak a felülvizsgálati program keretén belül történő vizsgálatára vonatkozó módosításáról | 34 |
| | | A Bizottság 614/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. június 25.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 38 |
| | | HATÁROZATOK |
| | | 2013/313/EU |
| | * | A Tanács végrehajtási határozata (2013. június 21.) az Írországnak nyújtandó uniós pénzügyi támogatásról szóló 2011/77/EU végrehajtási határozat módosításáról | 40 |
| | | 2013/314/EU |
| | * | A Tanács határozata (2013. június 21.) az Olaszországban fennálló túlzott hiányról szóló 2010/286/EU határozat hatályon kívül helyezéséről | 41 |
| | | 2013/315/EU |
| | * | A Tanács határozata (2013. június 21.) a Magyarországon fennálló túlzott hiányról szóló 2004/918/EK határozat hatályon kívül helyezéséről | 43 |
| | | 2013/316/EU |
| | * | A Tanács határozata (2013. június 21.) a Litvániában fennálló túlzott hiányról szóló 2009/588/EK határozat hatályon kívül helyezéséről | 46 |
| | | 2013/317/EU |
| | * | A Tanács határozata (2013. június 21.) a Lettországban fennálló túlzott hiányról szóló 2009/591/EK határozat hatályon kívül helyezéséről | 48 |
| | | 2013/318/EU |
| | * | A Tanács határozata (2013. június 21.) A Romániában fennálló túlzott hiányról szóló 2009/590/EK határozat hatályon kívül helyezéséről | 50 |
| | | 2013/319/EU |
| | * | A Tanács határozata (2013. június 21.) a Máltán fennálló túlzott hiányról | 52 |
| | * | A Tanács 2013/320/KKBP határozata (2013. június 24.) a Líbiában és térségében a kézi- és könnyűfegyverek, valamint az azokhoz szükséges lőszerek tiltott kereskedelme kockázatának csökkentését célzó fizikai biztonsági és készletkezelési tevékenységek támogatásáról | 54 |
| | | BELSŐ SZABÁLYZATOK ÉS ELJÁRÁSI SZABÁLYZATOK |
| | * | A Bíróság eljárási szabályzatának módosítása | 65 |
| | * | A törvényszék eljárási szabályzatának módosítása | 66 |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK |
| | | 2013/321/EU |
| | * | Az AKCS–EU Miniszterek Tanácsának 1/2013 határozata (2013. június 7.) a 2014 és 2020 közötti időtartamra szóló többéves pénzügyi keretre vonatkozó jegyzőkönyv elfogadásáról az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportjának tagjai, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között létrejött partnerségi megállapodás keretében | 67 |
| | | 2013/322/EU |
| | * | Az AKCS–EU Miniszterek Tanácsának 2/2013 határozata (2013. június 7.) a Szomáliai Szövetségi Köztársaságnak az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportjának tagjai, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között létrejött partnerségi megállapodással kapcsolatos megfigyelői státuszára, és későbbi csatlakozására vonatkozó kérelméről | 70 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

*

Értesítés az Európai Unió és az Amerikai Egyesült Államok között, az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXIV. cikkének 6. pontja, valamint XXVIII. cikke alapján, a Bolgár Köztársaság és Románia engedményes listáin szereplő engedményeknek ezen országok Európai Unióhoz való csatlakozása során történő módosításáról szóló, levélváltás formájában létrejött megállapodás hatálybalépéséről

1

RENDELETEK

*

A Bizottság 611/2013/EU rendelete (2013. június 24.) a 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv) szerinti személyes adatok megsértésére vonatkozó bejelentésre alkalmazandó intézkedésekről

2

*

A Bizottság 612/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. június 25.) a gazdasági szereplők és az adóraktárak nyilvántartásának a jövedéki adók területén való közigazgatási együttműködésről szóló 389/2012/EU tanácsi rendelet szerinti statisztika és jelentéstétel tekintetében történő működtetéséről

9

*

A Bizottság 613/2013/EU rendelete (2013. június 25.) az 1451/2007/EK rendeletnek a biocid termékek további hatóanyagainak a felülvizsgálati program keretén belül történő vizsgálatára vonatkozó módosításáról

34

A Bizottság 614/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. június 25.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

38

HATÁROZATOK

2013/313/EU

*

A Tanács végrehajtási határozata (2013. június 21.) az Írországnak nyújtandó uniós pénzügyi támogatásról szóló 2011/77/EU végrehajtási határozat módosításáról

40

2013/314/EU

*

A Tanács határozata (2013. június 21.) az Olaszországban fennálló túlzott hiányról szóló 2010/286/EU határozat hatályon kívül helyezéséről

41

2013/315/EU

*

A Tanács határozata (2013. június 21.) a Magyarországon fennálló túlzott hiányról szóló 2004/918/EK határozat hatályon kívül helyezéséről

43

2013/316/EU

*

A Tanács határozata (2013. június 21.) a Litvániában fennálló túlzott hiányról szóló 2009/588/EK határozat hatályon kívül helyezéséről

46

2013/317/EU

*

A Tanács határozata (2013. június 21.) a Lettországban fennálló túlzott hiányról szóló 2009/591/EK határozat hatályon kívül helyezéséről

48

2013/318/EU

*

A Tanács határozata (2013. június 21.) A Romániában fennálló túlzott hiányról szóló 2009/590/EK határozat hatályon kívül helyezéséről

50

2013/319/EU

*

A Tanács határozata (2013. június 21.) a Máltán fennálló túlzott hiányról

52

*

A Tanács 2013/320/KKBP határozata (2013. június 24.) a Líbiában és térségében a kézi- és könnyűfegyverek, valamint az azokhoz szükséges lőszerek tiltott kereskedelme kockázatának csökkentését célzó fizikai biztonsági és készletkezelési tevékenységek támogatásáról

54

BELSŐ SZABÁLYZATOK ÉS ELJÁRÁSI SZABÁLYZATOK

*

A Bíróság eljárási szabályzatának módosítása

65

*

A törvényszék eljárási szabályzatának módosítása

66

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

2013/321/EU

*

Az AKCS–EU Miniszterek Tanácsának 1/2013 határozata (2013. június 7.) a 2014 és 2020 közötti időtartamra szóló többéves pénzügyi keretre vonatkozó jegyzőkönyv elfogadásáról az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportjának tagjai, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között létrejött partnerségi megállapodás keretében

67

2013/322/EU

*

Az AKCS–EU Miniszterek Tanácsának 2/2013 határozata (2013. június 7.) a Szomáliai Szövetségi Köztársaságnak az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportjának tagjai, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között létrejött partnerségi megállapodással kapcsolatos megfigyelői státuszára, és későbbi csatlakozására vonatkozó kérelméről

70

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés a tagállamok 2012. évi halászati ellenőrzési, vizsgálati és felügyeleti programjaihoz való kiegészítő pénzügyi hozzájárulásról szóló, 2012. december 7-i 2012/830/EU bizottsági végrehajtási határozathoz (HL L 356., 2012.12.22.) | 71 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés a tagállamok 2012. évi halászati ellenőrzési, vizsgálati és felügyeleti programjaihoz való kiegészítő pénzügyi hozzájárulásról szóló, 2012. december 7-i 2012/830/EU bizottsági végrehajtási határozathoz (HL L 356., 2012.12.22.)

(HL L 356., 2012.12.22.)

71

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

| 26.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 173/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 173/1

---

Értesítés az Európai Unió és az Amerikai Egyesült Államok között, az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXIV. cikkének 6. pontja, valamint XXVIII. cikke alapján, a Bolgár Köztársaság és Románia engedményes listáin szereplő engedményeknek ezen országok Európai Unióhoz való csatlakozása során történő módosításáról szóló, levélváltás formájában létrejött megállapodás hatálybalépéséről

Az Európai Unió és az Amerikai Egyesült Államok között, az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXIV. cikkének 6. pontja, valamint XXVIII. cikke alapján, a Bolgár Köztársaság és Románia engedményes listáin szereplő engedményeknek ezen országok Európai Unióhoz való csatlakozása során történő módosítására vonatkozóan, levélváltás formájában létrejött, 2012. december 7-én Genfben aláírt megállapodás (1)2013. július 1-jén hatályba fog lépni.

---

(1)  HL L 69., 2013.3.13., 5. o.

---

RENDELETEK

| 26.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 173/2 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 173/2

---

A BIZOTTSÁG 611/2013/EU RENDELETE

(2013. június 24.)

a 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv) szerinti személyes adatok megsértésére vonatkozó bejelentésre alkalmazandó intézkedésekről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló, 2002. július 12-i 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv) (1) és különösen annak 4. cikke (5) bekezdésére,

az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökséggel (ENISA) folytatott konzultációt követően,

a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) 29. cikke alapján létrehozott, az egyéneknek a személyes adatok feldolgozása tekintetében való védelmével foglalkozó munkacsoporttal (a 29. cikk szerinti munkacsoport) folytatott konzultációt követően,

az európai adatvédelmi biztossal folytatott konzultációt követően,

mivel:

| (1) | A 2002/58/EK irányelv előírja azon nemzeti rendelkezések összehangolását, amelyekre azért van szükség, hogy biztosítsák az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezelése vonatkozásában az alapvető jogok és szabadságok védelmének egyenértékű szintjét – különös tekintettel a magánélethez és a bizalmas adatkezeléshez való jogra –, valamint biztosítsák az ilyen adatoknak, az elektronikus hírközlő berendezéseknek és az elektronikus hírközlési szolgáltatásoknak az Unión belüli szabad mozgását. |
| --- | --- |

(1)

A 2002/58/EK irányelv előírja azon nemzeti rendelkezések összehangolását, amelyekre azért van szükség, hogy biztosítsák az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezelése vonatkozásában az alapvető jogok és szabadságok védelmének egyenértékű szintjét – különös tekintettel a magánélethez és a bizalmas adatkezeléshez való jogra –, valamint biztosítsák az ilyen adatoknak, az elektronikus hírközlő berendezéseknek és az elektronikus hírközlési szolgáltatásoknak az Unión belüli szabad mozgását.

| (2) | A 2002/58/EK irányelv 4. cikke értelmében a nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatást nyújtó szolgáltatók a személyes adatok megsértését kötelesek bejelenteni az illetékes nemzeti hatóságnak, és arról bizonyos esetekben az érintett előfizetőket és magánszemélyeket is kötelesek értesíteni. A személyes adatok megsértését a 2002/58/EK irányelv 2. cikkének i) pontja a biztonság olyan megsértéseként határozza meg, amely az Unióban nyilvánosan elérhető hírközlési szolgáltatások nyújtásával összefüggésben továbbított, tárolt vagy más módon feldolgozott személyes adatok véletlen vagy jogellenes megsemmisítését, elveszítését, módosítását, jogosulatlan felfedését vagy az azokhoz való jogosulatlan hozzáférést eredményezi. |
| --- | --- |

(2)

A 2002/58/EK irányelv 4. cikke értelmében a nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatást nyújtó szolgáltatók a személyes adatok megsértését kötelesek bejelenteni az illetékes nemzeti hatóságnak, és arról bizonyos esetekben az érintett előfizetőket és magánszemélyeket is kötelesek értesíteni. A személyes adatok megsértését a 2002/58/EK irányelv 2. cikkének i) pontja a biztonság olyan megsértéseként határozza meg, amely az Unióban nyilvánosan elérhető hírközlési szolgáltatások nyújtásával összefüggésben továbbított, tárolt vagy más módon feldolgozott személyes adatok véletlen vagy jogellenes megsemmisítését, elveszítését, módosítását, jogosulatlan felfedését vagy az azokhoz való jogosulatlan hozzáférést eredményezi.

| (3) | A 2002/58/EK irányelv 4. cikkének (2), (3) és (4) bekezdésében említett intézkedések következetes végrehajtásának biztosítása érdekében az említett irányelv 4. cikkének (5) bekezdése felhatalmazza a Bizottságot, hogy műszaki végrehajtási intézkedéseket fogadjon el az említett cikkben foglalt tájékoztatási és értesítési követelményekre alkalmazandó körülményekre, formátumra és eljárásokra vonatkozóan. |
| --- | --- |

(3)

A 2002/58/EK irányelv 4. cikkének (2), (3) és (4) bekezdésében említett intézkedések következetes végrehajtásának biztosítása érdekében az említett irányelv 4. cikkének (5) bekezdése felhatalmazza a Bizottságot, hogy műszaki végrehajtási intézkedéseket fogadjon el az említett cikkben foglalt tájékoztatási és értesítési követelményekre alkalmazandó körülményekre, formátumra és eljárásokra vonatkozóan.

| (4) | Az e tekintetben fennálló különféle nemzeti követelmények jogbizonytalansághoz, bonyolultabb és nehézkesebb eljárásokhoz, valamint a több tagállamban is tevékenykedő szolgáltatók számára jelentős adminisztratív költségekhez vezethetnek. A Bizottság ezért szükségesnek tartja a vonatkozó műszaki végrehajtási intézkedések elfogadását. |
| --- | --- |

(4)

Az e tekintetben fennálló különféle nemzeti követelmények jogbizonytalansághoz, bonyolultabb és nehézkesebb eljárásokhoz, valamint a több tagállamban is tevékenykedő szolgáltatók számára jelentős adminisztratív költségekhez vezethetnek. A Bizottság ezért szükségesnek tartja a vonatkozó műszaki végrehajtási intézkedések elfogadását.

| (5) | E rendelet hatálya a személyes adatok megsértésének bejelentésére korlátozódik, ezért nem határoz meg műszaki végrehajtási intézkedéseket a 2002/58/EK irányelv 4. cikkének (2) bekezdésében foglalt – az előfizetőknek a hálózati biztonság megsértésének konkrét kockázata esetén történő értesítésével kapcsolatos – rendelkezések vonatkozásában. |
| --- | --- |

(5)

E rendelet hatálya a személyes adatok megsértésének bejelentésére korlátozódik, ezért nem határoz meg műszaki végrehajtási intézkedéseket a 2002/58/EK irányelv 4. cikkének (2) bekezdésében foglalt – az előfizetőknek a hálózati biztonság megsértésének konkrét kockázata esetén történő értesítésével kapcsolatos – rendelkezések vonatkozásában.

| (6) | A 2002/58/EK irányelv 4. cikke (3) bekezdésének első albekezdéséből az következik, hogy a szolgáltató a személyes adatok megsértését minden esetben köteles az illetékes nemzeti hatóságnak bejelenteni. Ezért a szolgáltatónak nem lehet mérlegelési jogköre abban a tekintetben, hogy az illetékes nemzeti hatóságnál bejelentést tesz-e vagy sem. Ez azonban nem lehet akadálya annak, hogy az érintett illetékes nemzeti hatóság a személyes adatok megsértésének egyes eseteit belátása szerint kiemelten kezelje a hatályos joggal összhangban, valamint hogy megtegye a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy a személyes adatok megsértésének túlzó vagy elégtelen jelentését elkerülje. |
| --- | --- |

(6)

A 2002/58/EK irányelv 4. cikke (3) bekezdésének első albekezdéséből az következik, hogy a szolgáltató a személyes adatok megsértését minden esetben köteles az illetékes nemzeti hatóságnak bejelenteni. Ezért a szolgáltatónak nem lehet mérlegelési jogköre abban a tekintetben, hogy az illetékes nemzeti hatóságnál bejelentést tesz-e vagy sem. Ez azonban nem lehet akadálya annak, hogy az érintett illetékes nemzeti hatóság a személyes adatok megsértésének egyes eseteit belátása szerint kiemelten kezelje a hatályos joggal összhangban, valamint hogy megtegye a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy a személyes adatok megsértésének túlzó vagy elégtelen jelentését elkerülje.

| (7) | Indokolt rendelkezni olyan rendszerről, amely a személyes adatok megsértésének a nemzeti hatóságoknál történő bejelentésére szolgál, és – bizonyos feltételek teljesülése esetén – különböző szakaszokból áll, melyek mindegyike határidőhöz van kötve. Ez a rendszer azt hivatott biztosítani, hogy az illetékes nemzeti hatóság mihamarabb minél teljesebb tájékoztatást kapjon, anélkül azonban, hogy ez akadályozná a szolgáltatót abban, hogy a jogsértést kivizsgálja, és megtegye a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy gátat vessen neki és a következményeit orvosolja. |
| --- | --- |

(7)

Indokolt rendelkezni olyan rendszerről, amely a személyes adatok megsértésének a nemzeti hatóságoknál történő bejelentésére szolgál, és – bizonyos feltételek teljesülése esetén – különböző szakaszokból áll, melyek mindegyike határidőhöz van kötve. Ez a rendszer azt hivatott biztosítani, hogy az illetékes nemzeti hatóság mihamarabb minél teljesebb tájékoztatást kapjon, anélkül azonban, hogy ez akadályozná a szolgáltatót abban, hogy a jogsértést kivizsgálja, és megtegye a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy gátat vessen neki és a következményeit orvosolja.

| (8) | Sem a személyes adatok megsértésének puszta gyanúja, sem annak puszta ténye, hogy váratlan eseményt észleltek, amiről a szolgáltató minden erőfeszítése ellenére sem áll rendelkezésre elegendő információ, nem elegendő ahhoz, hogy e rendelet alkalmazásában úgy lehessen tekinteni, hogy személyes adat megsértésére derült fény. Ebben az összefüggésben különös figyelmet kell fordítani az I. mellékletben említett információk rendelkezésre állására. |
| --- | --- |

(8)

Sem a személyes adatok megsértésének puszta gyanúja, sem annak puszta ténye, hogy váratlan eseményt észleltek, amiről a szolgáltató minden erőfeszítése ellenére sem áll rendelkezésre elegendő információ, nem elegendő ahhoz, hogy e rendelet alkalmazásában úgy lehessen tekinteni, hogy személyes adat megsértésére derült fény. Ebben az összefüggésben különös figyelmet kell fordítani az I. mellékletben említett információk rendelkezésre állására.

| (9) | E rendelet alkalmazása kapcsán az érintett illetékes nemzeti hatóságoknak indokolt együttműködniük a személyes adatok megsértésének azon eseteiben, amelyeknek van határokon átnyúló vetülete. |
| --- | --- |

(9)

E rendelet alkalmazása kapcsán az érintett illetékes nemzeti hatóságoknak indokolt együttműködniük a személyes adatok megsértésének azon eseteiben, amelyeknek van határokon átnyúló vetülete.

| (10) | Ez a rendelet nem részletezi tovább a személyes adatok sérelmeinek a szolgáltatók általi kötelező nyilvántartására vonatkozó előírásokat, mivel a 2002/58/EK irányelv 4. cikke kimerítően rendelkezik a szóban forgó nyilvántartás tartalmáról. A szolgáltatók mindazonáltal támaszkodhatnak e rendeletre a nyilvántartás formátumának meghatározásakor. |
| --- | --- |

(10)

Ez a rendelet nem részletezi tovább a személyes adatok sérelmeinek a szolgáltatók általi kötelező nyilvántartására vonatkozó előírásokat, mivel a 2002/58/EK irányelv 4. cikke kimerítően rendelkezik a szóban forgó nyilvántartás tartalmáról. A szolgáltatók mindazonáltal támaszkodhatnak e rendeletre a nyilvántartás formátumának meghatározásakor.

| (11) | Valamennyi nemzeti hatóságnak biztonságos elektronikus eszközt kell a szolgáltatók rendelkezésére bocsátania ahhoz, hogy azok közös, szabványos formátumban (pl. XML) tehessenek bejelentést a személyes adatok megsértéséről, az I. mellékletben meghatározott adatokat minden érintett nyelven feltüntetve, s ezáltal lehetővé téve, hogy az Unióban valamennyi szolgáltató – függetlenül székhelyétől vagy attól, hogy a személyes adat megsértésére hol került sor – hasonló bejelentési eljárást alkalmazzon. Ezzel összefüggésben a Bizottságnak elő kell segítenie a biztonságos elektronikus eszközök alkalmazását azzal, hogy szükség esetén találkozókra hívja az illetékes nemzeti hatóságokat. |
| --- | --- |

(11)

Valamennyi nemzeti hatóságnak biztonságos elektronikus eszközt kell a szolgáltatók rendelkezésére bocsátania ahhoz, hogy azok közös, szabványos formátumban (pl. XML) tehessenek bejelentést a személyes adatok megsértéséről, az I. mellékletben meghatározott adatokat minden érintett nyelven feltüntetve, s ezáltal lehetővé téve, hogy az Unióban valamennyi szolgáltató – függetlenül székhelyétől vagy attól, hogy a személyes adat megsértésére hol került sor – hasonló bejelentési eljárást alkalmazzon. Ezzel összefüggésben a Bizottságnak elő kell segítenie a biztonságos elektronikus eszközök alkalmazását azzal, hogy szükség esetén találkozókra hívja az illetékes nemzeti hatóságokat.

| (12) | Annak mérlegelésekor, hogy a személyes adatok megsértése várhatóan hátrányosan érinti-e az előfizető vagy a magánszemély személyes adatainak vagy magánéletének védelmét, figyelembe kell venni a vonatkozó személyes adatok jellegét és tartalmát, különös tekintettel arra, ha az adat pénzügyi információt, például hitelkártya- és bankszámlaadatokat, a 95/46/EK irányelv 8. cikkének (1) bekezdésében szereplő különleges adatkategóriákat, valamint bizonyos, kifejezetten a távközlési vagy internetszolgáltatáshoz kapcsolódó adatokat (például elektronikus levelezési adatok, helymeghatározó adatok, internetes naplófájlok, internetes böngészési előzmények és tételes híváslisták) érint. |
| --- | --- |

(12)

Annak mérlegelésekor, hogy a személyes adatok megsértése várhatóan hátrányosan érinti-e az előfizető vagy a magánszemély személyes adatainak vagy magánéletének védelmét, figyelembe kell venni a vonatkozó személyes adatok jellegét és tartalmát, különös tekintettel arra, ha az adat pénzügyi információt, például hitelkártya- és bankszámlaadatokat, a 95/46/EK irányelv 8. cikkének (1) bekezdésében szereplő különleges adatkategóriákat, valamint bizonyos, kifejezetten a távközlési vagy internetszolgáltatáshoz kapcsolódó adatokat (például elektronikus levelezési adatok, helymeghatározó adatok, internetes naplófájlok, internetes böngészési előzmények és tételes híváslisták) érint.

| (13) | Kivételes körülmények között lehetővé kell tenni, hogy a szolgáltató elhalassza az előfizető vagy magánszemély értesítését, ha az előfizető vagy magánszemély értesítése veszélyeztetné a személyes adatok megsértésének megfelelő kivizsgálását. Ebben az összefüggésben a kivételes körülmények bűnügyi nyomozást vagy a személyes adatok megsértésének egyéb olyan eseteit is felölelhetik, amelyek ugyan nem tekinthetők súlyos bűncselekménynek, de amelyek esetében indokolt lehet az értesítés elhalasztása. Mindenesetre az illetékes nemzeti hatóság feladata annak mérlegelése, hogy az adott esetben és a körülmények ismeretében hozzájárul-e az értesítés elhalasztásához vagy ellenkezőleg, megköveteli az értesítést. |
| --- | --- |

(13)

Kivételes körülmények között lehetővé kell tenni, hogy a szolgáltató elhalassza az előfizető vagy magánszemély értesítését, ha az előfizető vagy magánszemély értesítése veszélyeztetné a személyes adatok megsértésének megfelelő kivizsgálását. Ebben az összefüggésben a kivételes körülmények bűnügyi nyomozást vagy a személyes adatok megsértésének egyéb olyan eseteit is felölelhetik, amelyek ugyan nem tekinthetők súlyos bűncselekménynek, de amelyek esetében indokolt lehet az értesítés elhalasztása. Mindenesetre az illetékes nemzeti hatóság feladata annak mérlegelése, hogy az adott esetben és a körülmények ismeretében hozzájárul-e az értesítés elhalasztásához vagy ellenkezőleg, megköveteli az értesítést.

| (14) | A szolgáltatóknak rendelkezniük kell előfizetőik elérhetőségével, tekintettel a köztük fennálló közvetlen szerződéses jogviszonyra, azonban a személyes adatok megsértése által hátrányosan érintett egyéb magánszemélyekről nincs szükségképpen ilyen információjuk. Ilyen esetben lehetővé kell tenni, hogy a szolgáltató az érintett magánszemélyeket először a főbb országos vagy regionális tömegtájékoztatási eszközök útján, például napilapokban közzétett hirdetményeken keresztül értesítse, amit a lehető leghamarabb az e rendeletben előírt egyedi értesítésnek kell követnie. A szolgáltatónak tehát nem kötelessége a tömegtájékoztatás útján történő értesítés, hanem felhatalmazást kap arra, hogy belátása szerint így járjon el addig is, amíg még folyamatban van az érintettek teljes körének azonosítása. |
| --- | --- |

(14)

A szolgáltatóknak rendelkezniük kell előfizetőik elérhetőségével, tekintettel a köztük fennálló közvetlen szerződéses jogviszonyra, azonban a személyes adatok megsértése által hátrányosan érintett egyéb magánszemélyekről nincs szükségképpen ilyen információjuk. Ilyen esetben lehetővé kell tenni, hogy a szolgáltató az érintett magánszemélyeket először a főbb országos vagy regionális tömegtájékoztatási eszközök útján, például napilapokban közzétett hirdetményeken keresztül értesítse, amit a lehető leghamarabb az e rendeletben előírt egyedi értesítésnek kell követnie. A szolgáltatónak tehát nem kötelessége a tömegtájékoztatás útján történő értesítés, hanem felhatalmazást kap arra, hogy belátása szerint így járjon el addig is, amíg még folyamatban van az érintettek teljes körének azonosítása.

| (15) | A személyes adatok megsértéséről szóló tájékoztatásnak csakis a személyes adatok megsértéséről kell szólnia, és nem kapcsolható össze más témákról szóló információkkal. A személyes adatok megsértésére vonatkozó tájékoztatásnak a szokásos számlába való belefoglalása például nem tekinthető a személyes adatok megsértésére vonatkozó tájékoztatás megfelelő módjának. |
| --- | --- |

(15)

A személyes adatok megsértéséről szóló tájékoztatásnak csakis a személyes adatok megsértéséről kell szólnia, és nem kapcsolható össze más témákról szóló információkkal. A személyes adatok megsértésére vonatkozó tájékoztatásnak a szokásos számlába való belefoglalása például nem tekinthető a személyes adatok megsértésére vonatkozó tájékoztatás megfelelő módjának.

| (16) | Ez a rendelet nem határoz meg olyan különleges technológiai védelmi intézkedéseket, amelyek eltérést tennének indokolttá az előfizetőknek vagy magánszemélyeknek a személyes adatok megsértéséről való értesítésétől, mivel a szóban forgó intézkedések a technológia fejlődése következtében időközben változhatnak. A Bizottság azonban közzéteheti a jelenlegi gyakorlatnak megfelelő, ilyen jellegű technológiai védelmi intézkedések tájékoztató jellegű jegyzékét. |
| --- | --- |

(16)

Ez a rendelet nem határoz meg olyan különleges technológiai védelmi intézkedéseket, amelyek eltérést tennének indokolttá az előfizetőknek vagy magánszemélyeknek a személyes adatok megsértéséről való értesítésétől, mivel a szóban forgó intézkedések a technológia fejlődése következtében időközben változhatnak. A Bizottság azonban közzéteheti a jelenlegi gyakorlatnak megfelelő, ilyen jellegű technológiai védelmi intézkedések tájékoztató jellegű jegyzékét.

| (17) | A titkosítás vagy kivonatolás (hashing) alkalmazása önmagában nem tekintendő elégségesnek ahhoz, hogy a szolgáltatók általánosságban azt állíthassák, hogy eleget tettek a 95/46/EK irányelv 17. cikkében meghatározott, a biztonságra vonatkozó általános kötelezettségüknek. E tekintetben a szolgáltatóknak megfelelő szervezeti és műszaki intézkedéseket is végre kell hajtaniuk a személyes adatok megsértésének megelőzése, felderítése és megszüntetése érdekében. Indokolt, hogy a szolgáltatók az ellenőrzések végrehajtása után esetlegesen fennmaradó kockázatot figyelembe vegyék annak felméréséhez, hogy potenciálisan hol fordulhat elő személyes adatok megsértése. |
| --- | --- |

(17)

A titkosítás vagy kivonatolás (hashing) alkalmazása önmagában nem tekintendő elégségesnek ahhoz, hogy a szolgáltatók általánosságban azt állíthassák, hogy eleget tettek a 95/46/EK irányelv 17. cikkében meghatározott, a biztonságra vonatkozó általános kötelezettségüknek. E tekintetben a szolgáltatóknak megfelelő szervezeti és műszaki intézkedéseket is végre kell hajtaniuk a személyes adatok megsértésének megelőzése, felderítése és megszüntetése érdekében. Indokolt, hogy a szolgáltatók az ellenőrzések végrehajtása után esetlegesen fennmaradó kockázatot figyelembe vegyék annak felméréséhez, hogy potenciálisan hol fordulhat elő személyes adatok megsértése.

| (18) | Ha a szolgáltató a szolgáltatások egy részét – például a számlázási vagy az igazgatási teendőket – egy másik szolgáltató igénybevételével teljesíti, a személyes adatok megsértésével kapcsolatos értesítés kötelezettsége nem hárítható át a végfelhasználóval közvetlen szerződéses jogviszonyban nem álló másik szolgáltatóra. A másik szolgáltatónak azt a szolgáltatót indokolt tájékoztatnia, akivel közvetlen szerződéses jogviszonyban áll. Ez alkalmazandó az elektronikus hírközlési szolgáltatások nagykereskedelmi értékesítése kapcsán is, ahol általános, hogy a nagykereskedelmi szolgáltató nem áll közvetlen szerződéses kapcsolatban a végfelhasználóval. |
| --- | --- |

(18)

Ha a szolgáltató a szolgáltatások egy részét – például a számlázási vagy az igazgatási teendőket – egy másik szolgáltató igénybevételével teljesíti, a személyes adatok megsértésével kapcsolatos értesítés kötelezettsége nem hárítható át a végfelhasználóval közvetlen szerződéses jogviszonyban nem álló másik szolgáltatóra. A másik szolgáltatónak azt a szolgáltatót indokolt tájékoztatnia, akivel közvetlen szerződéses jogviszonyban áll. Ez alkalmazandó az elektronikus hírközlési szolgáltatások nagykereskedelmi értékesítése kapcsán is, ahol általános, hogy a nagykereskedelmi szolgáltató nem áll közvetlen szerződéses kapcsolatban a végfelhasználóval.

| (19) | A 95/46/EK irányelv meghatározza a személyes adatok védelmének az Európai Unióban irányadó általános keretét. A Bizottság javaslatot terjesztett elő a 95/46/EK irányelvnek egy új európai parlamenti és tanácsi rendelettel (az adatvédelmi rendelettel) való felváltására. A javaslat értelmében az adatvédelmi rendelet – a 2002/58/EK irányelv 4. cikkének (3) bekezdése szellemében – minden adatkezelőt arra kötelezne, hogy a személyes adatok megsértéséről értesítést küldjön. Ez a bizottsági rendelet teljes összhangban van a javasolt intézkedéssel. |
| --- | --- |

(19)

A 95/46/EK irányelv meghatározza a személyes adatok védelmének az Európai Unióban irányadó általános keretét. A Bizottság javaslatot terjesztett elő a 95/46/EK irányelvnek egy új európai parlamenti és tanácsi rendelettel (az adatvédelmi rendelettel) való felváltására. A javaslat értelmében az adatvédelmi rendelet – a 2002/58/EK irányelv 4. cikkének (3) bekezdése szellemében – minden adatkezelőt arra kötelezne, hogy a személyes adatok megsértéséről értesítést küldjön. Ez a bizottsági rendelet teljes összhangban van a javasolt intézkedéssel.

| (20) | Az adatvédelmi rendeletre vonatkozó javaslat korlátozott számban olyan technikai kiigazításokat is tartalmaz, amelyeket a 2002/58/EK irányelven azért kell elvégezni, mert figyelembe kell venni, hogy a 95/46/EK irányelv rendeletté alakul át. Az új rendeletnek a 2002/58/EK irányelvet érintő érdemi jogi következményeit a Bizottság felülvizsgálatnak fogja alávetni. |
| --- | --- |

(20)

Az adatvédelmi rendeletre vonatkozó javaslat korlátozott számban olyan technikai kiigazításokat is tartalmaz, amelyeket a 2002/58/EK irányelven azért kell elvégezni, mert figyelembe kell venni, hogy a 95/46/EK irányelv rendeletté alakul át. Az új rendeletnek a 2002/58/EK irányelvet érintő érdemi jogi következményeit a Bizottság felülvizsgálatnak fogja alávetni.

| (21) | E rendelet alkalmazását a hatálybalépése után három évvel indokolt felülvizsgálni, csakúgy, mint a tartalmát az akkor hatályos – a javasolt adatvédelmi rendeletet is magában foglaló – jogi keretre való figyelemmel. E rendelet felülvizsgálatára lehetőség szerint a 2002/58/EK irányelvnek egy majdani felülvizsgálatával együtt kell sort keríteni. |
| --- | --- |

(21)

E rendelet alkalmazását a hatálybalépése után három évvel indokolt felülvizsgálni, csakúgy, mint a tartalmát az akkor hatályos – a javasolt adatvédelmi rendeletet is magában foglaló – jogi keretre való figyelemmel. E rendelet felülvizsgálatára lehetőség szerint a 2002/58/EK irányelvnek egy majdani felülvizsgálatával együtt kell sort keríteni.

| (22) | E rendelet alkalmazása többek között az illetékes nemzeti hatóságok által a személyes adatok megsértésének hozzájuk bejelentett eseteit feldolgozó statisztikák alapulvételével is értékelhető. E statisztikák kiterjedhetnek például a személyes adatok megsértésének az illetékes nemzeti hatósághoz bejelentett eseteinek számára, azon személyes adatok megsértésének eseteinek számára, amelyekről az előfizetőket vagy a magánszemélyeket tájékoztatták, a személyes adatok megsértésének orvoslására fordított időre, és arra, hogy hoztak-e technikai védelmi intézkedéseket. E statisztikáknak lehetővé kell tenniük, hogy a Bizottság és a tagállamok egységes és összehasonlítható statisztikai adatokhoz jussanak, és nem fedhetik fel sem az értesítést tevő szolgáltató, sem az érintett előfizetők vagy magánszemélyek kilétét. A Bizottság ebből a célból rendszeres találkozókat is szervezhet az illetékes nemzeti hatóságokkal és más érdekelt felekkel. |
| --- | --- |

(22)

E rendelet alkalmazása többek között az illetékes nemzeti hatóságok által a személyes adatok megsértésének hozzájuk bejelentett eseteit feldolgozó statisztikák alapulvételével is értékelhető. E statisztikák kiterjedhetnek például a személyes adatok megsértésének az illetékes nemzeti hatósághoz bejelentett eseteinek számára, azon személyes adatok megsértésének eseteinek számára, amelyekről az előfizetőket vagy a magánszemélyeket tájékoztatták, a személyes adatok megsértésének orvoslására fordított időre, és arra, hogy hoztak-e technikai védelmi intézkedéseket. E statisztikáknak lehetővé kell tenniük, hogy a Bizottság és a tagállamok egységes és összehasonlítható statisztikai adatokhoz jussanak, és nem fedhetik fel sem az értesítést tevő szolgáltató, sem az érintett előfizetők vagy magánszemélyek kilétét. A Bizottság ebből a célból rendszeres találkozókat is szervezhet az illetékes nemzeti hatóságokkal és más érdekelt felekkel.

| (23) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a hírközlési bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(23)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a hírközlési bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Hatály

Ez a rendelet a személyes adatok megsértésének a nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatást nyújtó szolgáltatók („szolgáltatók”) általi bejelentésére vonatkozik.

2. cikk

Az illetékes nemzeti hatósághoz intézett bejelentés

(1)   A szolgáltató a személyes adatok megsértésének valamennyi esetét köteles jelenteni az illetékes nemzeti hatóságnak.

(2)   A szolgáltató a személyes adatok megsértésének észlelésétől számított lehetőleg 24 órán belül bejelenti az esetet az illetékes nemzeti hatóságnak.

A szolgáltatónak az illetékes nemzeti hatósághoz intézett bejelentésében fel kell tüntetnie az I. mellékletben meghatározott adatokat.

Úgy kell tekinteni, hogy személyes adatok megsértésének észlelésére került sor, ha egy, a személyes adatok megsértését eredményező biztonsági esemény bekövetkeztéről a szolgáltató kellő tudomást szerzett ahhoz, hogy e rendeletnek megfelelően érdemi értesítést tegyen.

(3)   Amennyiben nem áll rendelkezésre az I. mellékletben előírt valamennyi adat, és a személyes adatok megsértésének esete további vizsgálatot igényel, megengedhető, hogy a szolgáltató a személyes adatok megsértésétől számított 24 órán belül első bejelentést intézzen az illetékes nemzeti hatósághoz. Az illetékes nemzeti hatósághoz intézett első bejelentésnek az I. melléklet 1. szakaszában előírt információkat kell tartalmaznia. A szolgáltatónak a lehető leghamarabb – legkésőbb az első bejelentést követő három napon belül – második bejelentést kell intéznie az illetékes nemzeti hatósághoz. A második bejelentésnek tartalmaznia kell az I. melléklet 2. szakaszában foglalt információkat, és szükség esetén aktualizálnia kell a már benyújtott információkat.

Amennyiben a szolgáltató az általa folytatott vizsgálat ellenére sem tudja valamennyi információt az első bejelentéstől számított háromnapos határidőn belül benyújtani, a szolgáltatónak a rendelkezésére álló lehető legtöbb információt be kell jelentenie ezen határidőn belül, és az illetékes nemzeti hatósághoz részletes indoklást kell benyújtania a fennmaradó információ késedelmes bejelentéséről. A szolgáltatónak a lehető leghamarabb sort kell kerítenie a fennmaradó információknak az illetékes hatósághoz való eljuttatására és – szükség esetén – a már benyújtott információk aktualizálására.

(4)   Az illetékes nemzeti hatóságnak valamennyi, az érintett tagállamban letelepedett szolgáltatót el kell látnia egy, a személyes adatok megsértésének bejelentésére, valamint az eljárásokról szóló információkhoz való hozzáférésre és azok felhasználására szolgáló biztonságos elektronikus eszközzel. E rendelkezés alkalmazásának megkönnyítése céljából a Bizottság szükség esetén találkozókat szervez az illetékes nemzeti hatóságokkal.

(5)   Ha a személyes adatok megsértése a személyes adatok megsértésének bejelentése szerinti illetékes nemzeti hatóság tagállamától eltérő tagállambeli előfizetőket vagy magánszemélyeket érint, az illetékes nemzeti hatóság értesíti a többi érintett nemzeti hatóságot.

E rendelkezés alkalmazásának megkönnyítésére a Bizottság összeállítja és naprakészen tartja az illetékes nemzeti hatóságok és a megfelelő kapcsolattartási pontok jegyzékét.

3. cikk

Az előfizető vagy a magánszemély értesítése

(1)   Amennyiben a személyes adatok megsértése várhatóan hátrányosan érinti egy előfizető vagy magánszemély személyes adatainak vagy magánéletének védelmét, a szolgáltató a 2. cikkben említett bejelentésen felül az előfizetőt vagy a magánszemélyt is értesíti az eseményről.

(2)   Azt, hogy a személyes adatok megsértése várhatóan hátrányosan érinti-e az előfizető vagy a magánszemély személyes adatainak vagy magánéletének védelmét, különösen a következő körülményekre való tekintettel kell mérlegelni:

| a) | az érintett személyes adatok jellege és tartalma, különösen akkor, ha azok pénzügyi információkat, a 95/46/EK irányelv 8. cikkének (1) bekezdésében szereplő különleges adatkategóriákat, illetőleg helymeghatározó adatokat, internetes naplófájlokat, internetes böngészési előzményeket, elektronikus levelezési adatokat és tételes híváslistákat érintenek; |
| --- | --- |

a)

az érintett személyes adatok jellege és tartalma, különösen akkor, ha azok pénzügyi információkat, a 95/46/EK irányelv 8. cikkének (1) bekezdésében szereplő különleges adatkategóriákat, illetőleg helymeghatározó adatokat, internetes naplófájlokat, internetes böngészési előzményeket, elektronikus levelezési adatokat és tételes híváslistákat érintenek;

| b) | a személyes adatok megsértésének várható következményei az érintett előfizetőre vagy magánszemélyre nézve, különösen akkor, ha a személyes adatok megsértése személyazonosság-lopáshoz, személyazonossággal való visszaéléshez, testi sérelemhez, lelki gyötrelemhez, a becsület csorbításához vagy hírnévrontáshoz vezethet; valamint |
| --- | --- |

b)

a személyes adatok megsértésének várható következményei az érintett előfizetőre vagy magánszemélyre nézve, különösen akkor, ha a személyes adatok megsértése személyazonosság-lopáshoz, személyazonossággal való visszaéléshez, testi sérelemhez, lelki gyötrelemhez, a becsület csorbításához vagy hírnévrontáshoz vezethet; valamint

| c) | a személyes adatok megsértésének körülményei, különösen akkor, ha az adatok eltulajdonítására került sor, vagy a szolgáltató tud róla, hogy az adatok jogosulatlan harmadik fél tulajdonában vannak. |
| --- | --- |

c)

a személyes adatok megsértésének körülményei, különösen akkor, ha az adatok eltulajdonítására került sor, vagy a szolgáltató tud róla, hogy az adatok jogosulatlan harmadik fél tulajdonában vannak.

(3)   Az előfizető, illetőleg a magánszemély értesítésére a személyes adatok megsértésének – a 2. cikk (2) bekezdése harmadik albekezdésének megfelelő – észlelése után indokolatlan késedelem nélkül sort kell keríteni. Ez nem függ a személyes adat megsértéséről az illetékes nemzeti hatósághoz a 2. cikk értelmében intézendő bejelentéstől.

(4)   A szolgáltató az előfizetőhöz vagy magánszemélyhez intézett értesítésében feltünteti a II. mellékletben meghatározott adatokat. Az előfizetőhöz vagy magánszemélyhez intézett értesítést világosan és közérthetően kell megfogalmazni. A szolgáltató nem használhatja fel az értesítést új vagy kiegészítő szolgáltatások népszerűsítésére vagy reklámozására.

(5)   Kivételes körülmények között, ha az előfizető, illetőleg a magánszemély értesítése veszélyeztetheti a személyes adat megsértésének megfelelő kivizsgálását, a szolgáltató – az illetékes nemzeti hatóság előzetes jóváhagyásával – olyan időpontra halaszthatja az előfizető, illetőleg a magánszemély értesítését, amelyet az illetékes nemzeti hatóság már alkalmasnak tart a személyes adat megsértéséről szóló, e cikk szerinti értesítés megtételére.

(6)   A szolgáltató az előfizetőt, illetőleg a magánszemélyt olyan kommunikációs eszközzel értesíti a személyes adatok megsértéséről, amely biztosítja az információ gyors célba érését, és amely a tudomány és a technika mindenkori állása szerint megfelelően biztonságos. A személyes adatok megsértéséről szóló tájékoztatás csakis a személyes adatok megsértéséről szólhat, és más tárgyú tájékoztatással nem kapcsolható össze.

(7)   Amennyiben a végfelhasználóval közvetlen szerződéses jogviszonyban álló szolgáltató – annak ellenére, hogy megfelelő erőfeszítéseket tett – nem tudja azonosítani a (3) bekezdésben említett határidőn belül azokat a magánszemélyeket, akiket a személyes adatok megsértése várhatóan hátrányosan érint, a szolgáltató ezeket a magánszemélyeket a megadott határidőn belül a megfelelő tagállam főbb országos vagy regionális tömegtájékoztatási eszközei útján közzétett hirdetmények révén is értesítheti. E hirdetményeknek tartalmazniuk kell a II. mellékletben meghatározott információkat, szükség esetén tömörített formában. Ez esetben a szolgáltatónak továbbra is minden ésszerű erőfeszítést meg kell tennie az érintett magánszemélyek azonosítására és a II. mellékletben meghatározott információkról való mihamarabbi értesítésére.

4. cikk

Technológiai védelmi intézkedések

(1)   A 3. cikk (1) bekezdésétől eltérve az érintett előfizetőt vagy magánszemélyt nem kötelező értesíteni a személyes adatainak megsértéséről, ha a szolgáltató az illetékes nemzeti hatóság számára kielégítően igazolta, hogy megfelelő technológiai védelmi intézkedéseket vezetett be, és hogy a szóban forgó intézkedések alkalmazásra kerültek a biztonság sérelmével érintett adatok esetében. E technológiai védelmi intézkedéseknek értelmezhetetlenné kell tenniük az adatokat a hozzáférési joggal nem rendelkező személyek számára.

(2)   Az adatok értelmezhetetlennek tekinthetők, ha:

| a) | szabványos algoritmussal biztonságosan titkosítva vannak, az adatok dekódolásához használt kulcsot nem veszélyeztette a biztonságnak semmilyen megsértése, és az adatok dekódolásához használt kulcs úgy került generálásra, hogy az elérhető technológiai eszközökkel azt senki olyan nem derítheti ki, aki a kulcshoz nem jogosult hozzáférni; vagy |
| --- | --- |

a)

szabványos algoritmussal biztonságosan titkosítva vannak, az adatok dekódolásához használt kulcsot nem veszélyeztette a biztonságnak semmilyen megsértése, és az adatok dekódolásához használt kulcs úgy került generálásra, hogy az elérhető technológiai eszközökkel azt senki olyan nem derítheti ki, aki a kulcshoz nem jogosult hozzáférni; vagy

| b) | kriptográfiai kulcsos szabványos hash függvénnyel kiszámolt hash értékkel helyettesítésre kerültek, az adatok hasítására használt kulcsot nem veszélyeztette a biztonságnak semmilyen megsértése, és az adatok hasításához használt kulcs úgy került generálásra, hogy az elérhető technológiai eszközökkel azt senki olyan nem derítheti ki, aki a kulcshoz nem jogosult hozzáférni. |
| --- | --- |

b)

kriptográfiai kulcsos szabványos hash függvénnyel kiszámolt hash értékkel helyettesítésre kerültek, az adatok hasítására használt kulcsot nem veszélyeztette a biztonságnak semmilyen megsértése, és az adatok hasításához használt kulcs úgy került generálásra, hogy az elérhető technológiai eszközökkel azt senki olyan nem derítheti ki, aki a kulcshoz nem jogosult hozzáférni.

(3)   A Bizottság, miután a 29. cikk szerinti munkacsoporton keresztül egyeztetett az illetékes hatóságokkal, valamint egyeztetett az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökséggel és az európai adatvédelmi biztossal, közzéteheti a jelenlegi gyakorlat szerint megfelelő, az (1) bekezdésben említett technológiai védelmi intézkedések tájékoztató jellegű jegyzékét.

5. cikk

Másik szolgáltató igénybevétele

Amennyiben az elektronikus hírközlési szolgáltatás egy részének nyújtásával másik szolgáltatót bíztak meg, amely nem áll közvetlen szerződéses jogviszonyban az előfizetőkkel, a személyes adatok megsértése esetén ez a másik szolgáltató az őt megbízó szolgáltatót köteles haladéktalanul értesíteni.

6. cikk

Jelentéstétel és felülvizsgálat

A Bizottság e rendelet hatálybalépésétől számított három éven belül jelentést készít e rendelet alkalmazásáról, továbbá annak eredményességéről és a szolgáltatókat, az előfizetőket, illetve a magánszemélyeket érintő hatásairól. A Bizottság a szóban forgó jelentés alapján felülvizsgálja a rendeletet.

7. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet 2013. augusztus 25-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2013. június 24-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 201., 2002.7.31., 37. o.

1

(2)  HL L 281., 1995.11.23., 31. o.

2

---

I. MELLÉKLET

Az illetékes nemzeti hatósághoz intézett értesítés tartalma

1.   szakasz

A szolgáltató azonosító adatai

| 1. | A szolgáltató neve |
| --- | --- |

1.

A szolgáltató neve

| 2. | Az adatvédelmi tisztviselő vagy a további tájékoztatást nyújtó egyéb kapcsolattartó neve és elérhetősége |
| --- | --- |

2.

Az adatvédelmi tisztviselő vagy a további tájékoztatást nyújtó egyéb kapcsolattartó neve és elérhetősége

| 3. | Első vagy második értesítésről van-e szó? |
| --- | --- |

3.

Első vagy második értesítésről van-e szó?

A személyes adatok megsértéséről szóló első tájékoztatás (szükség esetén a későbbi bejelentésekben kiegészítendő)

| 4. | Az esemény bekövetkeztének időpontja: nap, óra (ha ismert, szükség esetén becslés alapján) és az esemény észlelésének időpontja |
| --- | --- |

4.

Az esemény bekövetkeztének időpontja: nap, óra (ha ismert, szükség esetén becslés alapján) és az esemény észlelésének időpontja

| 5. | A személyes adatok megsértésének körülményei (pl. adatvesztés, -lopás, -másolás) |
| --- | --- |

5.

A személyes adatok megsértésének körülményei (pl. adatvesztés, -lopás, -másolás)

| 6. | Az érintett személyes adatok jellege és tartalma |
| --- | --- |

6.

Az érintett személyes adatok jellege és tartalma

| 7. | A szolgáltató által az érintett személyes adatok vonatkozásában alkalmazott (vagy alkalmazni tervezett) műszaki és szervezeti intézkedések |
| --- | --- |

7.

A szolgáltató által az érintett személyes adatok vonatkozásában alkalmazott (vagy alkalmazni tervezett) műszaki és szervezeti intézkedések

| 8. | Másik szolgáltató igénybevételével való összefüggés (adott esetben) |
| --- | --- |

8.

Másik szolgáltató igénybevételével való összefüggés (adott esetben)

2.   szakasz

További információ a személyes adatok megsértéséről

| 9. | A személyes adatok megsértéséhez vezető esemény összefoglalása (megjelölve az adatok megsértésének fizikai helyét és az érintett adathordozót is) |
| --- | --- |

9.

A személyes adatok megsértéséhez vezető esemény összefoglalása (megjelölve az adatok megsértésének fizikai helyét és az érintett adathordozót is)

| 10. | Az érintett előfizetők vagy magánszemélyek száma |
| --- | --- |

10.

Az érintett előfizetők vagy magánszemélyek száma

| 11. | Lehetséges következmények és kedvezőtlen hatások az előfizetőkre, illetve a magánszemélyekre nézve |
| --- | --- |

11.

Lehetséges következmények és kedvezőtlen hatások az előfizetőkre, illetve a magánszemélyekre nézve

| 12. | A lehetséges kedvezőtlen hatások enyhítésére a szolgáltató által hozott műszaki és szervezeti intézkedések |
| --- | --- |

12.

A lehetséges kedvezőtlen hatások enyhítésére a szolgáltató által hozott műszaki és szervezeti intézkedések

Az előfizetők vagy magánszemélyek esetleges kiegészítő értesítése

| 13. | Az értesítés tartalma |
| --- | --- |

13.

Az értesítés tartalma

| 14. | Az alkalmazott kommunikációs eszköz |
| --- | --- |

14.

Az alkalmazott kommunikációs eszköz

| 15. | Az értesített előfizetők vagy magánszemélyek száma |
| --- | --- |

15.

Az értesített előfizetők vagy magánszemélyek száma

Esetleges határokon átnyúló vonatkozások

| 16. | A személyes adatok megsértésének érintettje között vannak más tagállamokban található előfizetők vagy magánszemélyek |
| --- | --- |

16.

A személyes adatok megsértésének érintettje között vannak más tagállamokban található előfizetők vagy magánszemélyek

| 17. | Más illetékes nemzeti hatóságok értesítése |
| --- | --- |

17.

Más illetékes nemzeti hatóságok értesítése

---

II. MELLÉKLET

Az előfizetőhöz vagy magánszemélyhez intézett értesítés tartalma

| 1. | A szolgáltató neve |
| --- | --- |

1.

A szolgáltató neve

| 2. | Az adatvédelmi tisztviselő vagy a további tájékoztatást nyújtó egyéb kapcsolattartó neve és elérhetősége |
| --- | --- |

2.

Az adatvédelmi tisztviselő vagy a további tájékoztatást nyújtó egyéb kapcsolattartó neve és elérhetősége

| 3. | A személyes adatok megsértését okozó esemény összefoglalása |
| --- | --- |

3.

A személyes adatok megsértését okozó esemény összefoglalása

| 4. | Az esemény bekövetkeztének becsült időpontja |
| --- | --- |

4.

Az esemény bekövetkeztének becsült időpontja

| 5. | Az érintett személyes adatok jellege és tartalma a 3. cikk (2) bekezdésének megfelelően |
| --- | --- |

5.

Az érintett személyes adatok jellege és tartalma a 3. cikk (2) bekezdésének megfelelően

| 6. | A személyes adatok megsértésének az érintett előfizetőre vagy magánszemélyre nézve várható következményei a 3. cikk (2) bekezdésének megfelelően |
| --- | --- |

6.

A személyes adatok megsértésének az érintett előfizetőre vagy magánszemélyre nézve várható következményei a 3. cikk (2) bekezdésének megfelelően

| 7. | A személyes adatok megsértésének körülményei a 3. cikk (2) bekezdésének megfelelően |
| --- | --- |

7.

A személyes adatok megsértésének körülményei a 3. cikk (2) bekezdésének megfelelően

| 8. | A személyes adatok megsértésének kezelésére a szolgáltató által hozott intézkedések |
| --- | --- |

8.

A személyes adatok megsértésének kezelésére a szolgáltató által hozott intézkedések

| 9. | A lehetséges kedvezőtlen hatások enyhítésére a szolgáltató által javasolt intézkedések |
| --- | --- |

9.

A lehetséges kedvezőtlen hatások enyhítésére a szolgáltató által javasolt intézkedések

---

| 26.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 173/9 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 173/9

---

A BIZOTTSÁG 612/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2013. június 25.)

a gazdasági szereplők és az adóraktárak nyilvántartásának a jövedéki adók területén való közigazgatási együttműködésről szóló 389/2012/EU tanácsi rendelet szerinti statisztika és jelentéstétel tekintetében történő működtetéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a jövedéki adók területén való közigazgatási együttműködésről és a 2073/2004/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. május 2-i 389/2012/EU tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 22. cikkére és 34. cikke (5) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 389/2012/EU rendelet keretet hoz létre a tagállamok közötti, a jövedéki adók területén való közigazgatási együttműködés egyszerűsítésére és erősítésére. |
| --- | --- |

(1)

A 389/2012/EU rendelet keretet hoz létre a tagállamok közötti, a jövedéki adók területén való közigazgatási együttműködés egyszerűsítésére és erősítésére.

| (2) | A jövedéki adóra vonatkozó általános rendelkezésekről és a 92/12/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. december 16-i 2008/118/EK tanácsi irányelv (2) 21. cikke előírja, hogy a feladás helye szerinti tagállam illetékes hatóságainak ellenőrizni kell az elektronikus adminisztratív okmány tervezetének részleteit, mielőtt a jövedéki termékeket adófelfüggesztés alatt szállíthatnák. A 2008/118/EK tanácsi irányelvnek a jövedéki termékek jövedékiadó-felfüggesztéssel történő szállításához kapcsolódó számítógépes eljárások tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2009. július 24-i 684/2009/EK bizottsági rendelet (3) meghatározza az elektronikus adminisztratív okmány tervezetének tartalmát. Mivel a szóban forgó, a jövedéki engedélyezéshez kapcsolódó adminisztratív okmányban foglalt információkat egyeztetni kell a megfelelő nemzeti nyilvántartások részleteivel, minden egyes nemzeti nyilvántartás adatait rendszeresen a feladás helye szerinti tagállamok rendelkezésére kell bocsátani és naprakészen kell tartani. |
| --- | --- |

(2)

A jövedéki adóra vonatkozó általános rendelkezésekről és a 92/12/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. december 16-i 2008/118/EK tanácsi irányelv (2) 21. cikke előírja, hogy a feladás helye szerinti tagállam illetékes hatóságainak ellenőrizni kell az elektronikus adminisztratív okmány tervezetének részleteit, mielőtt a jövedéki termékeket adófelfüggesztés alatt szállíthatnák. A 2008/118/EK tanácsi irányelvnek a jövedéki termékek jövedékiadó-felfüggesztéssel történő szállításához kapcsolódó számítógépes eljárások tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2009. július 24-i 684/2009/EK bizottsági rendelet (3) meghatározza az elektronikus adminisztratív okmány tervezetének tartalmát. Mivel a szóban forgó, a jövedéki engedélyezéshez kapcsolódó adminisztratív okmányban foglalt információkat egyeztetni kell a megfelelő nemzeti nyilvántartások részleteivel, minden egyes nemzeti nyilvántartás adatait rendszeresen a feladás helye szerinti tagállamok rendelkezésére kell bocsátani és naprakészen kell tartani.

| (3) | Az adófelfüggesztés alá eső jövedéki termékeket szállító gazdasági szereplőkre vonatkozó nemzeti nyilvántartásokban foglalt információk cseréjének automatikusan, a gazdasági szereplők olyan központi nyilvántartásán (a továbbiakban: központi nyilvántartás) keresztül kell történnie, amelyet a Bizottság a 389/2012/EU rendelet 19. cikke (4) bekezdésében foglaltaknak megfelelően működtet. |
| --- | --- |

(3)

Az adófelfüggesztés alá eső jövedéki termékeket szállító gazdasági szereplőkre vonatkozó nemzeti nyilvántartásokban foglalt információk cseréjének automatikusan, a gazdasági szereplők olyan központi nyilvántartásán (a továbbiakban: központi nyilvántartás) keresztül kell történnie, amelyet a Bizottság a 389/2012/EU rendelet 19. cikke (4) bekezdésében foglaltaknak megfelelően működtet.

| (4) | A központi nyilvántartáson keresztül történő információcsere megkönnyítése érdekében meg kell határozni a használandó szabványos formátumok szerkezetét és tartalmát, ideértve a kódoknak az említett formátumokba történő bevezetését is. |
| --- | --- |

(4)

A központi nyilvántartáson keresztül történő információcsere megkönnyítése érdekében meg kell határozni a használandó szabványos formátumok szerkezetét és tartalmát, ideértve a kódoknak az említett formátumokba történő bevezetését is.

| (5) | Annak biztosítása érdekében, hogy a központi nyilvántartásban rendelkezésre álló adatok helyesek legyenek, és automatikusan frissítésre kerüljenek, a központi jövedéki kapcsolattartó hivatalnak vagy a kapcsolattartó szervnek értesítenie kell a központi nyilvántartást, valamint továbbítania kell a nemzeti nyilvántartásaikat érintő módosításokat a központi nyilvántartás részére. |
| --- | --- |

(5)

Annak biztosítása érdekében, hogy a központi nyilvántartásban rendelkezésre álló adatok helyesek legyenek, és automatikusan frissítésre kerüljenek, a központi jövedéki kapcsolattartó hivatalnak vagy a kapcsolattartó szervnek értesítenie kell a központi nyilvántartást, valamint továbbítania kell a nemzeti nyilvántartásaikat érintő módosításokat a központi nyilvántartás részére.

| (6) | A nemzeti nyilvántartásokban tárolt adatok helytállósága és aktualizálása érdekében a központi jövedéki kapcsolattartó hivatalnak vagy a kapcsolattartó szervnek frissítenie kell a nemzeti nyilvántartást az engedély módosításának napjával megegyező napon, a módosításokat pedig haladéktalanul továbbítania kell a központi nyilvántartás részére. |
| --- | --- |

(6)

A nemzeti nyilvántartásokban tárolt adatok helytállósága és aktualizálása érdekében a központi jövedéki kapcsolattartó hivatalnak vagy a kapcsolattartó szervnek frissítenie kell a nemzeti nyilvántartást az engedély módosításának napjával megegyező napon, a módosításokat pedig haladéktalanul továbbítania kell a központi nyilvántartás részére.

| (7) | Annak biztosítása érdekében, hogy megfelelő másolatot bocsássanak a tagállamok rendelkezésére a többi nemzeti nyilvántartás adatairól, a központi jövedéki kapcsolattartó hivatalnak vagy a kapcsolattartó szervnek gondoskodnia kell arról, hogy az új módosításokat a központi nyilvántartás rendszeresen és megfelelő időben megkapja. |
| --- | --- |

(7)

Annak biztosítása érdekében, hogy megfelelő másolatot bocsássanak a tagállamok rendelkezésére a többi nemzeti nyilvántartás adatairól, a központi jövedéki kapcsolattartó hivatalnak vagy a kapcsolattartó szervnek gondoskodnia kell arról, hogy az új módosításokat a központi nyilvántartás rendszeresen és megfelelő időben megkapja.

| (8) | A gazdasági szereplőknek módot kell biztosítani annak megállapítására, hogy a központi nyilvántartás pontosan feldolgozta és továbbította-e az engedélyezés részleteit, és képesnek kell lenniük a kereskedelmi partnerre vonatkozó részletes adatok ellenőrzésére is, mielőtt benyújtják az elektronikus adminisztratív okmány tervezetét. A jövedéki számok érvényessége ellenőrzésének lehetővé tétele érdekében a 389/2012/EU rendelet 20. cikke (1) bekezdésében foglaltaknak megfelelően a Bizottságnak – érvényes egyedi jövedéki szám megadásakor – rendelkezésre kell bocsátania a központi nyilvántartásban tárolt engedély kulcsfontosságú adatait. Ezenkívül szabályokat kell meghatározni a gazdasági szereplők engedélyezésével kapcsolatos helytelen információk helyesbítésére vonatkozóan. |
| --- | --- |

(8)

A gazdasági szereplőknek módot kell biztosítani annak megállapítására, hogy a központi nyilvántartás pontosan feldolgozta és továbbította-e az engedélyezés részleteit, és képesnek kell lenniük a kereskedelmi partnerre vonatkozó részletes adatok ellenőrzésére is, mielőtt benyújtják az elektronikus adminisztratív okmány tervezetét. A jövedéki számok érvényessége ellenőrzésének lehetővé tétele érdekében a 389/2012/EU rendelet 20. cikke (1) bekezdésében foglaltaknak megfelelően a Bizottságnak – érvényes egyedi jövedéki szám megadásakor – rendelkezésre kell bocsátania a központi nyilvántartásban tárolt engedély kulcsfontosságú adatait. Ezenkívül szabályokat kell meghatározni a gazdasági szereplők engedélyezésével kapcsolatos helytelen információk helyesbítésére vonatkozóan.

| (9) | A központi nyilvántartás hatékony működtetése és a nemzeti nyilvántartás módosításáról szóló értesítés feldolgozására biztosított maximális határidő betartása érdekében meg kell határozni a központi nyilvántartás és az egyes nemzeti nyilvántartások hozzáférhetőségi szintjét, valamint azt, hogy milyen körülmények között maradhat a központi nyilvántartáshoz és a nemzeti nyilvántartásokhoz való hozzáférés és azok teljesítménye e hozzáférési szintek alatt. |
| --- | --- |

(9)

A központi nyilvántartás hatékony működtetése és a nemzeti nyilvántartás módosításáról szóló értesítés feldolgozására biztosított maximális határidő betartása érdekében meg kell határozni a központi nyilvántartás és az egyes nemzeti nyilvántartások hozzáférhetőségi szintjét, valamint azt, hogy milyen körülmények között maradhat a központi nyilvántartáshoz és a nemzeti nyilvántartásokhoz való hozzáférés és azok teljesítménye e hozzáférési szintek alatt.

| (10) | A központi nyilvántartás működtetésének értékelése érdekében a Bizottságnak statisztikai információkat kell lehívnia a nyilvántartásból és azokat havonta el kell juttatnia a tagállamokhoz. |
| --- | --- |

(10)

A központi nyilvántartás működtetésének értékelése érdekében a Bizottságnak statisztikai információkat kell lehívnia a nyilvántartásból és azokat havonta el kell juttatnia a tagállamokhoz.

| (11) | Annak érdekében, hogy a Bizottság és a tagállamok elegendő idővel rendelkezzenek az e rendelettel előírt határidőkkel és a szolgáltatások rendelkezésre bocsátásával kapcsolatos kötelezettségek teljesítését szolgáló intézkedések meghozatalára, a 8., 9. és 10. cikk alkalmazását 2015. január 1-jéig el kell halasztani. |
| --- | --- |

(11)

Annak érdekében, hogy a Bizottság és a tagállamok elegendő idővel rendelkezzenek az e rendelettel előírt határidőkkel és a szolgáltatások rendelkezésre bocsátásával kapcsolatos kötelezettségek teljesítését szolgáló intézkedések meghozatalára, a 8., 9. és 10. cikk alkalmazását 2015. január 1-jéig el kell halasztani.

| (12) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a jövedékiadó-bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(12)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a jövedékiadó-bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A nemzeti és központi nyilvántartásokhoz kapcsolódó számítógépes rendszer útján váltott üzenetek

(1)   A gazdasági szereplők és az adóraktárak nemzeti nyilvántartásokban és a központi nyilvántartásban történő rögzítésével kapcsolatos üzenetek szerkezetének és tartalmának meg kell felelnie az I. mellékletben foglaltaknak.

Ezen üzenetek váltása a számítógépes rendszeren keresztül történik.

(2)   Az (1) bekezdésben említett üzeneteket az alábbi célokra kell felhasználni:

| a) | a központi jövedéki kapcsolattartó hivatalok és a kapcsolattartó szervek által a központi nyilvántartás részére küldött nemzeti nyilvántartások módosításairól szóló értesítés; |
| --- | --- |

a)

a központi jövedéki kapcsolattartó hivatalok és a kapcsolattartó szervek által a központi nyilvántartás részére küldött nemzeti nyilvántartások módosításairól szóló értesítés;

| b) | a központi nyilvántartás módosításainak a nemzeti nyilvántartások részére történő továbbítása; |
| --- | --- |

b)

a központi nyilvántartás módosításainak a nemzeti nyilvántartások részére történő továbbítása;

| c) | a központi jövedéki kapcsolattartó hivatalok és a kapcsolattartó szervek által benyújtott, a központi nyilvántartás módosításainak részletei iránti kérelmek; |
| --- | --- |

c)

a központi jövedéki kapcsolattartó hivatalok és a kapcsolattartó szervek által benyújtott, a központi nyilvántartás módosításainak részletei iránti kérelmek;

| d) | a központi jövedéki kapcsolattartó hivatalok és a kapcsolattartó szervek által benyújtott, a központi nyilvántartásból nyert statisztikai információk iránti kérelmek; |
| --- | --- |

d)

a központi jövedéki kapcsolattartó hivatalok és a kapcsolattartó szervek által benyújtott, a központi nyilvántartásból nyert statisztikai információk iránti kérelmek;

| e) | a központi nyilvántartásból nyert statisztikai információknak a Bizottság által a kérelmező tagállamoknak történő továbbítása. |
| --- | --- |

e)

a központi nyilvántartásból nyert statisztikai információknak a Bizottság által a kérelmező tagállamoknak történő továbbítása.

(3)   Amennyiben az (1) bekezdésben említett üzenetekben egyes adatmezők kitöltése céljából meg kell adni bizonyos kódokat, az e rendelet II. mellékletében vagy a 684/2009/EK rendelet II. mellékletében felsorolt kódokat kell használni.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

1.   „nyilvántartott adat”: a 389/2012/EU rendelet 19. cikke (4) bekezdésében említett nemzeti nyilvántartásban vagy a központi nyilvántartásban szereplő bejegyzés;

2.   „módosítás”: nyilvántartott adat létrehozása, frissítése vagy érvénytelenítése;

3.   „aktiválás időpontja”: a felelős tagállam által meghatározott nyilvántartásban szereplő időpont, amelytől kezdve a nyilvántartás elektronikus úton történő ellenőrzésre valamennyi tagállamban rendelkezésre áll, és amelytől kezdve a nyilvántartásból nyert adatok konzultáció céljából a gazdasági szereplők rendelkezésére állnak.

3. cikk

A központi jövedéki kapcsolattartó hivatalok és a kapcsolattartó szervek által benyújtott, a központi nyilvántartás módosításainak továbbítása

(1)   A 389/2012/EU rendelet 4. cikke alapján kijelölt központi jövedéki kapcsolattartó hivatal vagy a kapcsolattartó szerv felel a nemzeti nyilvántartását érintő módosításoknak a központi nyilvántartás részére történő továbbításáért és a központi nyilvántartástól küldött és/vagy lekérdezett módosításoknak a nemzeti nyilvántartásában történő alkalmazásáért.

(2)   A Bizottság létrehozza és a tagállamok által nyújtott információk alapján naprakészen tartja a felelős központi jövedéki kapcsolattartó hivatalok vagy kapcsolattartó szervek jegyzékét, és azt a tagállamok rendelkezésére bocsátja.

(3)   Valamennyi központi jövedéki kapcsolattartó hivatal vagy kapcsolattartó szerv legkésőbb a módosítás aktiválásának idejében továbbítja a központi nyilvántartás részére a nemzeti nyilvántartását érintő módosításokról szóló értesítést. A nemzeti nyilvántartások módosítása az I. melléklet 2. táblázatában meghatározott „A gazdasági szereplők nyilvántartására vonatkozó műveletek” című üzenet útján történik.

4. cikk

A központi nyilvántartás karbantartása és a módosítások nemzeti nyilvántartások részére történő továbbítása

(1)   A központi jövedéki kapcsolattartó hivataltól vagy kapcsolattartó szervtől érkező, a nemzeti nyilvántartás módosításáról szóló értesítést tartalmazó „A gazdasági szereplők nyilvántartására vonatkozó műveletek” című üzenet kézhezvételekor a Bizottság ellenőrzi, hogy az üzenet szerkezete és tartalma megfelel az I. melléklet 2. táblázatának.

(2)   Amennyiben az (1) bekezdésben említett üzenet szerkezete és tartalma megfelel az I. melléklet 2. táblázatának, a következő intézkedéseket kell végrehajtani:

| a) | a Bizottság késedelem nélkül rögzíti a módosítást a központi nyilvántartásban; |
| --- | --- |

a)

a Bizottság késedelem nélkül rögzíti a módosítást a központi nyilvántartásban;

| b) | valamennyi tagállam, amelynek központi jövedéki kapcsolattartó hivatala vagy kapcsolattartó szerve a módosításokról szóló értesítés kézhezvételére regisztrált, értesítést kap az I. melléklet 2. táblázatában meghatározott „A gazdasági szereplők nyilvántartására vonatkozó műveletek” című üzenet felhasználása mellett. |
| --- | --- |

b)

valamennyi tagállam, amelynek központi jövedéki kapcsolattartó hivatala vagy kapcsolattartó szerve a módosításokról szóló értesítés kézhezvételére regisztrált, értesítést kap az I. melléklet 2. táblázatában meghatározott „A gazdasági szereplők nyilvántartására vonatkozó műveletek” című üzenet felhasználása mellett.

(3)   Amennyiben az (1) bekezdésben említett, „A gazdasági szereplők nyilvántartására vonatkozó műveletek” című üzenet szerkezete és tartalma nem felel meg az I. melléklet 2. táblázatában foglaltaknak, a Bizottság visszaküldi az értesítést annak a központi jövedéki kapcsolattartó hivatalnak vagy kapcsolattartó szervnek, amely továbbította az értesítést az I. melléklet 3. táblázatában meghatározott, „A gazdasági szereplők értesítésének elutasítása” című üzenet felhasználása mellett, az elutasítás okát megindokló kóddal együtt.

(4)   „A gazdasági szereplők értesítésének elutasítása” című üzenet kézhezvételekor a központi jövedéki kapcsolattartó hivatal vagy a kapcsolattartó szerv késedelem nélkül végrehajtja a szükséges helyesbítési intézkedéseket és újra benyújtja az értesítést.

(5)   Valamennyi tagállamnak a Bizottságtól érkező módosításokról szóló értesítések kézhezvételére nem regisztrált központi jövedéki kapcsolattartó hivatala vagy kapcsolattartó szerve – az I. melléklet 1. táblázatában meghatározott „általános kérelem” című üzenet felhasználása mellett – naponta legalább kétszer kérheti a központi nyilvántartást érintő módosítások kivonatát.

5. cikk

A módosítások nemzeti nyilvántartásokba való felvétele

(1)   Valamennyi tagállam illetékes központi jövedéki kapcsolattartó hivatala vagy kapcsolattartó szerve legalább naponta kétszer felveszi a központi nyilvántartásból érkező módosításokat a nemzeti nyilvántartásába.

(2)   Az (1) bekezdésben említett módosításokat – a nemzeti nyilvántartásba való bekerülésüket követően – a központi jövedéki kapcsolattartó hivatal vagy a kapcsolattartó szerv megtekintheti, és azok a módosítás aktiválási időpontjától kezdve elektronikus úton történő ellenőrzésre felhasználhatók.

6. cikk

A központi nyilvántartás gazdasági szereplők általi megtekintése

(1)   A Bizottság naponta legalább kétszer készít kivonatot a központi nyilvántartásból származó valamennyi aktív nyilvántartott adatról. E kivonat elkészítésekor a Bizottság eltávolítja azokat a nyilvántartott adatokat, amelyek nem hozzáférhetőek a nyilvános konzultáció számára. A Bizottság eltávolítja a fennmaradó adatok közül a gazdasági szereplők minden egyes típusára vagy annak telephelyére vonatkozó valamennyi olyan részletet, amely nem felel meg a (3) bekezdés a), b) és c) pontjában meghatározott bejegyzések részletes kivonatában szereplő leírásnak.

(2)   A gazdasági szereplők a 389/2012/EU rendelet 19. cikke (2) bekezdésének a) pontjában említett egyedi jövedéki szám benyújtásával kérhetik a Bizottságtól a nyilvántartott adatok kivonatát.

(3)   Amennyiben a benyújtott egyedi jövedéki szám azonos a központi nyilvántartás kivonatában szereplő jövedéki számmal, a nyilvántartás kivonatában foglalt adatokat az alábbi esetekben vissza kell küldeni a kérelmet benyújtó gazdasági szereplő részére:

| a) | amennyiben a benyújtott egyedi jövedéki szám megfelel egy adóraktár engedélyezésére, a bejegyzett címzettre vagy a bejegyzett feladóra vonatkozó nyilvántartott adatnak, a kivonatnak tartalmaznia kell az alábbiak valamelyikét:






  i. | a gazdasági szereplő típuskódjának szöveges leírása (az I. melléklet 2. táblázatában meghatározott 2.e. adatcsoport); |
| --- | --- | --- |

a)

amennyiben a benyújtott egyedi jövedéki szám megfelel egy adóraktár engedélyezésére, a bejegyzett címzettre vagy a bejegyzett feladóra vonatkozó nyilvántartott adatnak, a kivonatnak tartalmaznia kell az alábbiak valamelyikét:

i.

a gazdasági szereplő típuskódjának szöveges leírása (az I. melléklet 2. táblázatában meghatározott 2.e. adatcsoport);

| ii. | legalább egy jövedéki termék kategóriájának kódja („A gazdasági szereplők nyilvántartására vonatkozó műveletek” című üzenetben a 2.4.a. adatcsoport) vagy legalább egy jövedéki termék kódja (az I. melléklet 2. táblázatában meghatározott 2.5.a. adatcsoport); |
| --- | --- |

ii.

legalább egy jövedéki termék kategóriájának kódja („A gazdasági szereplők nyilvántartására vonatkozó műveletek” című üzenetben a 2.4.a. adatcsoport) vagy legalább egy jövedéki termék kódja (az I. melléklet 2. táblázatában meghatározott 2.5.a. adatcsoport);

| iii. | a 2.4.a. és a 2.5.a. adatcsoportok kombinációja, amely megfelel az I. melléklet 2. táblázatában meghatározott leírásban foglalt szabályoknak); |
| --- | --- |

iii.

a 2.4.a. és a 2.5.a. adatcsoportok kombinációja, amely megfelel az I. melléklet 2. táblázatában meghatározott leírásban foglalt szabályoknak);

| b) | amennyiben a benyújtott egyedi jövedéki szám megfelel egy adóraktárra vonatkozó nyilvántartott adatnak, a kivonatnak jelölnie kell az alábbiak valamelyikét:






  i. | legalább egy jövedéki termék kategóriájának kódját tartalmazza (az I. melléklet 2. táblázatában meghatározott 3.4. adatcsoport); |
| --- | --- | --- |

b)

amennyiben a benyújtott egyedi jövedéki szám megfelel egy adóraktárra vonatkozó nyilvántartott adatnak, a kivonatnak jelölnie kell az alábbiak valamelyikét:

i.

legalább egy jövedéki termék kategóriájának kódját tartalmazza (az I. melléklet 2. táblázatában meghatározott 3.4. adatcsoport);

| ii. | legalább egy jövedéki termék kódja (az I. melléklet 2. táblázatában meghatározott 3.5. adatcsoport); |
| --- | --- |

ii.

legalább egy jövedéki termék kódja (az I. melléklet 2. táblázatában meghatározott 3.5. adatcsoport);

| iii. | a 3.4.a. és a 3.5.a. adatcsoportok kombinációja, amely megfelel az I. melléklet 2. táblázatában meghatározott leírásban foglalt szabályoknak; |
| --- | --- |

iii.

a 3.4.a. és a 3.5.a. adatcsoportok kombinációja, amely megfelel az I. melléklet 2. táblázatában meghatározott leírásban foglalt szabályoknak;

| c) | amennyiben a benyújtott egyedi jövedéki szám megfelel a 389/2012/EU rendelet 19. cikke (2) bekezdésének h) pontja alá tartozó bejegyzett címzettnek, a kivonatnak az a) pontban megadott adatokon felül tartalmaznia kell az alábbi információkat:






  i. | az engedély hatályvesztésének időpontja (az I. melléklet 2. táblázatában meghatározott 4.c. adatcsoport); |
| --- | --- | --- |

c)

amennyiben a benyújtott egyedi jövedéki szám megfelel a 389/2012/EU rendelet 19. cikke (2) bekezdésének h) pontja alá tartozó bejegyzett címzettnek, a kivonatnak az a) pontban megadott adatokon felül tartalmaznia kell az alábbi információkat:

i.

az engedély hatályvesztésének időpontja (az I. melléklet 2. táblázatában meghatározott 4.c. adatcsoport);

| ii. | annak meghatározása, hogy az engedély egy szállítmánynál többre is felhasználható-e (az I. melléklet 2. táblázatában meghatározott 4.d. adatcsoport); |
| --- | --- |

ii.

annak meghatározása, hogy az engedély egy szállítmánynál többre is felhasználható-e (az I. melléklet 2. táblázatában meghatározott 4.d. adatcsoport);

| iii. | legalább egy ideiglenes engedély részletei (az I. melléklet 2. táblázatában meghatározott 4.3. adatcsoport). |
| --- | --- |

iii.

legalább egy ideiglenes engedély részletei (az I. melléklet 2. táblázatában meghatározott 4.3. adatcsoport).

(4)   Amennyiben nincs megfelelés a benyújtott egyedi jövedéki szám és a központi nyilvántartás kivonata között, arról a kérelmet benyújtó gazdasági szereplőt tájékoztatni kell.

(5)   Amennyiben egy gazdasági szereplő azt állítja, hogy az engedélyéhez kapcsolódó nyilvántartott adat hiányzik vagy hibás, a Bizottság kérésre tájékoztatja arról, miként kérelmezheti a nyilvántartott adat helyesbítését, és a rendelkezésére bocsátja a felelős tagállam központi jövedéki kapcsolattartó hivatalának vagy valamely kapcsolattartó szervének kapcsolattartási adatait.

7. cikk

Statisztikai információk és jelentések

(1)   A Bizottság által a 389/2012/EU rendelet 34. cikke (5) bekezdésének megfelelően a központi nyilvántartásból lehívandó statisztikai információk az alábbiak:

| a) | a gazdasági szereplők aktív és inaktív nyilvántartott adatainak száma; |
| --- | --- |

a)

a gazdasági szereplők aktív és inaktív nyilvántartott adatainak száma;

| b) | a közeljövőben hatályukat vesztő engedélyek száma, azon engedélyek száma összesen, amelyek a következő hónapban vagy negyedévben veszítik hatályukat; |
| --- | --- |

b)

a közeljövőben hatályukat vesztő engedélyek száma, azon engedélyek száma összesen, amelyek a következő hónapban vagy negyedévben veszítik hatályukat;

| c) | a gazdasági szereplők típusai, a gazdasági szereplők száma (típusonként felsorolva) és az adóraktárak száma; |
| --- | --- |

c)

a gazdasági szereplők típusai, a gazdasági szereplők száma (típusonként felsorolva) és az adóraktárak száma;

| d) | az engedélyezett gazdasági szereplők száma termékenként és termékkategóriánként; |
| --- | --- |

d)

az engedélyezett gazdasági szereplők száma termékenként és termékkategóriánként;

| e) | a jövedéki engedélyeket érintő módosítások száma. |
| --- | --- |

e)

a jövedéki engedélyeket érintő módosítások száma.

Az első albekezdésben említett statisztikai információk alapján a Bizottság havi jelentést készít a tagállamoknak.

(2)   Bármely központi jövedéki kapcsolattartó hivatal vagy kapcsolattartó szerv felkérheti a Bizottságot arra, hogy készítsen különleges statisztikai jelentést a központi nyilvántartásról. E kérelmet az I. melléklet 1. táblázatában meghatározott „általános kérelem” elnevezésű üzenet felhasználásával kell benyújtani. A Bizottság az I. melléklet 4. táblázatában meghatározott „SEED-statisztika” (SEED: System for Exchange of Excise Data (jövedékiadatcsere-rendszer)) elnevezésű üzenet felhasználásával válaszol.

8. cikk

A nemzeti nyilvántartás módosításáról szóló értesítés és az általános kérelmek feldolgozására biztosított maximális határidő

(1)   A Bizottság a nemzeti nyilvántartás módosításáról szóló értesítés kézhezvételétől számított két órán belül a 4. cikknek megfelelően feldolgozza a szóban forgó módosítást.

(2)   A Bizottság az I. melléklet 1. táblázatában meghatározott „általános kérelem” elnevezésű üzenet kézhezvételétől számított két órán belül a kérelmező központi jövedéki kapcsolattartó hivatal vagy kapcsolattartó szerv rendelkezésére bocsátja a kért információkat.

9. cikk

Hozzáférhetőség

A központi nyilvántartás és a nemzeti nyilvántartások mindenkor rendelkezésre állnak.

10. cikk

A szolgáltatást érintő kötelezettségek korlátozása

A Bizottságnak és a tagállamoknak a 8. és a 9. cikkben meghatározott szolgáltatást érintő kötelezettségei nem alkalmazandóak az alábbi, kellően indokolt körülmények között:

| a) | a központi nyilvántartás vagy a nemzeti nyilvántartás nem elérhető hardver- vagy telekommunikációs hiba miatt; |
| --- | --- |

a)

a központi nyilvántartás vagy a nemzeti nyilvántartás nem elérhető hardver- vagy telekommunikációs hiba miatt;

| b) | olyan hálózati problémák lépnek fel, amelyek nem állnak a Bizottság vagy az érintett tagállam közvetlen ellenőrzése alatt; |
| --- | --- |

b)

olyan hálózati problémák lépnek fel, amelyek nem állnak a Bizottság vagy az érintett tagállam közvetlen ellenőrzése alatt;

| c) | vis maior; |
| --- | --- |

c)

vis maior;

| d) | a tervezett karbantartásról a karbantartási időszak tervezett kezdete előtt legalább 48 órával értesítést küldtek. |
| --- | --- |

d)

a tervezett karbantartásról a karbantartási időszak tervezett kezdete előtt legalább 48 órával értesítést küldtek.

11. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

A 8., 9. és 10. cikkben foglalt rendelkezéseket 2015. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2013. június 25-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 121., 2012.5.8., 1. o.

1

(2)  HL L 9., 2009.1.14., 12. o.

2

(3)  HL L 197., 2009.7.29., 24. o.

3

---

I. MELLÉKLET

MAGYARÁZAT A GAZDASÁGI SZEREPLŐK NYILVÁNTARTÁSÁNAK VEZETÉSÉRE HASZNÁLANDÓ ELEKTRONIKUS ÜZENETEKHEZ

| 1. | A számítógépes rendszerhez használandó elektronikus üzenetek adatelemeit adatcsoportokba, valamint adott esetben adat-alcsoportokba kell rendezni. Az adatelemekkel és azok használatával kapcsolatos részleteket e melléklet táblázatai tartalmazzák, amelyekben:






  a) | az A. oszlop megadja az egyes adatcsoportokhoz és adat-alcsoportokhoz rendelt numerikus kódokat (számokat); minden alcsoport azon adat(-al)csoport sorszámát követi, amelyhez tartozik (például: amennyiben az adatcsoport száma 1, ennek a csoportnak az egyik alcsoportja 1.1., ennek az egyik alcsoportja pedig 1.1.1.); |
| --- | --- | --- |

1.

A számítógépes rendszerhez használandó elektronikus üzenetek adatelemeit adatcsoportokba, valamint adott esetben adat-alcsoportokba kell rendezni. Az adatelemekkel és azok használatával kapcsolatos részleteket e melléklet táblázatai tartalmazzák, amelyekben:

a)

az A. oszlop megadja az egyes adatcsoportokhoz és adat-alcsoportokhoz rendelt numerikus kódokat (számokat); minden alcsoport azon adat(-al)csoport sorszámát követi, amelyhez tartozik (például: amennyiben az adatcsoport száma 1, ennek a csoportnak az egyik alcsoportja 1.1., ennek az egyik alcsoportja pedig 1.1.1.);

| b) | a B. oszlop megadja az egy adott adat(-al)csoport egyes adatelemeihez rendelt betűkódot (betűt); |
| --- | --- |

b)

a B. oszlop megadja az egy adott adat(-al)csoport egyes adatelemeihez rendelt betűkódot (betűt);

| c) | a C. oszlop megnevezi az adat(-al)csoportot vagy adatelemet; |
| --- | --- |

c)

a C. oszlop megnevezi az adat(-al)csoportot vagy adatelemet;

| d) | a D. oszlop minden adat(-al)csoporthoz vagy adatelemhez hozzárendel egy értéket, amely megmutatja, hogy a vonatkozó adat feltüntetése:






  i. | „R” (kötelező), azaz az adatot meg kell adni. Amennyiben egy adat(-al)csoport „O” (választható) vagy „C” (feltételes), az adott csoportba tartozó egyes adatok megadása ennek ellenére kötelező lehet, amennyiben a tagállam illetékes hatóságai úgy határoznak, hogy az ezen (al)csoportba tartozó adatokat meg kell adni, vagy ha a feltétel alkalmazandó; |
| --- | --- | --- |

d)

a D. oszlop minden adat(-al)csoporthoz vagy adatelemhez hozzárendel egy értéket, amely megmutatja, hogy a vonatkozó adat feltüntetése:

i.

„R” (kötelező), azaz az adatot meg kell adni. Amennyiben egy adat(-al)csoport „O” (választható) vagy „C” (feltételes), az adott csoportba tartozó egyes adatok megadása ennek ellenére kötelező lehet, amennyiben a tagállam illetékes hatóságai úgy határoznak, hogy az ezen (al)csoportba tartozó adatokat meg kell adni, vagy ha a feltétel alkalmazandó;

| ii. | „O” (választható), azaz az üzenetet benyújtó személy (feladó vagy címzett) megválaszthatja, feltünteti-e az adatot, kivéve, ha valamely tagállam – az E. oszlopban egyes választható adat(-al)csoportok vagy adatelemek tekintetében biztosított lehetőséggel összhangban – úgy rendelkezett, hogy az adat megadása kötelező; |
| --- | --- |

ii.

„O” (választható), azaz az üzenetet benyújtó személy (feladó vagy címzett) megválaszthatja, feltünteti-e az adatot, kivéve, ha valamely tagállam – az E. oszlopban egyes választható adat(-al)csoportok vagy adatelemek tekintetében biztosított lehetőséggel összhangban – úgy rendelkezett, hogy az adat megadása kötelező;

| iii. | „C” (feltételes), azaz az adat(-al)csoport vagy adatelem használata ugyanazon üzenet más adat(-al)csoportjaitól vagy adatelemeitől függ; |
| --- | --- |

iii.

„C” (feltételes), azaz az adat(-al)csoport vagy adatelem használata ugyanazon üzenet más adat(-al)csoportjaitól vagy adatelemeitől függ;

| iv. | „D” (adatfüggő), azaz az adat(-al)csoport vagy adatelem használata valamely, a számítógépes rendszer által nem ellenőrizhető – így az E. vagy F. oszlopban megadott – feltételtől függ; |
| --- | --- |

iv.

„D” (adatfüggő), azaz az adat(-al)csoport vagy adatelem használata valamely, a számítógépes rendszer által nem ellenőrizhető – így az E. vagy F. oszlopban megadott – feltételtől függ;

| e) | az E. oszlop megadja a feltételesen feltüntetendő adatokra alkalmazandó feltétel(eke)t, adott esetben előírja a választható és függő adatok használatát, és feltünteti, mely adatokat kell megadniuk az illetékes hatóságoknak; |
| --- | --- |

e)

az E. oszlop megadja a feltételesen feltüntetendő adatokra alkalmazandó feltétel(eke)t, adott esetben előírja a választható és függő adatok használatát, és feltünteti, mely adatokat kell megadniuk az illetékes hatóságoknak;

| f) | az F. oszlop szükség esetén magyarázatokat fűz az üzenet összeállításához; |
| --- | --- |

f)

az F. oszlop szükség esetén magyarázatokat fűz az üzenet összeállításához;

| g) | a G. oszlop a következőket tartalmazza:






  i. | egyes adat(-al)csoportok esetében: egy számot, amelyet az „x” karakter követ, és amely megmutatja, hányszor lehet megismételni az adat(-al)csoportot az üzenetben (alapértelmezés = 1); |
| --- | --- | --- |

g)

a G. oszlop a következőket tartalmazza:

i.

egyes adat(-al)csoportok esetében: egy számot, amelyet az „x” karakter követ, és amely megmutatja, hányszor lehet megismételni az adat(-al)csoportot az üzenetben (alapértelmezés = 1);

| ii. | minden egyes adatelem esetében, kivéve az időt vagy dátumot, illetőleg mindkettőt jelző adatelemeket: az adat típusát és hosszúságát azonosító jellemzőket. Az adat típusának kódjai a következők:






  — | a alfabetikus, |
| --- | --- | --- |

ii.

minden egyes adatelem esetében, kivéve az időt vagy dátumot, illetőleg mindkettőt jelző adatelemeket: az adat típusát és hosszúságát azonosító jellemzőket. Az adat típusának kódjai a következők:

—

a alfabetikus,

| — | n numerikus, |
| --- | --- |

—

n numerikus,

| — | an alfanumerikus kód. |
| --- | --- |

—

an alfanumerikus kód.

A kódot követő szám meghatározza az adott adatelem megengedhető adathosszúságát. A hosszúságot jelző szám előtti két opcionális pont azt jelenti, hogy az adatok hosszúsága nincsen meghatározva, azonban a hosszúságot jelző szám maximálhatja. Az adat hosszúságát jelző számban lévő vessző azt jelenti, hogy az adat tizedesértékeket tartalmazhat: a vessző előtti számjegy az attribútum teljes hosszát, a vessző utáni számjegy pedig a tizedesvessző után álló számjegyek maximális számát adja meg;

| iii. | a „date”, „time” vagy „dateTime” („dátum”, „idő” vagy „dátumIdő”) kitételt, amely azt jelenti, hogy a dátumot, az időt vagy (együttesen) a dátumot és időt a dátum- és időpontjelölés formátumairól szóló ISO 8601 szabvány alkalmazásával kell megadni. |
| --- | --- |

iii.

a „date”, „time” vagy „dateTime” („dátum”, „idő” vagy „dátumIdő”) kitételt, amely azt jelenti, hogy a dátumot, az időt vagy (együttesen) a dátumot és időt a dátum- és időpontjelölés formátumairól szóló ISO 8601 szabvány alkalmazásával kell megadni.

| 2. | Az e melléklet táblázataiban a következő rövidítések szerepelnek:
  a)   EAO: elektronikus adminisztratív okmány;
  b)   AHK: adminisztratív hivatkozási kód;
  c)   SEED: System for Exchange of Excise Data (jövedékiadatcsere-rendszer: a 389/2012/EU rendelet 19. cikkének (1) bekezdésében említett elektronikus adatbázis);
  d)   KN-kód: a Kombinált Nómenklatúra szerinti kód. |
| --- | --- |

2.

Az e melléklet táblázataiban a következő rövidítések szerepelnek:

a)   EAO: elektronikus adminisztratív okmány;

b)   AHK: adminisztratív hivatkozási kód;

c)   SEED: System for Exchange of Excise Data (jövedékiadatcsere-rendszer: a 389/2012/EU rendelet 19. cikkének (1) bekezdésében említett elektronikus adatbázis);

d)   KN-kód: a Kombinált Nómenklatúra szerinti kód.

| 3. | Az e melléklet táblázataiban a következő fogalommeghatározások szerepelnek:






  a) | „kezdő időpont”: az „engedély kezdő időpontja” vagy az „érvényesség kezdő időpontja”; |
| --- | --- | --- |

3.

Az e melléklet táblázataiban a következő fogalommeghatározások szerepelnek:

a)

„kezdő időpont”: az „engedély kezdő időpontja” vagy az „érvényesség kezdő időpontja”;

| b) | „záró időpont”: az „engedély záró időpontja” vagy az „érvényesség záró időpontja”; |
| --- | --- |

b)

„záró időpont”: az „engedély záró időpontja” vagy az „érvényesség záró időpontja”;

| c) | „az engedély kezdő időpontja”: az az időpont, amelytől kezdve a felelős tagállam engedélyezi a gazdasági szereplő számára az adófelfüggesztés alá eső jövedéki termékek gyártását, tárolását, küldését vagy fogadását; |
| --- | --- |

c)

„az engedély kezdő időpontja”: az az időpont, amelytől kezdve a felelős tagállam engedélyezi a gazdasági szereplő számára az adófelfüggesztés alá eső jövedéki termékek gyártását, tárolását, küldését vagy fogadását;

| d) | „az engedély záró időpontja”: az az időpont, amelytől kezdve a felelős tagállam már nem ad engedélyt a gazdasági szereplő számára; |
| --- | --- |

d)

„az engedély záró időpontja”: az az időpont, amelytől kezdve a felelős tagállam már nem ad engedélyt a gazdasági szereplő számára;

| e) | „az érvényesség kezdő időpontja”: az az időpont, amelytől kezdve a felelős tagállam az adófelfüggesztés alá eső jövedéki termékek gyártására, tárolására, küldésére vagy fogadására érvényesnek nyilvánítja a gazdasági szereplő telephelyét; |
| --- | --- |

e)

„az érvényesség kezdő időpontja”: az az időpont, amelytől kezdve a felelős tagállam az adófelfüggesztés alá eső jövedéki termékek gyártására, tárolására, küldésére vagy fogadására érvényesnek nyilvánítja a gazdasági szereplő telephelyét;

| f) | az „érvényesség záró dátuma” azt az időpontot jelenti, amelytől kezdve a gazdasági szereplő telephelye érvényét veszti. |
| --- | --- |

f)

az „érvényesség záró dátuma” azt az időpontot jelenti, amelytől kezdve a gazdasági szereplő telephelye érvényét veszti.

1.   táblázat

Általános kérelem

(a 4., 7. és 8. cikk alapján)

| A | B | C | D | E | F | G |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | ATTRIBÚTUMOK | R | | | |
| | a | Kérelem típusa | R | | A lehetséges értékek a következők:








  — | = | 2 | = | Referenciaadatok kivonatolása iránti kérelem |
| — | = | 3 | = | Referenciaadatok lekérdezése iránti kérelem |
| — | = | 4 | = | A gazdasági szereplők kivonatolása iránti kérelem |
| — | = | 5 | = | A gazdasági szereplők lekérdezése iránti kérelem |
| — | = | 6 | = | A gazdasági szereplők jegyzéke iránti kérelem |
| — | = | 7 | = | Az EAO-k jegyzékének lekérdezése iránti kérelem |
| — | = | 8 | = | A SEED-statisztika iránti kérelem |

A

B

C

D

E

F

G

1

ATTRIBÚTUMOK

R

a

Kérelem típusa

R

A lehetséges értékek a következők:

—

=

2

=

Referenciaadatok kivonatolása iránti kérelem

—

=

3

=

Referenciaadatok lekérdezése iránti kérelem

—

=

4

=

A gazdasági szereplők kivonatolása iránti kérelem

—

=

5

=

A gazdasági szereplők lekérdezése iránti kérelem

—

=

6

=

A gazdasági szereplők jegyzéke iránti kérelem

—

=

7

=

Az EAO-k jegyzékének lekérdezése iránti kérelem

—

=

8

=

A SEED-statisztika iránti kérelem

n1

b

Kérelem Üzenet Név

C

| — | „R”, ha a <Kérelem típusa> „2” vagy „3” |
| --- | --- |

—

„R”, ha a <Kérelem típusa> „2” vagy „3”

| — | Másképp nem érvényes |
| --- | --- |

—

Másképp nem érvényes

(Lásd a Kérelem típusát az 1.a rovatban)

A lehetséges értékek a következők:

—   „C_COD_DAT”= Általános kódjegyzék

—   „C_PAR_DAT”= Általános rendszerparaméterek

—   „ALL”= A teljes szerkezetre vonatkozóan

a..9

c

Megkereső hivatal

R

Egy meglévő azonosító <Hivatal hivatkozási száma> a <Hivatal> adathalmazban

an8

d

Kérelem korreláció-azonosító

C

| — | „R”, ha a <Kérelem típusa> „2”, „3”, „4”, „5”, „7” vagy „8” |
| --- | --- |

—

„R”, ha a <Kérelem típusa> „2”, „3”, „4”, „5”, „7” vagy „8”

| — | Másképp nem érvényes |
| --- | --- |

—

Másképp nem érvényes

(Lásd a Kérelem típusát az 1.a rovatban)

A <Kérelem korreláció-azonosító> érték tagállamonként eltérő

an..16

e

Kezdő dátum

C

Az 1 e és f esetében:

| — | „R”, ha a <Kérelem típusa> „3” vagy „5” |
| --- | --- |

—

„R”, ha a <Kérelem típusa> „3” vagy „5”

| — | Másképp nem érvényes |
| --- | --- |

—

Másképp nem érvényes

(Lásd a Kérelem típusát az 1.a rovatban)

date

f

Záró dátum

C

date

g

Egyetlen dátum

C

| — | „R”, ha a <Kérelem típusa> „2” vagy „4” |
| --- | --- |

—

„R”, ha a <Kérelem típusa> „2” vagy „4”

| — | Másképp nem érvényes |
| --- | --- |

—

Másképp nem érvényes

(Lásd a Kérelem típusát az 1.a rovatban)

date

2

EAO-JEGYZÉK IRÁNTI KÉRELEM

C

| — | „R”, ha a <Kérelem típusa> „7” |
| --- | --- |

—

„R”, ha a <Kérelem típusa> „7”

| — | Másképp nem érvényes |
| --- | --- |

—

Másképp nem érvényes

(Lásd a Kérelem típusát az 1.a rovatban)

a

Tagállam kódja

R

(Lásd a 684/2009/EK rendelet II. mellékletében szereplő 3. kódjegyzéket)

a2

2.1

RA_ELSŐDLEGES KRITÉRIUM

R

99x

a

Elsődleges kritérium típuskódja

R

A lehetséges értékek a következők:

| — | = | 1 | = | AHK |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | = | 2 | = | A termék márkaneve |
| — | = | 3 | = | A szállítás jövedéki termékeinek kategóriái |
| — | = | 4 | = | (fenntartott) |
| — | = | 5 | = | (fenntartott) |
| — | = | 6 | = | (fenntartott) |
| — | = | 7 | = | (fenntartott) |
| — | = | 8 | = | A címzett települése |
| — | = | 9 | = | A feladó települése |
| — | = | 10 | = | A garanciavállaló települése |
| — | = | 11 | = | (fenntartott) |
| — | = | 12 | = | A szállítás helye (település) |
| — | = | 13 | = | A feladás helye szerinti adóraktár (település) |
| — | = | 14 | = | A szállító települése |
| — | = | 15 | = | A termék KN-kódja |
| — | = | 16 | = | A számla kelte |
| — | = | 17 | = | A címzett jövedéki száma |
| — | = | 18 | = | A feladó jövedéki száma |
| — | = | 19 | = | A garanciavállaló jövedéki száma |
| — | = | 20 | = | (fenntartott) |
| — | = | 21 | = | (fenntartott) |
| — | = | 22 | = | A rendeltetési hely szerinti adóraktár jövedéki száma |
| — | = | 23 | = | A feladás helye szerinti adóraktár jövedéki száma |
| — | = | 24 | = | (fenntartott) |
| — | = | 25 | = | Jövedékitermék-kód |
| — | = | 26 | = | Menetidő |
| — | = | 27 | = | Rendeltetési tagállam |
| — | = | 28 | = | A feladás helye szerinti tagállam |
| — | = | 29 | = | A címzett neve |
| — | = | 30 | = | A feladó neve |
| — | = | 31 | = | A garanciavállaló neve |
| — | = | 32 | = | (fenntartott) |
| — | = | 33 | = | A szállítás helyének (neve) |
| — | = | 34 | = | A feladás helye szerinti adóraktár neve |
| — | = | 35 | = | A szállító neve |
| — | = | 36 | = | A számla száma |
| — | = | 37 | = | A címzett irányítószáma |
| — | = | 38 | = | A feladó irányítószáma |
| — | = | 39 | = | A garanciavállaló irányítószáma |
| — | = | 40 | = | (fenntartott) |
| — | = | 41 | = | A szállítás helyének irányítószáma |
| — | = | 42 | = | A feladás helye szerinti adóraktár irányítószáma |
| — | = | 43 | = | A szállító irányítószáma |
| — | = | 44 | = | Árumennyiség (egy EAO adataiban) |
| — | = | 45 | = | Helyi referenciaszám, a feladó által kiadott sorszám |
| — | = | 46 | = | Szállítási mód |
| — | = | 47 | = | (fenntartott) |
| — | = | 48 | = | (fenntartott) |
| — | = | 49 | = | A címzett héaszáma |
| — | = | 50 | = | (fenntartott) |
| — | = | 51 | = | A szállító héaszáma |
| — | = | 52 | = | A rendeltetési hely megváltozása (sorszám ≥ 2) |

—

=

1

=

AHK

—

=

2

=

A termék márkaneve

—

=

3

=

A szállítás jövedéki termékeinek kategóriái

—

=

4

=

(fenntartott)

—

=

5

=

(fenntartott)

—

=

6

=

(fenntartott)

—

=

7

=

(fenntartott)

—

=

8

=

A címzett települése

—

=

9

=

A feladó települése

—

=

10

=

A garanciavállaló települése

—

=

11

=

(fenntartott)

—

=

12

=

A szállítás helye (település)

—

=

13

=

A feladás helye szerinti adóraktár (település)

—

=

14

=

A szállító települése

—

=

15

=

A termék KN-kódja

—

=

16

=

A számla kelte

—

=

17

=

A címzett jövedéki száma

—

=

18

=

A feladó jövedéki száma

—

=

19

=

A garanciavállaló jövedéki száma

—

=

20

=

(fenntartott)

—

=

21

=

(fenntartott)

—

=

22

=

A rendeltetési hely szerinti adóraktár jövedéki száma

—

=

23

=

A feladás helye szerinti adóraktár jövedéki száma

—

=

24

=

(fenntartott)

—

=

25

=

Jövedékitermék-kód

—

=

26

=

Menetidő

—

=

27

=

Rendeltetési tagállam

—

=

28

=

A feladás helye szerinti tagállam

—

=

29

=

A címzett neve

—

=

30

=

A feladó neve

—

=

31

=

A garanciavállaló neve

—

=

32

=

(fenntartott)

—

=

33

=

A szállítás helyének (neve)

—

=

34

=

A feladás helye szerinti adóraktár neve

—

=

35

=

A szállító neve

—

=

36

=

A számla száma

—

=

37

=

A címzett irányítószáma

—

=

38

=

A feladó irányítószáma

—

=

39

=

A garanciavállaló irányítószáma

—

=

40

=

(fenntartott)

—

=

41

=

A szállítás helyének irányítószáma

—

=

42

=

A feladás helye szerinti adóraktár irányítószáma

—

=

43

=

A szállító irányítószáma

—

=

44

=

Árumennyiség (egy EAO adataiban)

—

=

45

=

Helyi referenciaszám, a feladó által kiadott sorszám

—

=

46

=

Szállítási mód

—

=

47

=

(fenntartott)

—

=

48

=

(fenntartott)

—

=

49

=

A címzett héaszáma

—

=

50

=

(fenntartott)

—

=

51

=

A szállító héaszáma

—

=

52

=

A rendeltetési hely megváltozása (sorszám ≥ 2)

n..2

2.1.1

RA_ELSŐDLEGES ÉRTÉK

O

99x

a

Érték

R

an..255

3

STA_KÉRELEM

C

| — | „R”, ha a <Kérelem típusa> „8” |
| --- | --- |

—

„R”, ha a <Kérelem típusa> „8”

| — | Másképp nem érvényes |
| --- | --- |

—

Másképp nem érvényes

(Lásd a Kérelem típusát az 1.a rovatban)

a

Statisztika típusa

R

A lehetséges értékek a következők:

| — | = | 1 | = | Aktív és inaktív gazdasági szereplők száma |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | = | 2 | = | A közeljövőben hatályukat vesztő engedélyek |
| — | = | 3 | = | Gazdasági szereplők típusonként és adóraktáranként |
| — | = | 4 | = | Jövedéki tevékenység |
| — | = | 5 | = | A jövedéki engedélyezéshez kapcsolódó változások |

—

=

1

=

Aktív és inaktív gazdasági szereplők száma

—

=

2

=

A közeljövőben hatályukat vesztő engedélyek

—

=

3

=

Gazdasági szereplők típusonként és adóraktáranként

—

=

4

=

Jövedéki tevékenység

—

=

5

=

A jövedéki engedélyezéshez kapcsolódó változások

n1

3.1

TAGÁLLAMOK JEGYZÉKE KÓD

R

99x

a

Tagállam kódja

R

(Lásd a 684/2009/EK rendelet II. mellékletében szereplő 3. kódjegyzéket)

a2

4

STA_IDŐTARTAM

C

| — | „R”, ha a <Kérelem típusa> „8” |
| --- | --- |

—

„R”, ha a <Kérelem típusa> „8”

| — | Másképp nem érvényes |
| --- | --- |

—

Másképp nem érvényes

(Lásd a Kérelem típusát az 1.a rovatban)

a

Év

R

n4

b

Félév

C

A 4 b, c és d esetében:

A következő három adatmező opcionális és kizárja egymást:

| — | <Félév> |
| --- | --- |

—

<Félév>

| — | <Negyedév> |
| --- | --- |

—

<Negyedév>

| — | <Hónap> |
| --- | --- |

—

<Hónap>

Azaz: amennyiben ezen adatmezők egyikét megadták, akkor a két másik adatmező nem érvényes.

A lehetséges értékek a következők:

| — | = | 1 | = | Első félév |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | = | 2 | = | Második félév |

—

=

1

=

Első félév

—

=

2

=

Második félév

n1

c

Negyedév

C

A lehetséges értékek a következők:

| — | = | 1 | = | Első negyedév |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | = | 2 | = | Második negyedév |
| — | = | 3 | = | Harmadik negyedév |
| — | = | 4 | = | Negyedik negyedév |

—

=

1

=

Első negyedév

—

=

2

=

Második negyedév

—

=

3

=

Harmadik negyedév

—

=

4

=

Negyedik negyedév

n1

d

Hónap

C

A lehetséges értékek a következők:

| — | = | 1 | = | január |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | = | 2 | = | február |
| — | = | 3 | = | március |
| — | = | 4 | = | április |
| — | = | 5 | = | május |
| — | = | 6 | = | június |
| — | = | 7 | = | július |
| — | = | 8 | = | augusztus |
| — | = | 9 | = | szeptember |
| — | = | 10 | = | október |
| — | = | 11 | = | november |
| — | = | 12 | = | december |

—

=

1

=

január

—

=

2

=

február

—

=

3

=

március

—

=

4

=

április

—

=

5

=

május

—

=

6

=

június

—

=

7

=

július

—

=

8

=

augusztus

—

=

9

=

szeptember

—

=

10

=

október

—

=

11

=

november

—

=

12

=

december

n..2

5

REF_KÉRELEM

C

| — | „R”, ha a <Kérelem típusa> „2” vagy „3” |
| --- | --- |

—

„R”, ha a <Kérelem típusa> „2” vagy „3”

| — | Másképp nem érvényes |
| --- | --- |

—

Másképp nem érvényes

(Lásd a Kérelem típusát az 1.a rovatban)

5.1

KÓDOK JEGYZÉKE KÓD

O

99x

a

Kért kódjegyzék

O

A lehetséges értékek a következők:

| — | = | 1 | = | Mértékegységek |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | = | 2 | = | Eseménytípusok |
| — | = | 3 | = | Bizonyítéktípusok |
| — | = | 4 | = | (fenntartott) |
| — | = | 5 | = | (fenntartott) |
| — | = | 6 | = | Nyelvkódok |
| — | = | 7 | = | Tagállamok |
| — | = | 8 | = | Országkódok |
| — | = | 9 | = | Csomagolási kódok |
| — | = | 10 | = | A nem kielégítő átvétel vagy ellenőrző jelentés indoklásai |
| — | = | 11 | = | A megszakítás okai |
| — | = | 12 | = | (fenntartott) |
| — | = | 13 | = | Szállítási módok |
| — | = | 14 | = | Szállítási egységek |
| — | = | 15 | = | Szőlőtermő övezetek |
| — | = | 16 | = | Borászati műveleti kódok |
| — | = | 17 | = | Jövedékitermék-kategóriák |
| — | = | 18 | = | Jövedéki termékek |
| — | = | 19 | = | KN-kódok |
| — | = | 20 | = | Levelezések KN-kód – Jövedéki termék |
| — | = | 21 | = | A törlés okai |
| — | = | 22 | = | Az EAO riasztásával vagy elutasításával összefüggő okok |
| — | = | 23 | = | A késedelem indoklása |
| — | = | 24 | = | (fenntartott) |
| — | = | 25 | = | Az eseményről jelentést benyújtó személyek |
| — | = | 26 | = | Korábbi elutasítások okai |
| — | = | 27 | = | A késedelmes eredmény okai |
| — | = | 28 | = | Közigazgatási együttműködési tevékenységek |
| — | = | 29 | = | Közigazgatási együttműködés iránti kérelmek okai |
| — | = | 30 | = | (fenntartott) |
| — | = | 31 | = | (fenntartott) |
| — | = | 32 | = | (fenntartott) |
| — | = | 33 | = | (fenntartott) |
| — | = | 34 | = | Közigazgatási együttműködési tevékenység nem lehetséges: okok |
| — | = | 35 | = | Általános kérelem-elutasítás okai |
| — | = | 36 | = | (fenntartott) |

—

=

1

=

Mértékegységek

—

=

2

=

Eseménytípusok

—

=

3

=

Bizonyítéktípusok

—

=

4

=

(fenntartott)

—

=

5

=

(fenntartott)

—

=

6

=

Nyelvkódok

—

=

7

=

Tagállamok

—

=

8

=

Országkódok

—

=

9

=

Csomagolási kódok

—

=

10

=

A nem kielégítő átvétel vagy ellenőrző jelentés indoklásai

—

=

11

=

A megszakítás okai

—

=

12

=

(fenntartott)

—

=

13

=

Szállítási módok

—

=

14

=

Szállítási egységek

—

=

15

=

Szőlőtermő övezetek

—

=

16

=

Borászati műveleti kódok

—

=

17

=

Jövedékitermék-kategóriák

—

=

18

=

Jövedéki termékek

—

=

19

=

KN-kódok

—

=

20

=

Levelezések KN-kód – Jövedéki termék

—

=

21

=

A törlés okai

—

=

22

=

Az EAO riasztásával vagy elutasításával összefüggő okok

—

=

23

=

A késedelem indoklása

—

=

24

=

(fenntartott)

—

=

25

=

Az eseményről jelentést benyújtó személyek

—

=

26

=

Korábbi elutasítások okai

—

=

27

=

A késedelmes eredmény okai

—

=

28

=

Közigazgatási együttműködési tevékenységek

—

=

29

=

Közigazgatási együttműködés iránti kérelmek okai

—

=

30

=

(fenntartott)

—

=

31

=

(fenntartott)

—

=

32

=

(fenntartott)

—

=

33

=

(fenntartott)

—

=

34

=

Közigazgatási együttműködési tevékenység nem lehetséges: okok

—

=

35

=

Általános kérelem-elutasítás okai

—

=

36

=

(fenntartott)

n..2

2.   táblázat

A gazdasági szereplők nyilvántartásával kapcsolatos műveletek

(a 3., 4. és 6. cikk alapján)

| A | B | C | D | E | F | G |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | ATTRIBÚTUMOK | R | | | |
| | a | Üzenettípus | R | | A lehetséges értékek a következők:








  — | = | 1 | = | A gazdasági szereplők aktualizálása (A CD/RD-t érintő változásokról szóló értesítések) |
| — | = | 2 | = | A gazdasági szereplők aktualizálásának elterjesztése |
| — | = | 3 | = | A gazdasági szereplők lekérdezése |
| — | = | 4 | = | A gazdasági szereplők kivonatolása |

A

B

C

D

E

F

G

1

ATTRIBÚTUMOK

R

a

Üzenettípus

R

A lehetséges értékek a következők:

—

=

1

=

A gazdasági szereplők aktualizálása (A CD/RD-t érintő változásokról szóló értesítések)

—

=

2

=

A gazdasági szereplők aktualizálásának elterjesztése

—

=

3

=

A gazdasági szereplők lekérdezése

—

=

4

=

A gazdasági szereplők kivonatolása

n1

b

Kérelem korreláció-azonosító

C

| — | „R”, ha a <Kérelem típusa> „3” vagy „4” |
| --- | --- |

—

„R”, ha a <Kérelem típusa> „3” vagy „4”

| — | Másképp nem érvényes |
| --- | --- |

—

Másképp nem érvényes

(Lásd a Kérelem típusát az 1.a rovatban)

A <Kérelem korreláció-azonosító> érték tagállamonként eltérő.

an..16

2

KERESKEDŐ ENGEDÉLYE

O

999999x

a

Kereskedő jövedéki száma

R

(Lásd a II. melléklet 1. kódlistáját) A <kereskedő jövedéki száma> egyedi kell, hogy legyen a <KERESKEDŐ ENGEDÉLYE> jegyzékben.

an13

b

Héaszám

O

an..14

c

Az engedély kezdő dátuma

R

date

d

Az engedély záró dátuma

O

date

e

A gazdasági szereplő típuskódja

R

A lehetséges értékek a következők:

| — | = | 1 | = | Adóraktár engedélyese |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | = | 2 | = | Bejegyzett címzett |
| — | = | 3 | = | Bejegyzett feladó |

—

=

1

=

Adóraktár engedélyese

—

=

2

=

Bejegyzett címzett

—

=

3

=

Bejegyzett feladó

A <Gazdasági szereplő típuskódja> adatelem értéke nem változtatható a KERESKEDŐ ENGEDÉLYÉNEK létrehozását követően.

n1

f

A jövedéki hivatal hivatkozási száma

R

(Lásd a 684/2009/EK rendelet II. mellékletében szereplő 5. kódjegyzéket)

an8

2.1

INTÉZKEDÉS

R

a

Művelet

R

A lehetséges értékek a következők:

—   C= Létrehoz (create)

—   U= Aktualizál (update)

—   I= Érvénytelenít (invalidate)

a1

b

Aktiválási időpont

C

| — | „R”, ha a <Művelet> „C” vagy „U” |
| --- | --- |

—

„R”, ha a <Művelet> „C” vagy „U”

| — | „O” egyéb esetben |
| --- | --- |

—

„O” egyéb esetben

(lásd a Műveletet a 2.1a rovatban)

Amennyiben az <Aktiválási időpont> nem kerül be e jegyzékbe, az Érvénytelenítési művelet Aktiválási időpontja tekintendő azon időpontnak, amikor az Érvénytelenítési művelet bekerül a központi nyilvántartásba.

date

c

Felelős adatkezelő

O

an..35

2.2

NÉV ÉS CÍM

R

99x

a

Név

R

an..182

b

NAD_LNG

R

(Lásd a 684/2009/EK rendelet II. mellékletében szereplő 1. kódjegyzéket)

a2

2.2.1

CÍM

R

a

Közterület neve

R

an..65

b

Házszám

O

an..11

c

Irányítószám

R

an..10

d

Település

R

an..50

e

Tagállam kódja

R

(Lásd a 684/2009/EK rendelet II. mellékletében szereplő 3. kódjegyzéket)

a2

2.3

A GAZDASÁGI SZEREPLŐ SZEREPE KÓD

O

9x

a

A gazdasági szereplő szerepe kód

R

A lehetséges értékek a következők:

| — | = | 1 | = | Közvetlen szállítás engedélyezett |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | = | 2 | = | A 389/2012/EU rendelet 19. cikke (2) bekezdésének f) pontja szerint a rendeltetési hely mezői üresen maradhatnak. |

—

=

1

=

Közvetlen szállítás engedélyezett

—

=

2

=

A 389/2012/EU rendelet 19. cikke (2) bekezdésének f) pontja szerint a rendeltetési hely mezői üresen maradhatnak.

A <Gazdasági szereplők típusa/Gazdasági szereplők szerepe kód> kombinációi az alábbiak lehetnek:

| GAZD. SZ. TÍPUS / GAZD. SZ. SZEREP | ADÓRAKTÁRENGEDÉLYES | BEJEGYZETT CÍMZETT | BEJEGYZETT FELADÓ |
| --- | --- | --- | --- |
| Közvetlen szállítás engedélyezett | X | X | |
| A 389/2012/EU rendelet 19. cikke (2) bekezdésének f) pontja szerint a rendeltetési hely mezői üresen maradhatnak | X | | |

GAZD. SZ. TÍPUS / GAZD. SZ. SZEREP

ADÓRAKTÁRENGEDÉLYES

BEJEGYZETT CÍMZETT

BEJEGYZETT FELADÓ

Közvetlen szállítás engedélyezett

X

X

A 389/2012/EU rendelet 19. cikke (2) bekezdésének f) pontja szerint a rendeltetési hely mezői üresen maradhatnak

X

n1

2.4

JÖVEDÉKITERMÉK-KATEGÓRIA KÓDJA

C

Legalább a <JÖVEDÉKITERMÉK-KATEGÓRIA kódja> vagy a <JÖVEDÉKITERMÉK-kód> adatcsoportok egyikének jelen kell lennie.

999x

a

Jövedékitermék-kategória kódja

R

(Lásd a II. melléklet 3. kódlistáját)

A <jövedékitermék-kategória kódja> egyedi legyen a <JÖVEDÉKITERMÉK-KATEGÓRIA kódja> jegyzékben ugyanazon <KERESKEDŐ ENGEDÉLYE> vagy <ADÓRAKTÁR> bejegyzésen belül.

a1

2.5

JÖVEDÉKI TERMÉK KÓDJA

C

Legalább a <JÖVEDÉKITERMÉK-KATEGÓRIA kódja> vagy a <JÖVEDÉKITERMÉK-kód> adatcsoportok egyike

999x

a

Jövedéki termék kódja

R

(Lásd a 684/2009/EK rendelet II. mellékletében szereplő 11. kódjegyzéket)

A <jövedékitermék-kód> <JÖVEDÉKITERMÉK-KATEGÓRIA kódja> nem szerepelhet ugyanazon <KERESKEDŐ ENGEDÉLYE> vagy <ADÓRAKTÁR> bejegyzésen belül

A <jövedékitermék-kód> egyedi legyen a <JÖVEDÉKITERMÉK-kód> jegyzékben ugyanazon <KERESKEDŐ ENGEDÉLYE>, <ADÓRAKTÁR> vagy <IDEIGLENES ENGEDÉLY> bejegyzésen belül.

an..4

2.6

(HASZNÁLT) ADÓRAKTÁR

C

| — | „R”, ha a <gazdasági szereplő-típuskód> „adóraktár engedélyese” |
| --- | --- |

—

„R”, ha a <gazdasági szereplő-típuskód> „adóraktár engedélyese”

| — | Másképp nem érvényes |
| --- | --- |

—

Másképp nem érvényes

(Lásd a Gazdasági szereplő típuskódokat a 2.3 rovatban)

99x

a

Adóraktár hivatkozási száma

R

(Lásd a II. melléklet 1. kódlistáját)

Az „Adóraktár hivatkozási száma” az <ADÓRAKTÁR. Adóraktár hivatkozási száma> egyike, amelyből legalább egy aktív változat létezik, amelynek érvényességi időintervalluma egybeesik a <KERESKEDŐ ENGEDÉLYE> érvényességi időintervallumával, az utóbbi aktiválási időpontját követően, legalább egy nappal

Az <Adóraktár hivatkozási száma> egyedi kell, hogy legyen az <ADÓRAKTÁR> jegyzékében.

an13

3

ADÓRAKTÁR

O

999999x

a

Az adóraktár hivatkozási száma

R

(Lásd a II. melléklet 1. kódlistáját)

Az <Adóraktár hivatkozási száma> egyedi kell, hogy legyen az <ADÓRAKTÁR> jegyzékében.

Az <Adóraktár hivatkozási száma> azonos kell, hogy legyen a <(HASZNÁLT) ADÓRAKTÁR. Adóraktár hivatkozási száma> egyikével, az „adóraktár-engedélyes” típusú <KERESKEDŐ ENGEDÉLYE> adatcsoportok egyikén vagy többjén belül, amely a 204. szabálynak is megfelel.

an13

b

Az érvényesség kezdő időpontja

R

date

c

Az érvényességi idő lejárati időpontja

O

date

d

A jövedéki hivatal hivatkozási száma

R

(Lásd a 684/2009/EK rendelet II. mellékletében szereplő 5. kódjegyzéket)

an8

3.1

INTÉZKEDÉS

R

a

Művelet

R

A lehetséges értékek a következők:

—   C= Létrehoz (create)

—   U= Aktualizál (update)

—   I= Érvénytelenít (invalidate)

a1

b

Aktiválási időpont

C

| — | „R”, ha a <Művelet> „C” vagy „U” |
| --- | --- |

—

„R”, ha a <Művelet> „C” vagy „U”

| — | „O” egyéb esetben |
| --- | --- |

—

„O” egyéb esetben

(lásd a Műveletet a 3.1a rovatban)

Amennyiben az <Aktiválási időpont> nem kerül be e jegyzékbe, az Érvénytelenítési művelet Aktiválási időpontja tekintendő azon időpontnak, amikor az Érvénytelenítési művelet bekerül a központi nyilvántartásba.

date

c

Felelős adatkezelő

O

an..35

3.2

NÉV ÉS CÍM

R

99x

a

Név

R

an..182

b

NAD_LNG

R

(Lásd a 684/2009/EK rendelet II. mellékletében szereplő 1. kódjegyzéket)

a2

3.2.1

CÍM

R

a

Közterület neve

R

an..65

b

Házszám

O

an..11

c

Irányítószám

R

an..10

d

Település

R

an..50

e

Tagállam kódja

R

(Lásd a 684/2009/EK rendelet II. mellékletében szereplő 3. kódjegyzéket)

a2

3.4

JÖVEDÉKITERMÉK-KATEGÓRIA KÓDJA

C

Legalább a <JÖVEDÉKITERMÉK-KATEGÓRIA kódja> vagy a <JÖVEDÉKITERMÉK-kód> adatcsoportok egyike

999x

a

Jövedékitermék-kategória kódja

R

(Lásd a II. melléklet 3. kódlistáját)

A <jövedékitermék-kategória kódja> egyedi kell, hogy legyen a <JÖVEDÉKITERMÉK-KATEGÓRIA kódja> jegyzékben ugyanazon <KERESKEDŐ ENGEDÉLYE> vagy <ADÓRAKTÁR> bejegyzésen belül.

an1

3.5

JÖVEDÉKI TERMÉK KÓDJA

C

Legalább a <JÖVEDÉKITERMÉK-KATEGÓRIA kódja> vagy a <JÖVEDÉKITERMÉK-kód> adatcsoportok egyike

999x

a

Jövedéki termék kódja

R

(Lásd a 684/2009/EK rendelet II. mellékletében szereplő 11. kódjegyzéket)

A <jövedékitermék-kód> <JÖVEDÉKITERMÉK-KATEGÓRIA kódja> nem szerepelhet ugyanazon <KERESKEDŐ ENGEDÉLYE> vagy <ADÓRAKTÁR> bejegyzésen belül

A <jövedékitermék-kód> egyedi kell, hogy legyen a <JÖVEDÉKITERMÉK-kód> jegyzékben ugyanazon <KERESKEDŐ ENGEDÉLYE>, <ADÓRAKTÁR> vagy <IDEIGLENES ENGEDÉLY> bejegyzésen belül.

an..4

4

IDEIGLENES ENGEDÉLY

O

999999x

a

Ideiglenes engedély hivatkozási szám

R

(Lásd a II. melléklet 2. kódlistáját)

an13

b

Kibocsátó hivatal hivatkozási száma

R

(Lásd a 684/2009/EK rendelet II. mellékletében szereplő 5. kódjegyzéket)

an8

c

A hatályvesztés időpontja

R

date

d

Újból felhasználható ideiglenes engedély jelölése

R

A lehetséges értékek a következők:

| — | = | 0 | = | Nem vagy Téves |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | = | 1 | = | Igen vagy Igaz |

—

=

0

=

Nem vagy Téves

—

=

1

=

Igen vagy Igaz

n1

e

Héaszám

O

an..14

f

Az engedély kezdő dátuma

R

date

g

Kis bortermelő jelölése

O

A lehetséges értékek a következők:

| — | = | 0 | = | Nem vagy Téves |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | = | 1 | = | Igen vagy Igaz |

—

=

0

=

Nem vagy Téves

—

=

1

=

Igen vagy Igaz

n1

4.1

INTÉZKEDÉS

R

a

Művelet

R

A lehetséges értékek a következők:

—   C= Létrehoz (create)

—   U= Aktualizál (update)

—   I= Érvénytelenít (invalidate)

a1

b

Aktiválási időpont

C

| — | „R”, ha a <Művelet> „C” vagy „U” |
| --- | --- |

—

„R”, ha a <Művelet> „C” vagy „U”

| — | „O” egyéb esetben |
| --- | --- |

—

„O” egyéb esetben

(lásd a Műveletet a 4.1a rovatban)

Amennyiben az <Aktiválási időpont> nem kerül be e jegyzékbe, az Érvénytelenítési művelet Aktiválási időpontja tekintendő az Érvénytelenítési műveletnek a központi nyilvántartásba történő bekerülési időpontjának.

date

c

Felelős adatkezelő

O

an..35

4.2

KERESKEDŐ: FELADÓ

R

a

Kereskedő jövedéki száma

C

| — | „R”, amennyiben az <ideiglenes engedély – Kis bortermelő jelölése> nincs megadva vagy téves |
| --- | --- |

—

„R”, amennyiben az <ideiglenes engedély – Kis bortermelő jelölése> nincs megadva vagy téves

| — | „O” egyéb esetben |
| --- | --- |

—

„O” egyéb esetben

KERESKEDŐ: Feladó esetében

Egy létező azonosító <Kereskedő jövedéki száma> a <KERESKEDŐ ENGEDÉLYE> adathalmazban

A hivatkozott <KERESKEDŐ>-höz tartozó <Gazdasági szereplő típuskódja> az alábbiak egyike kell, hogy legyen:

| — | „Adóraktár engedélyese”; VAGY |
| --- | --- |

—

„Adóraktár engedélyese”; VAGY

| — | „Bejegyzett feladó” |
| --- | --- |

—

„Bejegyzett feladó”

an13

b

Kereskedő neve

R

an..182

c

Közterület neve

R

an..65

d

Házszám

O

an..11

e

Irányítószám

R

an..10

f

Település

R

an..50

g

NAD_LNG

R

(Lásd a 684/2009/EK rendelet II. mellékletében szereplő 1. kódjegyzéket)

a2

4.3

AZ IDEIGLENES ENGEDÉLY RÉSZLETEI

R

999x

a

Jövedéki termék kódja

R

(Lásd a 684/2009/EK rendelet II. mellékletében szereplő 11. kódjegyzéket)

A <jövedékitermék-kód> egyedi kell, hogy legyen a <JÖVEDÉKITERMÉK-kód> jegyzékben ugyanazon <KERESKEDŐ ENGEDÉLYE>, <ADÓRAKTÁR> vagy <IDEIGLENES ENGEDÉLY> bejegyzésen belül.

Amennyiben az <Ideiglenes engedély – Kis bortermelő> van jelen és Igaz, AKKOR a

<Jövedéki termék kódjának> az alábbiak egyikének kell lennie:

| — | „W200”; VAGY |
| --- | --- |

—

„W200”; VAGY

| — | „W300”. |
| --- | --- |

—

„W300”.

an..4

b

Mennyiség

R

n..15,3

4.4

NÉV ÉS CÍM

R

99x

a

Név

R

an..182

b

NAD_LNG

R

(Lásd a 684/2009/EK rendelet II. mellékletében szereplő 1. kódjegyzéket)

a2

4.4.1

CÍM

R

a

Közterület neve

R

an..65

b

Házszám

O

an..11

c

Irányítószám

R

an..10

d

Település

R

an..50

e

Tagállam kódja

R

(Lásd a 684/2009/EK rendelet II. mellékletében szereplő 3. kódjegyzéket)

a2

3.   táblázat

A gazdasági szereplők értesítésének elutasítása

(a 4. cikk alapján)

| A | B | C | D | E | F | G |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | A gazdasági szereplők nyilvántartásával kapcsolatos műveletek:Üzenet benyújtása | R | | (a részleteket lásd a 2. táblázatban) | |
| 2 | ELUTASÍTÁS | R | | | 9999x |
| | a | Elutasítás dátuma és időpontja | R | | | dateTime |
| | b | Elutasítás indoklásának kódja | R | | A lehetséges értékek a következők:








  — | = | 1 | = | Hiányzó művelet |
| — | = | 2 | = | Ismeretlen művelet |
| — | = | 3 | = | Gazdasági szereplő jövedéki száma: hibás formátum |
| — | = | 4 | = | Az adóraktár hivatkozási száma: hibás formátum |
| — | = | 5 | = | Az ideiglenes engedély hivatkozási száma: hibás formátum |
| — | = | 6 | = | A hivatal hivatkozási száma: hibás formátum |
| — | = | 7 | = | Hiányzó név |
| — | = | 8 | = | A gazdasági szereplő már létezik (létrehozás) |
| — | = | 9 | = | Adóraktár már létezik (létrehozás) |
| — | = | 10 | = | Ideiglenes engedély már létezik (létrehozás) |
| — | = | 11 | = | A gazdasági szereplő nincs meg (Frissítés / Törlés) |
| — | = | 12 | = | Az adóraktár nincs meg (Frissítés / Törlés) |
| — | = | 13 | = | Ideiglenes engedély nincs meg (Frissítés / Törlés) |
| — | = | 14 | = | Ismeretlen gazdasági szereplő |
| — | = | 18 | = | Hiányzó gazdasági szereplő típusa |
| — | = | 19 | = | Ismeretlen gazdasági szereplő típusa |
| — | = | 20 | = | Hiányzó gazdasági szereplő szerepe |
| — | = | 21 | = | Ismeretlen gazdasági szereplő szerepe |
| — | = | 22 | = | Következetlenség a gazdasági szereplő típusa és szerepe között |
| — | = | 23 | = | Az engedély kezdő időpontjának hiányzó vagy hibás formátuma |
| — | = | 24 | = | Az engedély záró időpontjának hibás formátuma |
| — | = | 25 | = | Az engedély hatályvesztésének időpontja: hiányzó vagy hibás formátum |
| — | = | 26 | = | A hivatal hivatkozási száma: hiányzik vagy ismeretlen |
| — | = | 27 | = | Következetlenség a jövedéki szám és a jövedéki hivatal között |
| — | = | 28 | = | Egy adóraktár nem tartozhat egynél több engedélyezett adóraktár engedélyeséhez |
| — | = | 29 | = | Az adóraktár-engedélyes jövedéki száma nem lehet azonos egy gazdasági szereplő jövedéki számával, kivéve, ha ez utóbbi a saját adóraktár-engedélyese |
| — | = | 30 | = | Hiányzó jövedékitermék-kategória |
| — | = | 31 | = | Ismeretlen jövedékitermék-kategória |
| — | = | 32 | = | Hiányzó jövedéki termék |
| — | = | 33 | = | Ismeretlen jövedéki termék |
| — | = | 34 | = | Hiányos cím |
| — | = | 35 | = | Hiányzó nyelvi kód |
| — | = | 36 | = | Ismeretlen nyelvi kód |
| — | = | 37 | = | Legalább a telefonszámot, a faxszámot vagy az e-mail címet meg kell adni |
| — | = | 38 | = | Az adóraktár hiányzó tulajdonosa/kezelője |
| — | = | 39 | = | Az adóraktár ismeretlen tulajdonosa/kezelője |
| — | = | 40 | = | Az adóraktár tulajdonosa/kezelője a raktár engedélyese kell, hogy legyen |
| — | = | 41 | = | Csak egy raktár engedélyese használhat adóraktárat |
| — | = | 42 | = | Az adóraktár érvénytelen hivatkozási száma (204. szabály megsértése) |
| — | = | 43 | = | Hiányzó adóraktárengedélyes az adóraktár megadásával (205. szabály megsértése) |
| — | = | 44 | = | A <Kereskedő jövedéki száma> hiányzik (157. felt. megsértése) |
| — | = | 45 | = | Érvénytelen érték: <Jövedéki termék kódja> (212. szabály megsértése) |

A

B

C

D

E

F

G

1

A gazdasági szereplők nyilvántartásával kapcsolatos műveletek:Üzenet benyújtása

R

(a részleteket lásd a 2. táblázatban)

2

ELUTASÍTÁS

R

9999x

a

Elutasítás dátuma és időpontja

R

dateTime

b

Elutasítás indoklásának kódja

R

A lehetséges értékek a következők:

—

=

1

=

Hiányzó művelet

—

=

2

=

Ismeretlen művelet

—

=

3

=

Gazdasági szereplő jövedéki száma: hibás formátum

—

=

4

=

Az adóraktár hivatkozási száma: hibás formátum

—

=

5

=

Az ideiglenes engedély hivatkozási száma: hibás formátum

—

=

6

=

A hivatal hivatkozási száma: hibás formátum

—

=

7

=

Hiányzó név

—

=

8

=

A gazdasági szereplő már létezik (létrehozás)

—

=

9

=

Adóraktár már létezik (létrehozás)

—

=

10

=

Ideiglenes engedély már létezik (létrehozás)

—

=

11

=

A gazdasági szereplő nincs meg (Frissítés / Törlés)

—

=

12

=

Az adóraktár nincs meg (Frissítés / Törlés)

—

=

13

=

Ideiglenes engedély nincs meg (Frissítés / Törlés)

—

=

14

=

Ismeretlen gazdasági szereplő

—

=

18

=

Hiányzó gazdasági szereplő típusa

—

=

19

=

Ismeretlen gazdasági szereplő típusa

—

=

20

=

Hiányzó gazdasági szereplő szerepe

—

=

21

=

Ismeretlen gazdasági szereplő szerepe

—

=

22

=

Következetlenség a gazdasági szereplő típusa és szerepe között

—

=

23

=

Az engedély kezdő időpontjának hiányzó vagy hibás formátuma

—

=

24

=

Az engedély záró időpontjának hibás formátuma

—

=

25

=

Az engedély hatályvesztésének időpontja: hiányzó vagy hibás formátum

—

=

26

=

A hivatal hivatkozási száma: hiányzik vagy ismeretlen

—

=

27

=

Következetlenség a jövedéki szám és a jövedéki hivatal között

—

=

28

=

Egy adóraktár nem tartozhat egynél több engedélyezett adóraktár engedélyeséhez

—

=

29

=

Az adóraktár-engedélyes jövedéki száma nem lehet azonos egy gazdasági szereplő jövedéki számával, kivéve, ha ez utóbbi a saját adóraktár-engedélyese

—

=

30

=

Hiányzó jövedékitermék-kategória

—

=

31

=

Ismeretlen jövedékitermék-kategória

—

=

32

=

Hiányzó jövedéki termék

—

=

33

=

Ismeretlen jövedéki termék

—

=

34

=

Hiányos cím

—

=

35

=

Hiányzó nyelvi kód

—

=

36

=

Ismeretlen nyelvi kód

—

=

37

=

Legalább a telefonszámot, a faxszámot vagy az e-mail címet meg kell adni

—

=

38

=

Az adóraktár hiányzó tulajdonosa/kezelője

—

=

39

=

Az adóraktár ismeretlen tulajdonosa/kezelője

—

=

40

=

Az adóraktár tulajdonosa/kezelője a raktár engedélyese kell, hogy legyen

—

=

41

=

Csak egy raktár engedélyese használhat adóraktárat

—

=

42

=

Az adóraktár érvénytelen hivatkozási száma (204. szabály megsértése)

—

=

43

=

Hiányzó adóraktárengedélyes az adóraktár megadásával (205. szabály megsértése)

—

=

44

=

A <Kereskedő jövedéki száma> hiányzik (157. felt. megsértése)

—

=

45

=

Érvénytelen érték: <Jövedéki termék kódja> (212. szabály megsértése)

n..2

4.   táblázat

SEED-statisztika

(a 7. cikk alapján)

| A | B | C | D | E | F | G |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | ATTRIBÚTUMOK | R | | | |
| | a | Kérelem korreláció-azonosító | R | | A <Kérelem korreláció-azonosító> érték tagállamonként eltérő. | an..16 |
| 2 | STA_IDŐTARTAM | R | | | |
| | a | Év | R | | | n4 |
| | b | Félév | C | A 2 b, c és d esetében:
  A következő három adatmező opcionális és kizárja egymást:






  — | <Félév> |

A

B

C

D

E

F

G

1

ATTRIBÚTUMOK

R

a

Kérelem korreláció-azonosító

R

A <Kérelem korreláció-azonosító> érték tagállamonként eltérő.

an..16

2

STA_IDŐTARTAM

R

a

Év

R

n4

b

Félév

C

A 2 b, c és d esetében:

A következő három adatmező opcionális és kizárja egymást:

—

<Félév>

| — | <Negyedév> |
| --- | --- |

—

<Negyedév>

| — | <Hónap> |
| --- | --- |

—

<Hónap>

i.e. Amennyiben ezen adatmezők egyikét megadták, akkor a két másik adatmező nem érvényes.

A lehetséges értékek a következők:

| — | = | 1 | = | Első félév |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | = | 2 | = | Második félév |

—

=

1

=

Első félév

—

=

2

=

Második félév

n1

c

Negyedév

C

A lehetséges értékek a következők:

| — | = | 1 | = | Első negyedév |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | = | 2 | = | Második negyedév |
| — | = | 3 | = | Harmadik negyedév |
| — | = | 4 | = | Negyedik negyedév |

—

=

1

=

Első negyedév

—

=

2

=

Második negyedév

—

=

3

=

Harmadik negyedév

—

=

4

=

Negyedik negyedév

n1

d

Hónap

C

A lehetséges értékek a következők:

| — | = | 1 | = | január |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | = | 2 | = | február |
| — | = | 3 | = | március |
| — | = | 4 | = | április |
| — | = | 5 | = | május |
| — | = | 6 | = | június |
| — | = | 7 | = | július |
| — | = | 8 | = | augusztus |
| — | = | 9 | = | szeptember |
| — | = | 10 | = | október |
| — | = | 11 | = | november |
| — | = | 12 | = | december |

—

=

1

=

január

—

=

2

=

február

—

=

3

=

március

—

=

4

=

április

—

=

5

=

május

—

=

6

=

június

—

=

7

=

július

—

=

8

=

augusztus

—

=

9

=

szeptember

—

=

10

=

október

—

=

11

=

november

—

=

12

=

december

n..2

3

STA_PER_TAGÁLLAM

O

99x

a

Tagállam kódja

R

(Lásd a 684/2009/EK rendelet II. mellékletében szereplő 3. kódjegyzéket)

a2

b

Aktív gazdasági szereplők száma

O

n..15

c

Inaktív gazdasági szereplők száma

O

n..15

d

A közeljövőben hatályát vesztő engedélyek száma

O

n..15

e

Adóraktárak száma

O

n..15

f

Jövedéki engedélyek változásainak száma

O

n..15

3.1

GAZDASÁGI SZEREPLŐ_TÍPUS

O

9x

a

Gazdasági szereplő típuskódja

R

A lehetséges értékek a következők:

| — | = | 1 | = | Adóraktár engedélyese |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | = | 2 | = | Bejegyzett címzett |
| — | = | 3 | = | Bejegyzett feladó |

—

=

1

=

Adóraktár engedélyese

—

=

2

=

Bejegyzett címzett

—

=

3

=

Bejegyzett feladó

n1

b

Gazdasági szereplők száma

R

n..15

3.2

JÖVEDÉKI_TERMÉK_KATEGÓRIA_TEVÉKENYSÉG

O

9x

a

Jövedékitermékkategória kódja

R

(Lásd a II. melléklet 3. kódlistáját)

a1

b

Gazdasági szereplők száma

R

n..15

3.3

JÖVEDÉKI_TERMÉK_TEVÉKENYSÉG

O

9999x

a

Jövedéki termék kódja

R

(Lásd a 684/2009/EK rendelet II. mellékletében szereplő 3. kódjegyzéket)

an..4

b

Gazdasági szereplők száma

R

n..15

4

STA_ÖSSZES_TAGÁLLAM

O

a

Aktív gazdasági szereplők összlétszáma

O

n..15

b

Inaktív gazdasági szereplők összlétszáma

O

n..15

c

A közeljövőben hatályát vesztő engedélyek száma összesen

O

n..15

d

Adóraktárak száma összesen

O

n..15

e

Jövedéki engedélyek változásainak száma összesen

O

n..15

4.1

GAZDASÁGI SZEREPLŐ_TÍPUS_ÖSSZES_TAGÁLLAM

O

9x

a

Gazdasági szereplő típuskódja

R

A lehetséges értékek a következők:

| — | = | 1 | = | Adóraktár engedélyese |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | = | 2 | = | Bejegyzett címzett |
| — | = | 3 | = | Bejegyzett feladó |

—

=

1

=

Adóraktár engedélyese

—

=

2

=

Bejegyzett címzett

—

=

3

=

Bejegyzett feladó

n1

b

Gazdasági szereplők összlétszáma

R

n..15

4.2

JÖVEDÉKI_TERMÉK_KATEGÓRIA_TEVÉKENYSÉG_ÖSSZES_TAGÁLLAM

O

9x

a

Jövedékitermék-kategória kódja

R

(Lásd a II. melléklet 3. kódlistáját)

a1

b

Gazdasági szereplők összlétszáma

R

n..15

4.3

JÖVEDÉKI_TERMÉK_TEVÉKENYSÉG_ÖSSZES_TAGÁLLAM

O

9999x

a

Jövedéki termék kódja

R

(Lásd a 684/2009/EK rendelet II. mellékletében szereplő 11. kódjegyzéket)

an..4

b

Gazdasági szereplők összlétszáma

R

n..15

---

II. MELLÉKLET

KÓDOK JEGYZÉKE

1. kódlista: Kereskedő jövedéki száma/Adóraktár hivatkozási száma

| Mező | Tartalom | Mező típusa | Példák |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Azon tagállam azonosítója, ahol a gazdasági szereplő vagy az adóraktár bejegyzésre került | Alfabetikus 2 | PL |
| 2 | Nemzeti szinten hozzárendelt, egyedi kód | Alfanumerikus 11 | 2005764CL78 |

Mező

Tartalom

Mező típusa

Példák

1

Azon tagállam azonosítója, ahol a gazdasági szereplő vagy az adóraktár bejegyzésre került

Alfabetikus 2

PL

2

Nemzeti szinten hozzárendelt, egyedi kód

Alfanumerikus 11

2005764CL78

Az 1. mező a <TAGÁLLAMOK> jegyzékéből származik (a 684/2009/EK rendelet II. mellékletében felsorolt kódjegyzék 3. pontja).

A 2. mezőt a jövedéki bejegyzett gazdasági szereplő (adóraktár engedélyese, bejegyzett címzett és bejegyzett feladó) vagy az adóraktár egyedi azonosítójával kell kitölteni. Ezen érték hozzárendelésének módja a tagállami hatóságok felelősségi körébe tartozik, de minden egyes jövedéki bejegyzett gazdasági szereplőnek (adóraktár engedélyese, bejegyzett címzett és bejegyzett feladó) és adóraktárnak egyedi jövedéki számmal kell rendelkeznie.

2. kódlista: Ideiglenes engedély hivatkozási száma

| Mező | Tartalom | Mező típusa | Példák |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Azon tagállam azonosítója, ahol a gazdasági szereplő vagy az adóraktár bejegyzésre került | Alfabetikus 2 | PL |
| 2 | Nemzeti szinten hozzárendelt, egyedi kód | Alfanumerikus 11 | 2005764CL78 |

Mező

Tartalom

Mező típusa

Példák

1

Azon tagállam azonosítója, ahol a gazdasági szereplő vagy az adóraktár bejegyzésre került

Alfabetikus 2

PL

2

Nemzeti szinten hozzárendelt, egyedi kód

Alfanumerikus 11

2005764CL78

Az ideiglenes engedély hivatkozási száma azonos szerkezettel bír, mint a Kereskedő jövedéki száma/Adóraktár hivatkozási száma.

Az 1. mező a <TAGÁLLAMOK> jegyzékéből származik (a 684/2009/EK rendelet II. mellékletében felsorolt kódjegyzék 3. pontja).

A 2. mezőt a jövedéki bejegyzett gazdasági szereplő (adóraktár engedélyese, bejegyzett címzett és bejegyzett feladó) vagy az adóraktár egyedi azonosítójával kell kitölteni. Ezen érték hozzárendelésének módja a tagállami hatóságok felelősségi körébe tartozik, de minden egyes jövedéki bejegyzett gazdasági szereplőnek (adóraktár engedélyese, bejegyzett címzett és bejegyzett feladó) és adóraktárnak egyedi jövedéki számmal kell rendelkeznie.

3. kódlista: Jövedékitermék-kategóriák

| Jövedékitermék-kategória kódja | Árumegnevezés |
| --- | --- |
| T | Dohánytermékek |
| B | Sörök |
| W | Bor, valamint a boron és sörön kívüli erjesztett italok |
| I | Köztes termékek |
| S | Etil-alkohol és szesz |
| E | Energiatermékek |

Jövedékitermék-kategória kódja

Árumegnevezés

T

Dohánytermékek

B

Sörök

W

Bor, valamint a boron és sörön kívüli erjesztett italok

I

Köztes termékek

S

Etil-alkohol és szesz

E

Energiatermékek

---

| 26.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 173/34 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 173/34

---

A BIZOTTSÁG 613/2013/EU RENDELETE

(2013. június 25.)

az 1451/2007/EK rendeletnek a biocid termékek további hatóanyagainak a felülvizsgálati program keretén belül történő vizsgálatára vonatkozó módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a biocid termékek forgalomba hozataláról szóló, 1998. február 16-i 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 16. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A biocid termékek forgalomba hozataláról szóló 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 16. cikkének (2) bekezdésében említett 10 éves munkaprogram második szakaszáról szóló, 2007. december 4-i 1451/2007/EK bizottsági rendelet (2) II. melléklete megállapítja a már forgalomba hozott hatóanyagok szisztematikus értékelésével foglalkozó munkaprogram (a továbbiakban: felülvizsgálati program) keretében értékelendő létező hatóanyagok teljes körű jegyzékét, egyúttal tilalmat rendel el az olyan hatóanyagokat/terméktípus-kombinációkat tartalmazó biocid termékek forgalomba hozatalára, amelyek nincsenek felsorolva az említett mellékletben vagy a 98/8/EK irányelv I. vagy IA. mellékletében, illetve amelyek a Bizottság határozata értelmében nem vehetők fel a szóban forgó mellékletekbe. |
| --- | --- |

(1)

A biocid termékek forgalomba hozataláról szóló 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 16. cikkének (2) bekezdésében említett 10 éves munkaprogram második szakaszáról szóló, 2007. december 4-i 1451/2007/EK bizottsági rendelet (2) II. melléklete megállapítja a már forgalomba hozott hatóanyagok szisztematikus értékelésével foglalkozó munkaprogram (a továbbiakban: felülvizsgálati program) keretében értékelendő létező hatóanyagok teljes körű jegyzékét, egyúttal tilalmat rendel el az olyan hatóanyagokat/terméktípus-kombinációkat tartalmazó biocid termékek forgalomba hozatalára, amelyek nincsenek felsorolva az említett mellékletben vagy a 98/8/EK irányelv I. vagy IA. mellékletében, illetve amelyek a Bizottság határozata értelmében nem vehetők fel a szóban forgó mellékletekbe.

| (2) | Az 1451/2007/EK rendelet II. mellékletében szereplő jegyzék a biocid termékek forgalomba hozataláról szóló 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 16. cikke (2) bekezdésében említett program első szakaszáról szóló, 2000. szeptember 7-i 1896/2000/EK bizottsági rendelet (3) 4. cikkének (1) bekezdésével összhangban bejelentett, azon létező hatóanyag/terméktípus-kombinációkat tartalmazza, amelyekkel kapcsolatban egy tagállam az 1896/2000/EK rendelet 5. cikke (3) bekezdésével összhangban érdekeltségének adott hangot, illetve amelyekre vonatkozóan 2006. március 1-jéig dokumentációt nyújtottak be, és az hiánytalanként elfogadásra került (teljesség elismerésben részesült). |
| --- | --- |

(2)

Az 1451/2007/EK rendelet II. mellékletében szereplő jegyzék a biocid termékek forgalomba hozataláról szóló 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 16. cikke (2) bekezdésében említett program első szakaszáról szóló, 2000. szeptember 7-i 1896/2000/EK bizottsági rendelet (3) 4. cikkének (1) bekezdésével összhangban bejelentett, azon létező hatóanyag/terméktípus-kombinációkat tartalmazza, amelyekkel kapcsolatban egy tagállam az 1896/2000/EK rendelet 5. cikke (3) bekezdésével összhangban érdekeltségének adott hangot, illetve amelyekre vonatkozóan 2006. március 1-jéig dokumentációt nyújtottak be, és az hiánytalanként elfogadásra került (teljesség elismerésben részesült).

| (3) | A 98/8/EK irányelv 2. cikke (1) bekezdésének a) pontjában a biocid termékekre, 2. cikke (1) bekezdésének d) pontjában a hatóanyagra és V. mellékletében a terméktípus-leírásokra vonatkozó fogalommeghatározásokat eltérően értelmezik. Egyes esetekben a Bizottság és a 98/8/EK irányelv 26. cikke értelmében kijelölt illetékes hatóságok közös értelmezése változott az idők folyamán. Kiváltképp az Európai Unió Bíróságának a C–420/10. sz., Söll GmbH kontra Tetra GmbH ügyben 2012. március 1-jén hozott ítélete (4) tisztázta, hogy a biocid termékek értelmezésébe beletartoznak egyes olyan termékek is, amelyek csak közvetett hatást gyakorolnak a károsító célszervezetekre. |
| --- | --- |

(3)

A 98/8/EK irányelv 2. cikke (1) bekezdésének a) pontjában a biocid termékekre, 2. cikke (1) bekezdésének d) pontjában a hatóanyagra és V. mellékletében a terméktípus-leírásokra vonatkozó fogalommeghatározásokat eltérően értelmezik. Egyes esetekben a Bizottság és a 98/8/EK irányelv 26. cikke értelmében kijelölt illetékes hatóságok közös értelmezése változott az idők folyamán. Kiváltképp az Európai Unió Bíróságának a C–420/10. sz., Söll GmbH kontra Tetra GmbH ügyben 2012. március 1-jén hozott ítélete (4) tisztázta, hogy a biocid termékek értelmezésébe beletartoznak egyes olyan termékek is, amelyek csak közvetett hatást gyakorolnak a károsító célszervezetekre.

| (4) | Ezért előfordulhat, hogy a megjelent iránymutatásokra, illetve a Bizottság vagy a 98/8/EK irányelv 26. cikke értelmében kijelölt illetékes hatóságok írásbeli tanácsaira támaszkodó személyek abban az objektív módon megalapozott hitben, hogy a termék nem tartozik a 98/8/EK irányelv hatálya alá vagy egy másik terméktípusba tartozik, elmulasztottak egy forgalomba hozott termékben található hatóanyag/terméktípus-kombinációt bejelenteni vagy a résztvevő szerepét átvenni. |
| --- | --- |

(4)

Ezért előfordulhat, hogy a megjelent iránymutatásokra, illetve a Bizottság vagy a 98/8/EK irányelv 26. cikke értelmében kijelölt illetékes hatóságok írásbeli tanácsaira támaszkodó személyek abban az objektív módon megalapozott hitben, hogy a termék nem tartozik a 98/8/EK irányelv hatálya alá vagy egy másik terméktípusba tartozik, elmulasztottak egy forgalomba hozott termékben található hatóanyag/terméktípus-kombinációt bejelenteni vagy a résztvevő szerepét átvenni.

| (5) | Ezekben az esetekben célszerű – ahol ez indokolt, előzetes bejelentéshez kötve – lehetőséget biztosítani ezeknek a személyeknek a felülvizsgálati program keretében megvizsgálandó dokumentáció benyújtására annak érdekében, hogy el lehessen kerülni az olyan termékek piacról való kivonását, amelyeket indokolt módon tekintettek biocid terméknek vagy megfelelő terméktípusba soroltak ugyan, de ezeket az értelmezéseket később a tagállamok vagy a Bizottság vitatták. |
| --- | --- |

(5)

Ezekben az esetekben célszerű – ahol ez indokolt, előzetes bejelentéshez kötve – lehetőséget biztosítani ezeknek a személyeknek a felülvizsgálati program keretében megvizsgálandó dokumentáció benyújtására annak érdekében, hogy el lehessen kerülni az olyan termékek piacról való kivonását, amelyeket indokolt módon tekintettek biocid terméknek vagy megfelelő terméktípusba soroltak ugyan, de ezeket az értelmezéseket később a tagállamok vagy a Bizottság vitatták.

| (6) | Ezenkívül azokban az esetekben, ahol szintén a fenti okokból a hatóanyagokat még nem azonosították létező hatóanyagként, frissíteni kell az 1451/2007/EK rendelet I. mellékletét, hogy az pontosan tükrözze a létező hatóanyagokra vonatkozó valós helyzetet. |
| --- | --- |

(6)

Ezenkívül azokban az esetekben, ahol szintén a fenti okokból a hatóanyagokat még nem azonosították létező hatóanyagként, frissíteni kell az 1451/2007/EK rendelet I. mellékletét, hogy az pontosan tükrözze a létező hatóanyagokra vonatkozó valós helyzetet.

| (7) | Azon személyek helyzete, akik e rendelet alapján kívánnak bejelenteni egy hatóanyag/terméktípus-kombinációt hasonló azok helyzetéhez, akik az 1451/2007/EK rendelet 12. cikkének megfelelően át kívánják venni a résztvevő szerepét. Ezért célszerű hasonló eljárást és határidőket meghatározni az érdekelt felek tájékoztatására és a Bizottságnak benyújtható szándéknyilatkozatokra vonatkozóan. |
| --- | --- |

(7)

Azon személyek helyzete, akik e rendelet alapján kívánnak bejelenteni egy hatóanyag/terméktípus-kombinációt hasonló azok helyzetéhez, akik az 1451/2007/EK rendelet 12. cikkének megfelelően át kívánják venni a résztvevő szerepét. Ezért célszerű hasonló eljárást és határidőket meghatározni az érdekelt felek tájékoztatására és a Bizottságnak benyújtható szándéknyilatkozatokra vonatkozóan.

| (8) | Célszerű továbbá a bejelentésre vonatkozó határidőket és egyéb követelményeket a lehetséges mértékig összehangolni az 1896/2000/EK rendelet 4. cikke (1) bekezdésében foglalt, a létező hatóanyagok első bejelentésére vonatkozó határidőkkel és követelményekkel, figyelembe véve az 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (5) létrehozott Európai Vegyianyag-ügynökség jelenlegi munkamódszereit. |
| --- | --- |

(8)

Célszerű továbbá a bejelentésre vonatkozó határidőket és egyéb követelményeket a lehetséges mértékig összehangolni az 1896/2000/EK rendelet 4. cikke (1) bekezdésében foglalt, a létező hatóanyagok első bejelentésére vonatkozó határidőkkel és követelményekkel, figyelembe véve az 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (5) létrehozott Európai Vegyianyag-ügynökség jelenlegi munkamódszereit.

| (9) | Abban az esetben, ha a bejelentés által érintett hatóanyagra vonatkozóan nem jelöltek ki referens tagállamot, és annak biztosítására, hogy a hatóanyagot jóváhagyás céljából értékeljék, a bejelentőnek meg kell erősítenie, hogy valamely illetékes hatóság értékelni szándékozik a hatóanyag jóváhagyása iránti, a későbbiekben benyújtandó kérelmet. |
| --- | --- |

(9)

Abban az esetben, ha a bejelentés által érintett hatóanyagra vonatkozóan nem jelöltek ki referens tagállamot, és annak biztosítására, hogy a hatóanyagot jóváhagyás céljából értékeljék, a bejelentőnek meg kell erősítenie, hogy valamely illetékes hatóság értékelni szándékozik a hatóanyag jóváhagyása iránti, a későbbiekben benyújtandó kérelmet.

| (10) | Az 1451/2007/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(10)

Az 1451/2007/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (11) | A 98/8/EK irányelvről a biocid termékek forgalmazásáról és felhasználásáról szóló, 2012. május 22-i 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (6) való zökkenőmentes átállás érdekében e rendelet bizonyos részeit az 528/2012/EU rendelet hatálybalépésének napjától kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(11)

A 98/8/EK irányelvről a biocid termékek forgalmazásáról és felhasználásáról szóló, 2012. május 22-i 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (6) való zökkenőmentes átállás érdekében e rendelet bizonyos részeit az 528/2012/EU rendelet hatálybalépésének napjától kell alkalmazni.

| (12) | Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Biocid Termékek Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(12)

Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Biocid Termékek Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1451/2007/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 2. cikkben a második albekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „Ezenfelül a »résztvevő« olyan személy, aki a Bizottság által az 1896/2000/EK rendelet 4. cikkének (2) bekezdésével vagy e rendelet 3c. cikkének (1) bekezdésével összhangban elfogadott bejelentést nyújtott be, vagy olyan tagállam, amely az 1896/2000/EK rendelet 5. cikkének (3) bekezdésével összhangban jelezte érdekeltségét.” |
| --- | --- |

1.

A 2. cikkben a második albekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„Ezenfelül a »résztvevő« olyan személy, aki a Bizottság által az 1896/2000/EK rendelet 4. cikkének (2) bekezdésével vagy e rendelet 3c. cikkének (1) bekezdésével összhangban elfogadott bejelentést nyújtott be, vagy olyan tagállam, amely az 1896/2000/EK rendelet 5. cikkének (3) bekezdésével összhangban jelezte érdekeltségét.”

| 2. | A 3. cikk (2) bekezdése az alábbi d) ponttal egészül ki:






  „d) | a 3b. cikknek megfelelően bejelentett létező hatóanyagok.” |
| --- | --- | --- |

2.

A 3. cikk (2) bekezdése az alábbi d) ponttal egészül ki:

„d)

a 3b. cikknek megfelelően bejelentett létező hatóanyagok.”

| 3. | A rendelet a következő 3a. cikkel egészül ki:
  „3a. cikk
  A bejelentési szándéknyilatkozatra vonatkozó eljárás
  (1)   Amennyiben egy személy vagy egy tagállam úgy véli, hogy egy forgalomba hozott és kizárólag létező hatóanyagokat tartalmazó biocid termék a 98/8/EK irányelv hatálya alá tartozik, valamint egy vagy több olyan terméktípusba sorolható, amelynek forgalomba hozatalát a 4. cikk tiltja, az adott terméktípusokra vonatkozóan kérelmet nyújthat be a Bizottsághoz a termékben található hatóanyagok bejelentésének engedélyezésére.
  A kérelemben fel kell tüntetni az adott hatóanyag/terméktípus-kombinációkat, valamint az arra vonatkozó indoklást, hogy miért maradt el a bejelentés 1896/2000/EK rendelet 4. cikke (1) bekezdésének megfelelő benyújtása, vagy az érdekeltség e rendelet 5. cikke (3) bekezdésének megfelelő jelzése, vagy a résztvevő szerepének e rendelet 12. cikkének megfelelő átvétele, illetve a teljes dokumentáció e rendelet 9. cikke (1) bekezdésének megfelelő benyújtása.
  (2)   Az (1) bekezdésnek megfelelően, kérelem beérkezésekor a Bizottság konzultál a tagállamokkal a kérelem elfogadhatóságáról.
  A kérelem elfogadható, ha a biocid termék a 98/8/EK irányelv hatálya alá tartozik, valamint egy vagy több olyan terméktípusba sorolható, amelynek forgalomba hozatalát e rendelet 4. cikke tiltja, és a kérelem benyújtása előtt a kérelmező a megjelent iránymutatásokra, illetve a Bizottság vagy a 98/8/EK irányelv 26. cikke értelmében kijelölt illetékes hatóságok írásbeli tanácsaira támaszkodva abban az objektív módon megalapozott hiszemben volt, hogy a termék nem tartozik a 98/8/EK irányelv hatálya alá vagy hogy egy másik terméktípusba tartozik.
  A kérelem azonban nem fogadható el akkor, ha e rendelet 15. cikkének (4) bekezdése értelmében a Biocid Termékek Állandó Bizottsága által felülvizsgált értékelő jelentés alapján határozat született arról, hogy a szóban forgó hatóanyag/terméktípus-kombináció nem vehető fel a 98/8/EK irányelv I. vagy IA. mellékletébe.
  (3)   Amennyiben a Bizottság a (2) bekezdés szerinti konzultációt követően elfogadhatónak találja a kérelmet, azt elfogadja és az érintett terméktípusokra vonatkozóan engedélyezi a hatóanyag bejelentését.
  Ugyanakkor, ha az adott hatóanyagra vonatkozóan a referens tagállamnak benyújtott dokumentáció már tartalmaz minden olyan adatot, ami azon terméktípusok értékeléséhez szükséges, amelyek forgalomba hozatalát a 4. cikk tiltja, és a dokumentációt benyújtó résztvevő az adott terméktípusokra vonatkozóan a hatóanyag bejelentője kíván lenni, a referens tagállam tájékoztatja erről a Bizottságot és az első albekezdés értelmében további bejelentés nem engedélyezhető.
  A Bizottság tájékoztatja erről a tagállamokat és az információt elektronikus formában közzéteszi.
  (4)   A (3) bekezdés harmadik albekezdésében említett elektronikus közzétételben szereplő hatóanyag/terméktípus-kombinációt bejelenteni kívánó személy legkésőbb az elektronikus közzététel megjelenésétől számított három hónapon belül bejelenti e szándékát a Bizottságnak.” |
| --- | --- |

3.

A rendelet a következő 3a. cikkel egészül ki:

„3a. cikk

A bejelentési szándéknyilatkozatra vonatkozó eljárás

(1)   Amennyiben egy személy vagy egy tagállam úgy véli, hogy egy forgalomba hozott és kizárólag létező hatóanyagokat tartalmazó biocid termék a 98/8/EK irányelv hatálya alá tartozik, valamint egy vagy több olyan terméktípusba sorolható, amelynek forgalomba hozatalát a 4. cikk tiltja, az adott terméktípusokra vonatkozóan kérelmet nyújthat be a Bizottsághoz a termékben található hatóanyagok bejelentésének engedélyezésére.

A kérelemben fel kell tüntetni az adott hatóanyag/terméktípus-kombinációkat, valamint az arra vonatkozó indoklást, hogy miért maradt el a bejelentés 1896/2000/EK rendelet 4. cikke (1) bekezdésének megfelelő benyújtása, vagy az érdekeltség e rendelet 5. cikke (3) bekezdésének megfelelő jelzése, vagy a résztvevő szerepének e rendelet 12. cikkének megfelelő átvétele, illetve a teljes dokumentáció e rendelet 9. cikke (1) bekezdésének megfelelő benyújtása.

(2)   Az (1) bekezdésnek megfelelően, kérelem beérkezésekor a Bizottság konzultál a tagállamokkal a kérelem elfogadhatóságáról.

A kérelem elfogadható, ha a biocid termék a 98/8/EK irányelv hatálya alá tartozik, valamint egy vagy több olyan terméktípusba sorolható, amelynek forgalomba hozatalát e rendelet 4. cikke tiltja, és a kérelem benyújtása előtt a kérelmező a megjelent iránymutatásokra, illetve a Bizottság vagy a 98/8/EK irányelv 26. cikke értelmében kijelölt illetékes hatóságok írásbeli tanácsaira támaszkodva abban az objektív módon megalapozott hiszemben volt, hogy a termék nem tartozik a 98/8/EK irányelv hatálya alá vagy hogy egy másik terméktípusba tartozik.

A kérelem azonban nem fogadható el akkor, ha e rendelet 15. cikkének (4) bekezdése értelmében a Biocid Termékek Állandó Bizottsága által felülvizsgált értékelő jelentés alapján határozat született arról, hogy a szóban forgó hatóanyag/terméktípus-kombináció nem vehető fel a 98/8/EK irányelv I. vagy IA. mellékletébe.

(3)   Amennyiben a Bizottság a (2) bekezdés szerinti konzultációt követően elfogadhatónak találja a kérelmet, azt elfogadja és az érintett terméktípusokra vonatkozóan engedélyezi a hatóanyag bejelentését.

Ugyanakkor, ha az adott hatóanyagra vonatkozóan a referens tagállamnak benyújtott dokumentáció már tartalmaz minden olyan adatot, ami azon terméktípusok értékeléséhez szükséges, amelyek forgalomba hozatalát a 4. cikk tiltja, és a dokumentációt benyújtó résztvevő az adott terméktípusokra vonatkozóan a hatóanyag bejelentője kíván lenni, a referens tagállam tájékoztatja erről a Bizottságot és az első albekezdés értelmében további bejelentés nem engedélyezhető.

A Bizottság tájékoztatja erről a tagállamokat és az információt elektronikus formában közzéteszi.

(4)   A (3) bekezdés harmadik albekezdésében említett elektronikus közzétételben szereplő hatóanyag/terméktípus-kombinációt bejelenteni kívánó személy legkésőbb az elektronikus közzététel megjelenésétől számított három hónapon belül bejelenti e szándékát a Bizottságnak.”

| 4. | A rendelet a következő 3b. cikkel egészül ki:
  „3b. cikk
  Bejelentési eljárás
  (1)   A bejelentési szándéknyilatkozatot követően a 3a. cikk (4) bekezdésében említett személy legkésőbb a 3a. cikk (3) bekezdésének harmadik albekezdésében említett elektronikus közzététel megjelenésétől számított 18 hónapon belül a hatóanyag/terméktípus-kombinációra vonatkozó bejelentést nyújt be az 1907/2006/EK rendelettel létrehozott Európai Vegyianyag-ügynökségnek (a továbbiakban: az Ügynökség).
  A bejelentés az 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) 71. cikkében említett, biocid termékek nyilvántartásán keresztül történik.
  (2)   A bejelentést IUCLID-formátumban kell benyújtani. A bejelentésnek tartalmaznia kell az 1896/2000/EK rendelet 1–3. pontjában és a II. mellékletében található táblázatban említett valamennyi információt, valamint arra vonatkozó bizonyítékot, hogy a 3a. cikk (3) bekezdésének harmadik albekezdésében említett elektronikus közzététel megjelenésének időpontjában az anyag az adott terméktípushoz tartozó biocid termék hatóanyagaként forgalomban volt.
  (3)   A bejelentő jelöli meg, hogy mely tagállami illetékes hatósághoz kíván dokumentációt benyújtani és írásbeli megerősítést mellékel arról, hogy a szóban forgó illetékes hatóság elfogadja a dokumentáció értékelésére szóló felkérést, kivéve, ha az érintett hatóanyagra vonatkozóan már kijelöltek referens tagállamot.
  (4)   A bejelentés beérkezésekor az Ügynökség tájékoztatja a Bizottságot a bejelentés beérkezéséről, illetve közli a bejelentővel az 528/2012/EU rendelet 80. cikke (1) bekezdése alapján elfogadott rendelet szerint fizetendő díjakat. Amennyiben a bejelentő a díjakra vonatkozó tájékoztatás beérkezésétől számított 30 napon belül elmulasztja befizetni a díjat, az Ügynökség elutasítja a bejelentést és erről tájékoztatja a bejelentőt.
  (5)   Az Ügynökség a díj befizetésétől számított 30 napon belül ellenőrzi, hogy a bejelentés megfelel-e a (2) bekezdésben foglalt követelményeknek. Ha a bejelentés nem felel meg az említett követelményeknek, az Ügynökség 30 napot engedélyez a bejelentőnek bejelentése kiegészítésére vagy kijavítására. A 30 napos határidő lejártától számított 30 napon belül az Ügynökség vagy nyilatkozik arról, hogy a bejelentés megfelel a (2) bekezdésben foglalt követelményeknek, vagy elutasítja a bejelentést és erről tájékoztatja a bejelentőt.
  (6)   Az Ügynökség által a (4) és (5) bekezdés értelmében hozott határozatok elleni fellebbezést az 1907/2006/EK rendelet által létrehozott fellebbezési tanácshoz kell benyújtani. Az ilyen fellebbezési eljárásokra az 1907/2006/EK rendelet 92. cikkének (1) és (2) bekezdése, valamint 93. és 94. cikke alkalmazandó. A fellebbezésnek halasztó hatálya van.
  (7)   Az Ügynökség haladéktalanul tájékoztatja a Bizottságot arról, hogy a bejelentés megfelel a (2) bekezdésben foglalt követelményeknek, illetve arról, hogy a bejelentés elutasításra került. |
| --- | --- |

4.

A rendelet a következő 3b. cikkel egészül ki:

„3b. cikk

Bejelentési eljárás

(1)   A bejelentési szándéknyilatkozatot követően a 3a. cikk (4) bekezdésében említett személy legkésőbb a 3a. cikk (3) bekezdésének harmadik albekezdésében említett elektronikus közzététel megjelenésétől számított 18 hónapon belül a hatóanyag/terméktípus-kombinációra vonatkozó bejelentést nyújt be az 1907/2006/EK rendelettel létrehozott Európai Vegyianyag-ügynökségnek (a továbbiakban: az Ügynökség).

A bejelentés az 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) 71. cikkében említett, biocid termékek nyilvántartásán keresztül történik.

(2)   A bejelentést IUCLID-formátumban kell benyújtani. A bejelentésnek tartalmaznia kell az 1896/2000/EK rendelet 1–3. pontjában és a II. mellékletében található táblázatban említett valamennyi információt, valamint arra vonatkozó bizonyítékot, hogy a 3a. cikk (3) bekezdésének harmadik albekezdésében említett elektronikus közzététel megjelenésének időpontjában az anyag az adott terméktípushoz tartozó biocid termék hatóanyagaként forgalomban volt.

(3)   A bejelentő jelöli meg, hogy mely tagállami illetékes hatósághoz kíván dokumentációt benyújtani és írásbeli megerősítést mellékel arról, hogy a szóban forgó illetékes hatóság elfogadja a dokumentáció értékelésére szóló felkérést, kivéve, ha az érintett hatóanyagra vonatkozóan már kijelöltek referens tagállamot.

(4)   A bejelentés beérkezésekor az Ügynökség tájékoztatja a Bizottságot a bejelentés beérkezéséről, illetve közli a bejelentővel az 528/2012/EU rendelet 80. cikke (1) bekezdése alapján elfogadott rendelet szerint fizetendő díjakat. Amennyiben a bejelentő a díjakra vonatkozó tájékoztatás beérkezésétől számított 30 napon belül elmulasztja befizetni a díjat, az Ügynökség elutasítja a bejelentést és erről tájékoztatja a bejelentőt.

(5)   Az Ügynökség a díj befizetésétől számított 30 napon belül ellenőrzi, hogy a bejelentés megfelel-e a (2) bekezdésben foglalt követelményeknek. Ha a bejelentés nem felel meg az említett követelményeknek, az Ügynökség 30 napot engedélyez a bejelentőnek bejelentése kiegészítésére vagy kijavítására. A 30 napos határidő lejártától számított 30 napon belül az Ügynökség vagy nyilatkozik arról, hogy a bejelentés megfelel a (2) bekezdésben foglalt követelményeknek, vagy elutasítja a bejelentést és erről tájékoztatja a bejelentőt.

(6)   Az Ügynökség által a (4) és (5) bekezdés értelmében hozott határozatok elleni fellebbezést az 1907/2006/EK rendelet által létrehozott fellebbezési tanácshoz kell benyújtani. Az ilyen fellebbezési eljárásokra az 1907/2006/EK rendelet 92. cikkének (1) és (2) bekezdése, valamint 93. és 94. cikke alkalmazandó. A fellebbezésnek halasztó hatálya van.

(7)   Az Ügynökség haladéktalanul tájékoztatja a Bizottságot arról, hogy a bejelentés megfelel a (2) bekezdésben foglalt követelményeknek, illetve arról, hogy a bejelentés elutasításra került.

| 5. | A rendelet a következő 3c. cikkel egészül ki:
  „3c. cikk
  A felülvizsgálati programba való felvétel vagy az abból való kizárás
  (1)   Ha egy hatóanyag a 3a. cikk (3) bekezdésének második albekezdése értelmében bejelentettnek tekinthető, illetve ha a 3b. cikk (7) bekezdése értelmében az Ügynökség arról tájékoztatja a Bizottságot, hogy a bejelentés megfelel a 3b. cikk (2) bekezdésben foglalt követelményeknek, a Bizottság elfogadja a bejelentést és:






  a) | amennyiben a szóban forgó hatóanyag/terméktípus-kombináció nem szerepel e rendelet II. mellékletében, felveszi ebbe a mellékletbe a szóban forgó hatóanyag/terméktípus-kombinációt, illetve adott esetben felveszi a hatóanyagot e rendelet I. mellékletébe. |
| --- | --- | --- |

5.

A rendelet a következő 3c. cikkel egészül ki:

„3c. cikk

A felülvizsgálati programba való felvétel vagy az abból való kizárás

(1)   Ha egy hatóanyag a 3a. cikk (3) bekezdésének második albekezdése értelmében bejelentettnek tekinthető, illetve ha a 3b. cikk (7) bekezdése értelmében az Ügynökség arról tájékoztatja a Bizottságot, hogy a bejelentés megfelel a 3b. cikk (2) bekezdésben foglalt követelményeknek, a Bizottság elfogadja a bejelentést és:

a)

amennyiben a szóban forgó hatóanyag/terméktípus-kombináció nem szerepel e rendelet II. mellékletében, felveszi ebbe a mellékletbe a szóban forgó hatóanyag/terméktípus-kombinációt, illetve adott esetben felveszi a hatóanyagot e rendelet I. mellékletébe.

| b) | amennyiben a szóban forgó hatóanyag/terméktípus-kombináció szerepel e rendelet II. mellékletében, de a Bizottság határozata értelmében a szóban forgó hatóanyag/terméktípus-kombináció nem kerülhet be a 98/8/EK irányelv I. vagy IA. mellékletébe, megsemmisíti az érintett határozatot. |
| --- | --- |

b)

amennyiben a szóban forgó hatóanyag/terméktípus-kombináció szerepel e rendelet II. mellékletében, de a Bizottság határozata értelmében a szóban forgó hatóanyag/terméktípus-kombináció nem kerülhet be a 98/8/EK irányelv I. vagy IA. mellékletébe, megsemmisíti az érintett határozatot.

(2)   Amennyiben a bejelentési szándéknyilatkozat nem érkezett be a Bizottsághoz a 3a. cikk (4) bekezdésében említett határidőn belül, amennyiben a bejelentés nem érkezett be a 3b. cikk (1) bekezdésében említett határidőn belül, illetve amennyiben a 3b. cikk (7) bekezdése értelmében az Ügynökség arról tájékoztatja a Bizottságot, hogy a 3b. cikk (1) bekezdése szerint benyújtott bejelentést elutasította, a Bizottság tájékoztatja erről a tagállamokat és elektronikus úton közzéteszi ezt az információt.”

| 6. | A 4. cikk az alábbi (4) bekezdéssel egészül ki:
  „(4)   Az (1) és (2) bekezdéstől eltérően az olyan hatóanyagot tartalmazó biocid termék, amelynek esetében az adott terméktípusra vonatkozó megfelelő információkat a Bizottság a 3a. cikk (3) bekezdésének harmadik albekezdése értelmében elektronikus úton közzétette, a 98/8/EK irányelv 16. cikkének (1) bekezdésével összhangban addig forgalmazható, amíg a Bizottság úgy határoz, hogy a 3c. cikk (1) bekezdésének a) pontja értelmében a hatóanyag/terméktípus-kombinációt felveszi a II. mellékletbe, vagy hogy a 3c. cikk (1) bekezdésének b) pontja értelmében eltörli a hatóanyag II. mellékletbe való felvételének elutasítására vonatkozó korábbi határozatot, illetve attól az időponttól számított hat hónapon keresztül, hogy a Bizottság a 3c. cikk (2) bekezdésének megfelelően elektronikus úton közzétette a megfelelő információkat.” |
| --- | --- |

6.

A 4. cikk az alábbi (4) bekezdéssel egészül ki:

„(4)   Az (1) és (2) bekezdéstől eltérően az olyan hatóanyagot tartalmazó biocid termék, amelynek esetében az adott terméktípusra vonatkozó megfelelő információkat a Bizottság a 3a. cikk (3) bekezdésének harmadik albekezdése értelmében elektronikus úton közzétette, a 98/8/EK irányelv 16. cikkének (1) bekezdésével összhangban addig forgalmazható, amíg a Bizottság úgy határoz, hogy a 3c. cikk (1) bekezdésének a) pontja értelmében a hatóanyag/terméktípus-kombinációt felveszi a II. mellékletbe, vagy hogy a 3c. cikk (1) bekezdésének b) pontja értelmében eltörli a hatóanyag II. mellékletbe való felvételének elutasítására vonatkozó korábbi határozatot, illetve attól az időponttól számított hat hónapon keresztül, hogy a Bizottság a 3c. cikk (2) bekezdésének megfelelően elektronikus úton közzétette a megfelelő információkat.”

| 7. | A 9. cikk az alábbi (3) bekezdéssel egészül ki:
  „(3)   A (2) bekezdéstől eltérően az olyan hatóanyag/terméktípus-kombinációk esetében, amelyek a 3c. cikk (1) bekezdésének a) pontjával összhangban felvételre kerültek a II. mellékletbe, illetve amelyekre vonatkozóan a 3c. cikk (1) bekezdésének b) pontja értelmében határozatot semmisítettek meg, az 528/2012/EU rendelet 7. cikke szerinti, a hatóanyag jóváhagyása iránti kérelmet legkésőbb a 3c. cikk (1) bekezdésének a), illetve b) pontja szerinti határozat elfogadásától számított két éven belül be kell nyújtani.” |
| --- | --- |

7.

A 9. cikk az alábbi (3) bekezdéssel egészül ki:

„(3)   A (2) bekezdéstől eltérően az olyan hatóanyag/terméktípus-kombinációk esetében, amelyek a 3c. cikk (1) bekezdésének a) pontjával összhangban felvételre kerültek a II. mellékletbe, illetve amelyekre vonatkozóan a 3c. cikk (1) bekezdésének b) pontja értelmében határozatot semmisítettek meg, az 528/2012/EU rendelet 7. cikke szerinti, a hatóanyag jóváhagyása iránti kérelmet legkésőbb a 3c. cikk (1) bekezdésének a), illetve b) pontja szerinti határozat elfogadásától számított két éven belül be kell nyújtani.”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Az 1. cikk 2., 4. és 7. pontját azonban 2013. szeptember 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2013. június 25-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 123., 1998.4.24., 1. o.

1

(2)  HL L 325., 2007.12.11., 3. o.

2

(3)  HL L 228., 2000.9.8., 6. o.

3

(4)  Az EBHT-ban még nem jelent meg.

4

(5)  HL L 396., 2006.12.30., 1. o.

5

(6)  HL L 167., 2012.6.27., 1. o.

6

(7)  HL L 167., 2012.6.27., 1. o.”.

7

---

| 26.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 173/38 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 173/38

---

A BIZOTTSÁG 614/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2013. június 25.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(2)

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2013. június 25-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | MK | 49,2 |
| TR | 98,7 |
| ZZ | 74,0 |
| 0707 00 05 | MK | 27,7 |
| TR | 116,3 |
| ZZ | 72,0 |
| 0709 93 10 | MA | 102,6 |
| TR | 127,8 |
| ZZ | 115,2 |
| 0805 50 10 | AR | 97,3 |
| BR | 96,4 |
| TR | 78,7 |
| ZA | 103,0 |
| ZZ | 93,9 |
| 0808 10 80 | AR | 165,4 |
| BR | 114,4 |
| CL | 130,5 |
| CN | 96,0 |
| NZ | 144,5 |
| US | 156,1 |
| ZA | 124,6 |
| ZZ | 133,1 |
| 0809 10 00 | IL | 342,4 |
| TR | 214,9 |
| ZZ | 278,7 |
| 0809 29 00 | TR | 340,7 |
| ZZ | 340,7 |
| 0809 30 | TR | 179,1 |
| ZZ | 179,1 |
| 0809 40 05 | CL | 216,3 |
| IL | 308,9 |
| ZA | 377,0 |
| ZZ | 300,7 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

MK

49,2

TR

98,7

ZZ

74,0

0707 00 05

MK

27,7

TR

116,3

ZZ

72,0

0709 93 10

MA

102,6

TR

127,8

ZZ

115,2

0805 50 10

AR

97,3

BR

96,4

TR

78,7

ZA

103,0

ZZ

93,9

0808 10 80

AR

165,4

BR

114,4

CL

130,5

CN

96,0

NZ

144,5

US

156,1

ZA

124,6

ZZ

133,1

0809 10 00

IL

342,4

TR

214,9

ZZ

278,7

0809 29 00

TR

340,7

ZZ

340,7

0809 30

TR

179,1

ZZ

179,1

0809 40 05

CL

216,3

IL

308,9

ZA

377,0

ZZ

300,7

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

HATÁROZATOK

| 26.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 173/40 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 173/40

---

A TANÁCS VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2013. június 21.)

az Írországnak nyújtandó uniós pénzügyi támogatásról szóló 2011/77/EU végrehajtási határozat módosításáról

(2013/313/EU)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus létrehozásáról szóló, 2010. május 11-i 407/2010/EU tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 3. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács a 2011/77/EU végrehajtási határozat (2) útján, kérésére pénzügyi támogatást nyújtott Írországnak a bizalom visszaállítására, a gazdaság fenntartható növekedéséhez való visszatérés lehetővé tételére, valamint Írország, az euróövezet és az Unió pénzügyi stabilitásának megőrzésére irányuló határozott gazdasági és reformprogram támogatása érdekében. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács a 2011/77/EU végrehajtási határozat (2) útján, kérésére pénzügyi támogatást nyújtott Írországnak a bizalom visszaállítására, a gazdaság fenntartható növekedéséhez való visszatérés lehetővé tételére, valamint Írország, az euróövezet és az Unió pénzügyi stabilitásának megőrzésére irányuló határozott gazdasági és reformprogram támogatása érdekében.

| (2) | A Bizottság 2013. április 22-én befejezte az ír gazdasági reformprogram kilencedik felülvizsgálatát. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság 2013. április 22-én befejezte az ír gazdasági reformprogram kilencedik felülvizsgálatát.

| (3) | Hasznos lenne az uniós hitel maximális átlagos futamidejének meghosszabbítása, mivel hozzájárulna Írország azon erőfeszítéseihez, hogy ismét teljes mértékben képes legyen piaci finanszírozást igénybe venni és sikerrel le tudja zárni a programot. Annak érdekében, hogy teljes mértékben ki lehessen használni az uniós hitel maximális átlagos futamidejének meghosszabbításából származó előnyöket, a Bizottságot fel kell hatalmazni a részletek és részfolyósítások futamidejének meghosszabbítására. |
| --- | --- |

(3)

Hasznos lenne az uniós hitel maximális átlagos futamidejének meghosszabbítása, mivel hozzájárulna Írország azon erőfeszítéseihez, hogy ismét teljes mértékben képes legyen piaci finanszírozást igénybe venni és sikerrel le tudja zárni a programot. Annak érdekében, hogy teljes mértékben ki lehessen használni az uniós hitel maximális átlagos futamidejének meghosszabbításából származó előnyöket, a Bizottságot fel kell hatalmazni a részletek és részfolyósítások futamidejének meghosszabbítására.

| (4) | E fejlemények ismeretében a 2011/77/EU végrehajtási határozatot módosítani kell, |
| --- | --- |

(4)

E fejlemények ismeretében a 2011/77/EU végrehajtási határozatot módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2011/77/EU végrehajtási határozat 1. cikke a következőképpen módosul:

| 1. | az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   Az Unió hitelt bocsát Írország rendelkezésére legfeljebb 22,5 milliárd EUR összegben, legfeljebb 19,5 éves átlagos futamidővel. A hitel egyes részfolyósításainak futamideje nem haladhatja meg a 30 évet.”. |
| --- | --- |

1.

az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Az Unió hitelt bocsát Írország rendelkezésére legfeljebb 22,5 milliárd EUR összegben, legfeljebb 19,5 éves átlagos futamidővel. A hitel egyes részfolyósításainak futamideje nem haladhatja meg a 30 évet.”.

| 2. | a cikk az alábbi bekezdéssel egészül ki:
  „(9)   Írország kérésére a Bizottság meghosszabbíthatja egy részlet vagy részfolyósítás futamidejét, feltéve, hogy az (1) bekezdésben meghatározott leghosszabb átlagos futamidő betartásra kerül. E célból a Bizottság az általa felvett hitelek egészét vagy egy részét refinanszírozhatja. Az előzetesen felvett bármely hitelösszeget az EKB-nál vezetett, a Bizottság által a pénzügyi támogatás lebonyolítása céljából nyitott számlán kell tartani.”. |
| --- | --- |

2.

a cikk az alábbi bekezdéssel egészül ki:

„(9)   Írország kérésére a Bizottság meghosszabbíthatja egy részlet vagy részfolyósítás futamidejét, feltéve, hogy az (1) bekezdésben meghatározott leghosszabb átlagos futamidő betartásra kerül. E célból a Bizottság az általa felvett hitelek egészét vagy egy részét refinanszírozhatja. Az előzetesen felvett bármely hitelösszeget az EKB-nál vezetett, a Bizottság által a pénzügyi támogatás lebonyolítása céljából nyitott számlán kell tartani.”.

2. cikk

Ennek a határozatnak Írország a címzettje.

3. cikk

Ez a határozat a róla szóló értesítés napján lép hatályba.

Kelt Luxembourgban, 2013. június 21-én.

a Tanács részéről

az elnök

M. NOONAN

---

(1)  HL L 118., 2010.5.12., 1. o.

1

(2)  HL L 30., 2011.2.4., 34. o.

2

---

| 26.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 173/41 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 173/41

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2013. június 21.)

az Olaszországban fennálló túlzott hiányról szóló 2010/286/EU határozat hatályon kívül helyezéséről

(2013/314/EU)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 126. cikke (12) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

mivel:

| (1) | A Bizottság ajánlását követően a Tanács 2009. december 2-án, a 2010/286/EU határozatában (1), úgy határozott, hogy Olaszországban túlzott államháztartási hiány állt fenn. A Tanács megállapította, hogy az államháztartási hiány a várakozások szerint 2009-ben eléri a GDP 5,3%-át, tehát túllépi a Szerződés által a GDP 3%-ában meghatározott referenciaértéket, míg a bruttó államadósság várhatóan a GDP 115,1%-a lesz, azaz a Szerződés által a GDP 60%-ában meghatározott referenciaérték fölött marad (2). |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság ajánlását követően a Tanács 2009. december 2-án, a 2010/286/EU határozatában (1), úgy határozott, hogy Olaszországban túlzott államháztartási hiány állt fenn. A Tanács megállapította, hogy az államháztartási hiány a várakozások szerint 2009-ben eléri a GDP 5,3%-át, tehát túllépi a Szerződés által a GDP 3%-ában meghatározott referenciaértéket, míg a bruttó államadósság várhatóan a GDP 115,1%-a lesz, azaz a Szerződés által a GDP 60%-ában meghatározott referenciaérték fölött marad (2).

| (2) | 2009. december 2-án a Szerződés 126. cikkének (7) bekezdésével és a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló, 1997. július 7-i 1467/97/EK tanácsi rendelet (3) 3. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Tanács a Bizottság ajánlása alapján ajánlást intézett Olaszországhoz azzal a céllal, hogy legkésőbb 2012-ig szüntesse meg a túlzott hiányt. Az ajánlást nyilvánosságra hozták. |
| --- | --- |

(2)

2009. december 2-án a Szerződés 126. cikkének (7) bekezdésével és a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló, 1997. július 7-i 1467/97/EK tanácsi rendelet (3) 3. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Tanács a Bizottság ajánlása alapján ajánlást intézett Olaszországhoz azzal a céllal, hogy legkésőbb 2012-ig szüntesse meg a túlzott hiányt. Az ajánlást nyilvánosságra hozták.

| (3) | A Szerződésekhez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv 4. cikkével összhangban a Bizottság biztosítja a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásához kapcsolódó adatokat. A jegyzőkönyv alkalmazásának részeként az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv alkalmazásáról szóló, 2009. május 25-i 479/2009/EK tanácsi rendelet (4) 3. cikkével összhangban a tagállamok évente kétszer, azaz április 1-jéig és október 1-jéig kötelesek közölni a költségvetési hiányra, az államadósságra és más kapcsolódó változókra vonatkozó adatokat. |
| --- | --- |

(3)

A Szerződésekhez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv 4. cikkével összhangban a Bizottság biztosítja a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásához kapcsolódó adatokat. A jegyzőkönyv alkalmazásának részeként az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv alkalmazásáról szóló, 2009. május 25-i 479/2009/EK tanácsi rendelet (4) 3. cikkével összhangban a tagállamok évente kétszer, azaz április 1-jéig és október 1-jéig kötelesek közölni a költségvetési hiányra, az államadósságra és más kapcsolódó változókra vonatkozó adatokat.

| (4) | Annak mérlegelésekor, hogy indokolt-e a túlzott hiány fennállásáról szóló határozat hatályon kívül helyezése, a Tanácsnak a közölt adatok alapján kell döntést hoznia. Emellett a túlzott hiány esetén követendő eljárás megszüntetésére csak akkor kerülhet sor, ha a Bizottság előrejelzései szerint a hiány az előrejelzésnek megfelelő időtávon nem haladja meg a GDP 3%-ában meghatározott küszöbértéket. |
| --- | --- |

(4)

Annak mérlegelésekor, hogy indokolt-e a túlzott hiány fennállásáról szóló határozat hatályon kívül helyezése, a Tanácsnak a közölt adatok alapján kell döntést hoznia. Emellett a túlzott hiány esetén követendő eljárás megszüntetésére csak akkor kerülhet sor, ha a Bizottság előrejelzései szerint a hiány az előrejelzésnek megfelelő időtávon nem haladja meg a GDP 3%-ában meghatározott küszöbértéket.

| (5) | A 479/2009/EK rendelet 14. cikkével összhangban a Bizottság (Eurostat) által közölt adatok alapján, valamint Olaszország 2013. április 1-jét megelőző adatközlése, valamint a 2013. évi stabilitási program nyomán, illetve a bizottsági szolgálatok 2013. tavaszi előrejelzése és a 2013. május 21-i 54. sz. törvényerejű rendelettel elfogadott kiegészítő intézkedések vizsgálata alapján az alábbi következtetések vonhatók le:






  — | Miután 2009-ben elérte a GDP 5,5%-át kitevő csúcsértéket, Olaszország államháztartási hiánya folyamatosan csökkent, és 2012-ben, azaz a Tanács által előírt határidőre elérte a GDP 3,0%-át. Az eredmény a jelentős költségvetési konszolidációnak köszönhető, noha 2012-ben a kamatkiadás GDP-arányosan 0,8 százalékponttal meghaladta a 2009-es értékeket és a gazdasági tevékenység összetételében kevéssé volt adóintenzív. |
| --- | --- | --- |

(5)

A 479/2009/EK rendelet 14. cikkével összhangban a Bizottság (Eurostat) által közölt adatok alapján, valamint Olaszország 2013. április 1-jét megelőző adatközlése, valamint a 2013. évi stabilitási program nyomán, illetve a bizottsági szolgálatok 2013. tavaszi előrejelzése és a 2013. május 21-i 54. sz. törvényerejű rendelettel elfogadott kiegészítő intézkedések vizsgálata alapján az alábbi következtetések vonhatók le:

—

Miután 2009-ben elérte a GDP 5,5%-át kitevő csúcsértéket, Olaszország államháztartási hiánya folyamatosan csökkent, és 2012-ben, azaz a Tanács által előírt határidőre elérte a GDP 3,0%-át. Az eredmény a jelentős költségvetési konszolidációnak köszönhető, noha 2012-ben a kamatkiadás GDP-arányosan 0,8 százalékponttal meghaladta a 2009-es értékeket és a gazdasági tevékenység összetételében kevéssé volt adóintenzív.

| — | Az olasz kormány által 2013. április 10-én elfogadott és a parlament által május 7-én jóváhagyott, a 2013–2017 közötti időszakra vonatkozó stabilitási program becslése szerint az államháztartási hiány 2013-ban a GDP 2,9%-ára, majd 2014-ben a GDP 1,8%-ára fog csökkenni. Változatlan politikát feltételezve a Bizottság szolgálatainak 2013. tavaszi előrejelzése szerint az államháztartási hiány 2013-ban a GDP 2,9%-ának, míg 2014-ben a GDP 2,5%-ának megfelelő értéket fog elérni. Mind a stabilitási program, mind a tavaszi előrejelzés figyelembe veszi a 2013. április 8-i 35. sz. törvényerejű rendelet hatását, mely rendelet előírja a közszféra magánszállítók felé fennálló üzleti tartozásainak rendezését a 2013–2014-es időszakban összesen 40 milliárd eurót (vagy a GDP mintegy 2,5%-át) kitevő összegben. Bár ez az összeg növeli az államháztartási hiányt, a hiánynak csak azt a részét érinti, amely a tőkekiadásokhoz kapcsolódik. A törvényerejű rendelet ezeket a kifizetéseket a GDP 0,5%-ában állapította meg a 2013. évre vonatkozóan, figyelembe véve a hiány megfelelő növekedését. A törvényerejű rendelet védzáradékot is tartalmaz, amely felhatalmazza a kormányt, hogy késleltesse a hiánynövelő üzleti tartozások kifizetését, illetve hogy elfogadjon más korrekciós intézkedéseket annak érdekében, hogy biztosítsa a 2013. évre kitűzött költségvetési célokat. |
| --- | --- |

—

Az olasz kormány által 2013. április 10-én elfogadott és a parlament által május 7-én jóváhagyott, a 2013–2017 közötti időszakra vonatkozó stabilitási program becslése szerint az államháztartási hiány 2013-ban a GDP 2,9%-ára, majd 2014-ben a GDP 1,8%-ára fog csökkenni. Változatlan politikát feltételezve a Bizottság szolgálatainak 2013. tavaszi előrejelzése szerint az államháztartási hiány 2013-ban a GDP 2,9%-ának, míg 2014-ben a GDP 2,5%-ának megfelelő értéket fog elérni. Mind a stabilitási program, mind a tavaszi előrejelzés figyelembe veszi a 2013. április 8-i 35. sz. törvényerejű rendelet hatását, mely rendelet előírja a közszféra magánszállítók felé fennálló üzleti tartozásainak rendezését a 2013–2014-es időszakban összesen 40 milliárd eurót (vagy a GDP mintegy 2,5%-át) kitevő összegben. Bár ez az összeg növeli az államháztartási hiányt, a hiánynak csak azt a részét érinti, amely a tőkekiadásokhoz kapcsolódik. A törvényerejű rendelet ezeket a kifizetéseket a GDP 0,5%-ában állapította meg a 2013. évre vonatkozóan, figyelembe véve a hiány megfelelő növekedését. A törvényerejű rendelet védzáradékot is tartalmaz, amely felhatalmazza a kormányt, hogy késleltesse a hiánynövelő üzleti tartozások kifizetését, illetve hogy elfogadjon más korrekciós intézkedéseket annak érdekében, hogy biztosítsa a 2013. évre kitűzött költségvetési célokat.

| — | Az olasz parlament május 7-én hivatalosan jóváhagyta a 2013. évi stabilitási programban meghatározott költségvetési célkitűzéseket. Május 17-én, azaz a tavaszi előrejelzéseket követően, az új kormány hivatalos közleményében megerősítette ezeket a kötelezettségvállalásokat és jelezte az új intézkedések elfogadását a stabilitási programban meghatározott költségvetési célkitűzések teljesítése érdekében. Az 54. sz. törvényerejű rendelet, amelyet ugyanazon a napon fogadtak el, részletezi a az új intézkedéseket. Ide tartoznak a következők:






  — | a luxuslakások kivételével a tulajdonos által használt lakóingatlanokra, valamint a mezőgazdasági ingatlanokra kivetett vagyonadó júniusban esedékes részletének felfüggesztése, az ingatlanadóra vonatkozó jogszabályok teljes átdolgozásának kötelezettségvállalása mellett. A védzáradék biztosítja, hogy az átdolgozás mindenek előtt teljes mértékben tiszteletben fogja tartani a költségvetési célkitűzéseket; továbbá, ha a költségvetés szempontjából semleges reform nem kerül elfogadásra 2013. augusztus végéig, a felfüggesztett vagyonadórészletet szeptember 16-ig kell megfizetni. |
| --- | --- | --- |

—

Az olasz parlament május 7-én hivatalosan jóváhagyta a 2013. évi stabilitási programban meghatározott költségvetési célkitűzéseket. Május 17-én, azaz a tavaszi előrejelzéseket követően, az új kormány hivatalos közleményében megerősítette ezeket a kötelezettségvállalásokat és jelezte az új intézkedések elfogadását a stabilitási programban meghatározott költségvetési célkitűzések teljesítése érdekében. Az 54. sz. törvényerejű rendelet, amelyet ugyanazon a napon fogadtak el, részletezi a az új intézkedéseket. Ide tartoznak a következők:

—

a luxuslakások kivételével a tulajdonos által használt lakóingatlanokra, valamint a mezőgazdasági ingatlanokra kivetett vagyonadó júniusban esedékes részletének felfüggesztése, az ingatlanadóra vonatkozó jogszabályok teljes átdolgozásának kötelezettségvállalása mellett. A védzáradék biztosítja, hogy az átdolgozás mindenek előtt teljes mértékben tiszteletben fogja tartani a költségvetési célkitűzéseket; továbbá, ha a költségvetés szempontjából semleges reform nem kerül elfogadásra 2013. augusztus végéig, a felfüggesztett vagyonadórészletet szeptember 16-ig kell megfizetni.

| — | nem érintett munkavállalók esetében a bérkiegészítési rendszer kiterjesztése a 2013. évre, a 2012. évi munkaerő-piaci reform következtében tartalékba helyezett költségvetési forrásokat meghaladóan rendelkezésre álló források újraelosztásával. |
| --- | --- |

—

nem érintett munkavállalók esetében a bérkiegészítési rendszer kiterjesztése a 2013. évre, a 2012. évi munkaerő-piaci reform következtében tartalékba helyezett költségvetési forrásokat meghaladóan rendelkezésre álló források újraelosztásával.

| — | Összességében, az értékelés szerint, következetes végrehajtás esetén az új intézkedések nem járnak jelentős hatással az államháztartási hiányra, így a tervek szerint a hiány tartósan a GDP 3%-ában meghatározott referenciaérték alatt fog maradni. |
| --- | --- |

—

Összességében, az értékelés szerint, következetes végrehajtás esetén az új intézkedések nem járnak jelentős hatással az államháztartási hiányra, így a tervek szerint a hiány tartósan a GDP 3%-ában meghatározott referenciaérték alatt fog maradni.

| — | A 2009–2012 közötti időszak során mért, GDP-arányosan 2,75 százalékpontos összesített javulást követően a ciklikusan kiigazított, egyszeri és egyéb átmeneti intézkedésektől megtisztított strukturális egyenleg, változatlan politikát feltételezve, az előrejelzések szerint további 1 százalékponttal fog javulni 2013-ban (kb. a GDP 0,5%-át elérve), 2014-ben pedig enyhén romlik majd. |
| --- | --- |

—

A 2009–2012 közötti időszak során mért, GDP-arányosan 2,75 százalékpontos összesített javulást követően a ciklikusan kiigazított, egyszeri és egyéb átmeneti intézkedésektől megtisztított strukturális egyenleg, változatlan politikát feltételezve, az előrejelzések szerint további 1 százalékponttal fog javulni 2013-ban (kb. a GDP 0,5%-át elérve), 2014-ben pedig enyhén romlik majd.

| — | 2009 és 2012 között a GDP-arányos államadósság 10,6 százalékponttal, azaz 127,0%-ra növekedett, amely részben Olaszország által az euroövezeti tagállamoknak nyújtott pénzügyi támogatás következménye. Mivel a konjunkturális körülmények továbbra is negatívak maradnak, a bruttó államadósság előreláthatóan a GDP 131,4%-ára fog növekedni 2013-ban, valamint a GDP 132,2%-ára 2014-ben, ami részben az üzleti tartozások 2013–2014-es időszakra tervezett, GDP-arányosan 2,5 százalékpont értékű kifizetésének, valamint az euroövezeti tagállamoknak nyújtott pénzügyi támogatás következménye. |
| --- | --- |

—

2009 és 2012 között a GDP-arányos államadósság 10,6 százalékponttal, azaz 127,0%-ra növekedett, amely részben Olaszország által az euroövezeti tagállamoknak nyújtott pénzügyi támogatás következménye. Mivel a konjunkturális körülmények továbbra is negatívak maradnak, a bruttó államadósság előreláthatóan a GDP 131,4%-ára fog növekedni 2013-ban, valamint a GDP 132,2%-ára 2014-ben, ami részben az üzleti tartozások 2013–2014-es időszakra tervezett, GDP-arányosan 2,5 százalékpont értékű kifizetésének, valamint az euroövezeti tagállamoknak nyújtott pénzügyi támogatás következménye.

| (6) | A túlzott hiány megszüntetését követő évtől, 2013-tól Olaszországnak megfelelő ütemben kell előrehaladnia középtávú költségvetési célkitűzésének teljesítése felé, beleértve a kiadásnövelési referenciaérték tiszteletben tartását, és megfelelő előrehaladást kell tennie az adósságkritérium teljesítése felé, az 1467/97/EK rendelet 2. cikke (1a) bekezdésének megfelelően. |
| --- | --- |

(6)

A túlzott hiány megszüntetését követő évtől, 2013-tól Olaszországnak megfelelő ütemben kell előrehaladnia középtávú költségvetési célkitűzésének teljesítése felé, beleértve a kiadásnövelési referenciaérték tiszteletben tartását, és megfelelő előrehaladást kell tennie az adósságkritérium teljesítése felé, az 1467/97/EK rendelet 2. cikke (1a) bekezdésének megfelelően.

| (7) | A Szerződés 126. cikke (12) bekezdésének megfelelően a túlzott hiány fennállásáról szóló tanácsi határozatot hatályon kívül kell helyezni, ha a Tanács úgy ítéli meg, hogy az érintett tagállamban megszüntették a túlzott hiányt. |
| --- | --- |

(7)

A Szerződés 126. cikke (12) bekezdésének megfelelően a túlzott hiány fennállásáról szóló tanácsi határozatot hatályon kívül kell helyezni, ha a Tanács úgy ítéli meg, hogy az érintett tagállamban megszüntették a túlzott hiányt.

| (8) | A Tanács véleménye szerint a túlzott hiány kiigazítása Olaszországban megtörtént, ezért a 2010/286/EU határozatot hatályon kívül kell helyezni, |
| --- | --- |

(8)

A Tanács véleménye szerint a túlzott hiány kiigazítása Olaszországban megtörtént, ezért a 2010/286/EU határozatot hatályon kívül kell helyezni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az átfogó értékelésből az következik, hogy Olaszországban megtörtént a túlzott hiány kiigazítása.

2. cikk

A 2010/286/EU határozat hatályát veszti.

3. cikk

Ennek a határozatnak a címzettje az Olasz Köztársaság.

Kelt Luxembourgban, 2013. június 21-én.

a Tanács részéről

az elnök

M. NOONAN

---

(1)  HL L 125., 2010.5.21., 40. o.

1

(2)  A 2010/286/EU határozat elfogadását követően a 2009. évre vonatkozó államháztartási hiányt és az államadósságot később a GDP 5,5%-ának, illetve 116,4%-ának megfelelő értékre módosították.

2

(3)  HL L 209., 1997.8.2., 6. o.

3

(4)  HL L 145., 2009.6.10., 1. o.

4

---

| 26.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 173/43 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 173/43

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2013. június 21.)

a Magyarországon fennálló túlzott hiányról szóló 2004/918/EK határozat hatályon kívül helyezéséről

(2013/315/EU)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 126. cikke (12) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

mivel:

| (1) | A Tanács 2004. július 5-én – az Európai Közösséget létrehozó szerződés (EKSZ) 104. cikke (6) bekezdésével összhangban – a 2004/918/EK határozatában (1) megállapította, hogy Magyarországon túlzott hiány áll fenn, és az EKSZ 104. cikkének (7) bekezdése szerinti ajánlást fogadott el a túlzott hiány 2008-ig történő megszüntetésére. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2004. július 5-én – az Európai Közösséget létrehozó szerződés (EKSZ) 104. cikke (6) bekezdésével összhangban – a 2004/918/EK határozatában (1) megállapította, hogy Magyarországon túlzott hiány áll fenn, és az EKSZ 104. cikkének (7) bekezdése szerinti ajánlást fogadott el a túlzott hiány 2008-ig történő megszüntetésére.

| (2) | A Tanács 2005. január 18-án az EKSZ 104. cikkének (8) bekezdése értelmében megállapította, hogy Magyarország nem tett eredményes intézkedéseket az ajánlás nyomán, és 2005. március 8-án az EKSZ 104. cikkének (7) bekezdésén alapuló újabb ajánlást fogadott el, megerősítve a túlzott hiány megszüntetésére vonatkozóan kitűzött 2008-as határidőt. 2005. november 8-án a Tanács határozatában megállapította, hogy Magyarország másodszor sem tett eleget az EKSZ 104. cikkének (7) bekezdése alapján elfogadott ajánlásoknak. Ennek megfelelően a Tanács 2006. október 10-én az EKSZ 104. cikkének (7) bekezdésével összhangban egy harmadik ajánlást intézett Magyarországhoz, amelyben a túlzott hiány kiigazításának határidejét 2009-ig meghosszabbította. 2009. július 7-én a Tanács arra a megállapításra jutott, hogy a magyar hatóságok által a 2006. október 10-i tanácsi ajánlás nyomán tett intézkedések eredményesnek tekinthetők, továbbá a súlyos gazdasági visszaesés figyelembevételével az EKSZ 104. cikkének (7) bekezdése szerinti felülvizsgált ajánlást adott ki (a továbbiakban: a Tanács 2009. július 7-i ajánlása) és újfent módosította a korrekcióra megállapított határidőt, ezúttal 2011-re. 2010. január 27-én a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Magyarország a a Tanács 2009. július 7-i ajánlása nyomán eredményes intézkedéseket tett, és ezzel a Tanács 2010. február 16-i következtetéseiben egyetértett, de jelentős kockázatokra figyelmeztetett. |
| --- | --- |

(2)

A Tanács 2005. január 18-án az EKSZ 104. cikkének (8) bekezdése értelmében megállapította, hogy Magyarország nem tett eredményes intézkedéseket az ajánlás nyomán, és 2005. március 8-án az EKSZ 104. cikkének (7) bekezdésén alapuló újabb ajánlást fogadott el, megerősítve a túlzott hiány megszüntetésére vonatkozóan kitűzött 2008-as határidőt. 2005. november 8-án a Tanács határozatában megállapította, hogy Magyarország másodszor sem tett eleget az EKSZ 104. cikkének (7) bekezdése alapján elfogadott ajánlásoknak. Ennek megfelelően a Tanács 2006. október 10-én az EKSZ 104. cikkének (7) bekezdésével összhangban egy harmadik ajánlást intézett Magyarországhoz, amelyben a túlzott hiány kiigazításának határidejét 2009-ig meghosszabbította. 2009. július 7-én a Tanács arra a megállapításra jutott, hogy a magyar hatóságok által a 2006. október 10-i tanácsi ajánlás nyomán tett intézkedések eredményesnek tekinthetők, továbbá a súlyos gazdasági visszaesés figyelembevételével az EKSZ 104. cikkének (7) bekezdése szerinti felülvizsgált ajánlást adott ki (a továbbiakban: a Tanács 2009. július 7-i ajánlása) és újfent módosította a korrekcióra megállapított határidőt, ezúttal 2011-re. 2010. január 27-én a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Magyarország a a Tanács 2009. július 7-i ajánlása nyomán eredményes intézkedéseket tett, és ezzel a Tanács 2010. február 16-i következtetéseiben egyetértett, de jelentős kockázatokra figyelmeztetett.

| (3) | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 126. cikke (8) bekezdésének rendelkezései alapján a Tanács 2012. január 24-i határozatában megállapította, hogy a a Tanács 2009. július 7-i ajánlása nyomán Magyarország nem tett eredményes intézkedéseket az említett ajánlásban meghatározott időszakon belül. Jóllehet a Szerződésben a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaértéket a hiány 2011-ben nem haladta meg, ennek alapját nem strukturális és fenntartható kiigazítás adta, és jelentős mértékben egyszeri bevételektől függött. Ehhez 2010-ben és 2011-ben a becslések szerint összesen a GDP több mint 2 %-át jelentő strukturális romlás társult, holott az ajánlások összesen a GDP 0,5 %-át jelentő költségvetési javulást írtak elő. Emellett, bár a hatóságok által 2012-ben végrehajtott strukturális intézkedések a várakozások szerint nagyrészt ellensúlyozzák a korábbi egyenlegromlást, a GDP 3 %-ában meghatározott Szerződés szerinti referenciaérték betartása 2012-ben ismét csak a GDP közel 1 %-át kitevő egyszeri intézkedéseknek lenne köszönhető, 2013-ban pedig újfent nem teljesülne. |
| --- | --- |

(3)

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 126. cikke (8) bekezdésének rendelkezései alapján a Tanács 2012. január 24-i határozatában megállapította, hogy a a Tanács 2009. július 7-i ajánlása nyomán Magyarország nem tett eredményes intézkedéseket az említett ajánlásban meghatározott időszakon belül. Jóllehet a Szerződésben a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaértéket a hiány 2011-ben nem haladta meg, ennek alapját nem strukturális és fenntartható kiigazítás adta, és jelentős mértékben egyszeri bevételektől függött. Ehhez 2010-ben és 2011-ben a becslések szerint összesen a GDP több mint 2 %-át jelentő strukturális romlás társult, holott az ajánlások összesen a GDP 0,5 %-át jelentő költségvetési javulást írtak elő. Emellett, bár a hatóságok által 2012-ben végrehajtott strukturális intézkedések a várakozások szerint nagyrészt ellensúlyozzák a korábbi egyenlegromlást, a GDP 3 %-ában meghatározott Szerződés szerinti referenciaérték betartása 2012-ben ismét csak a GDP közel 1 %-át kitevő egyszeri intézkedéseknek lenne köszönhető, 2013-ban pedig újfent nem teljesülne.

| (4) | 2012. március 13-án a Tanács új ajánlást fogadott el (a továbbiakban: a Tanács 2012. március 13-i ajánlása) az EUMSZ 126. cikke (7) bekezdésének megfelelően, amelyben megállapította, hogy Magyarországnak 2012-re meg kell szüntetnie a túlzott hiányt. A magyar hatóságokat a következő intézkedések megtételére szólították fel: i. 2012-ig hiteles és fenntartható módon szüntessék meg a túlzott hiányt; ii. a 2012-re kitűzött, a GDP 2,5 %-ának megfelelő hiánycél elérésének biztosítása érdekében tegyenek további, a GDP legalább 0,5 %-ának megfelelő költségvetési erőfeszítést; és iii. tegyék meg a további szükséges strukturális intézkedéseket annak érdekében, hogy a 2013. évi hiány jóval a GDP 3 %-ának megfelelő küszöbérték alatt maradjon. Ugyanakkor az ajánlás szerint az államadósság arányát a lehető leghamarabb újra csökkenő pályára kell állítani úgy, hogy megfelelő mértékű előrehaladást biztosítson az adósságcsökkentésre vonatkozó referenciaértéknek való megfelelés érdekében. A költségvetési kiigazítást a költségvetési irányítási keret javasolt javításával is alá kell támasztani. A Tanács a magyar kormány számára az eredményes intézkedések megtételére vonatkozó határidőt 2012. szeptember 13-ában állapította meg. 2012. március 13-án a Tanács arról is határozatot (2) hozott, hogy a Kohéziós Alapból Magyarországra jutó 2013. évi kötelezettségvállalási előirányzatok egy részét felfüggeszti. |
| --- | --- |

(4)

2012. március 13-án a Tanács új ajánlást fogadott el (a továbbiakban: a Tanács 2012. március 13-i ajánlása) az EUMSZ 126. cikke (7) bekezdésének megfelelően, amelyben megállapította, hogy Magyarországnak 2012-re meg kell szüntetnie a túlzott hiányt. A magyar hatóságokat a következő intézkedések megtételére szólították fel: i. 2012-ig hiteles és fenntartható módon szüntessék meg a túlzott hiányt; ii. a 2012-re kitűzött, a GDP 2,5 %-ának megfelelő hiánycél elérésének biztosítása érdekében tegyenek további, a GDP legalább 0,5 %-ának megfelelő költségvetési erőfeszítést; és iii. tegyék meg a további szükséges strukturális intézkedéseket annak érdekében, hogy a 2013. évi hiány jóval a GDP 3 %-ának megfelelő küszöbérték alatt maradjon. Ugyanakkor az ajánlás szerint az államadósság arányát a lehető leghamarabb újra csökkenő pályára kell állítani úgy, hogy megfelelő mértékű előrehaladást biztosítson az adósságcsökkentésre vonatkozó referenciaértéknek való megfelelés érdekében. A költségvetési kiigazítást a költségvetési irányítási keret javasolt javításával is alá kell támasztani. A Tanács a magyar kormány számára az eredményes intézkedések megtételére vonatkozó határidőt 2012. szeptember 13-ában állapította meg. 2012. március 13-án a Tanács arról is határozatot (2) hozott, hogy a Kohéziós Alapból Magyarországra jutó 2013. évi kötelezettségvállalási előirányzatok egy részét felfüggeszti.

| (5) | 2012. május 30-án a Bizottság a 2011-2015. évi konvergenciaprogram és a megtakarítási intézkedések részletezése alapján arra a megállapításra jutott, hogy Magyarország a túlzott hiány megszüntetése tekintetében eredményes intézkedéseket tett. Mindenekelőtt az államháztartási hiány 2012-ben várhatóan eléri a GDP 2,5 %-át, majd 2013-ban jóval a Szerződés szerint a GDP 3 %-ában megállapított referenciaérték alatt marad, ami összhangban van a Tanács 2012. március 13-i ajánlásával. Emellett elismerte, hogy történt előrelépés a költségvetési irányítási keret megerősítése terén, még akkor is, ha az előrelépés ezen a területen összességében lassúnak tekinthető. Ennek ismeretében a Tanács 2012. június 22-i ülésén – a Bizottság 2012. május 30-i javaslatára – elfogadta a 2012/323/EU végrehajtási határozatot (3) a Kohéziós Alapból tett kötelezettségvállalási előirányzatok felfüggesztésének megszüntetéséről. |
| --- | --- |

(5)

2012. május 30-án a Bizottság a 2011-2015. évi konvergenciaprogram és a megtakarítási intézkedések részletezése alapján arra a megállapításra jutott, hogy Magyarország a túlzott hiány megszüntetése tekintetében eredményes intézkedéseket tett. Mindenekelőtt az államháztartási hiány 2012-ben várhatóan eléri a GDP 2,5 %-át, majd 2013-ban jóval a Szerződés szerint a GDP 3 %-ában megállapított referenciaérték alatt marad, ami összhangban van a Tanács 2012. március 13-i ajánlásával. Emellett elismerte, hogy történt előrelépés a költségvetési irányítási keret megerősítése terén, még akkor is, ha az előrelépés ezen a területen összességében lassúnak tekinthető. Ennek ismeretében a Tanács 2012. június 22-i ülésén – a Bizottság 2012. május 30-i javaslatára – elfogadta a 2012/323/EU végrehajtási határozatot (3) a Kohéziós Alapból tett kötelezettségvállalási előirányzatok felfüggesztésének megszüntetéséről.

| (6) | A Szerződésekhez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv 4. cikkével összhangban a Bizottság biztosítja a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásához kapcsolódó adatokat. A jegyzőkönyv alkalmazásának részeként az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv alkalmazásáról szóló, 2009. május 25-i 479/2009/EK tanácsi rendelet (4) 3. cikkével összhangban a tagállamok évente kétszer, konkrétan április 1-jéig és október 1-jéig kötelesek közölni a költségvetési hiányra, az államadósságra és más kapcsolódó változókra vonatkozó adatokat. |
| --- | --- |

(6)

A Szerződésekhez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv 4. cikkével összhangban a Bizottság biztosítja a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásához kapcsolódó adatokat. A jegyzőkönyv alkalmazásának részeként az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv alkalmazásáról szóló, 2009. május 25-i 479/2009/EK tanácsi rendelet (4) 3. cikkével összhangban a tagállamok évente kétszer, konkrétan április 1-jéig és október 1-jéig kötelesek közölni a költségvetési hiányra, az államadósságra és más kapcsolódó változókra vonatkozó adatokat.

| (7) | Annak mérlegelésekor, hogy indokolt-e a túlzott hiány fennállásáról szóló határozat hatályon kívül helyezése, a Tanácsnak a közölt adatok alapján kell döntést hoznia. Emellett a túlzott hiány esetén követendő eljárás megszüntetésére csak akkor kerülhet sor, ha a Bizottság előrejelzései szerint a hiány az előrejelzésnek megfelelő időtávon nem haladja meg a Szerződés szerint a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaértéket. |
| --- | --- |

(7)

Annak mérlegelésekor, hogy indokolt-e a túlzott hiány fennállásáról szóló határozat hatályon kívül helyezése, a Tanácsnak a közölt adatok alapján kell döntést hoznia. Emellett a túlzott hiány esetén követendő eljárás megszüntetésére csak akkor kerülhet sor, ha a Bizottság előrejelzései szerint a hiány az előrejelzésnek megfelelő időtávon nem haladja meg a Szerződés szerint a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaértéket.

| (8) | A 479/2009/EK rendelet 14. cikkével összhangban a Bizottság (Eurostat) által közölt adatok, a Bizottság szlgálatainak 2013. tavaszi előrejelzése és a 2013. május 13-án kormányhatározatban elfogadott további korrekciós intézkedések értékelése alapján, valamint Magyarország 2013. április 1-jét megelőző adatközlése nyomán az alábbi következtetések vonhatók le:






  — | 2012-ben a jelentős költségvetési erőfeszítések nyomán az államháztartási hiány a GDP 1,9 %-át tette ki. Ez a GDP 0,75 %-át kitevő egyszeri bevételeknek is köszönhető – ezek közé tartoztak a magán-nyugdíjpénztári pillérből az állami pillérbe történő további eszközáthelyezésekhez kapcsolódó, a költségvetésben tervezettnél magasabb egyszeri bevételek is, amelyek a GDP 0,2 %-át tették ki. Az elfogadott 2012. évi költségvetés 0,5 %-os növekedés alapján a GDP 2,5 %-ának megfelelő hiányt célzott meg. A költségvetés a GDP 1,1 %-át kitevő rendkívüli tartalékot és számos konszolidációs intézkedést tartalmazott, a legfontosabbak: i. körülbelül a GDP 1,75 %-ának megfelelő bevételnövelő intézkedések, többek között a közvetett adók és a társadalombiztosítási járulékok emelése; ii. a GDP 0,75 %-át kitevő kiadásoldali strukturális intézkedések, például a szociális ellátások felülvizsgálata; és iii. a GDP 0,25 %-ának megfelelő kiadáskorlátozás a közszférában, beleértve a legtöbb ágazatban a bérek nominális befagyasztását. A kormány a folyamatosan romló növekedési kilátások ellensúlyozása érdekében két nagyobb (összesen a GDP 0,7 %-át kitevő) pótlólagos korrekciós csomagot fogadott el áprilisban és októberben, amelyek főként a költségvetési intézmények előirányzatainak további csökkentéseit tartalmazták, és ezeknek közel felét hajtották végre. Emellett a helyi önkormányzati szektor egyenlege - főként az alacsony beruházási tevékenységnek köszönhetően - a költségvetésben tervezetthez képest körülbelül a GDP 0,7 %-ával javult.
  A túlzotthiány-eljárás keretében elért eredményekről készített, 2012. októberi jelentés keretében a hivatalos hiánycélt a GDP 2,5 %-áról 2,7 %-ára emelték. Összességében a központi kormányzat által elfogadott, a GDP körülbelül 3 %-át kitevő, ténylegesen végrehajtott korrekciós intézkedések és a helyi önkormányzati szektor egyenlegének javulása végső soron a GDP 1,9 %-ának megfelelő hiányt eredményezett, vagyis a GDP 0,6 %-át kitevő mértékben túlteljesítették az eredeti hiánycélt. A költségvetésben előirányzott rendkívüli tartalék aktiválása ellensúlyozta a részben a korábban vártnál rosszabb makrogazdasági környezethez kapcsolódó költségvetési csúszásokat. |
| --- | --- | --- |

(8)

A 479/2009/EK rendelet 14. cikkével összhangban a Bizottság (Eurostat) által közölt adatok, a Bizottság szlgálatainak 2013. tavaszi előrejelzése és a 2013. május 13-án kormányhatározatban elfogadott további korrekciós intézkedések értékelése alapján, valamint Magyarország 2013. április 1-jét megelőző adatközlése nyomán az alábbi következtetések vonhatók le:

—

2012-ben a jelentős költségvetési erőfeszítések nyomán az államháztartási hiány a GDP 1,9 %-át tette ki. Ez a GDP 0,75 %-át kitevő egyszeri bevételeknek is köszönhető – ezek közé tartoztak a magán-nyugdíjpénztári pillérből az állami pillérbe történő további eszközáthelyezésekhez kapcsolódó, a költségvetésben tervezettnél magasabb egyszeri bevételek is, amelyek a GDP 0,2 %-át tették ki. Az elfogadott 2012. évi költségvetés 0,5 %-os növekedés alapján a GDP 2,5 %-ának megfelelő hiányt célzott meg. A költségvetés a GDP 1,1 %-át kitevő rendkívüli tartalékot és számos konszolidációs intézkedést tartalmazott, a legfontosabbak: i. körülbelül a GDP 1,75 %-ának megfelelő bevételnövelő intézkedések, többek között a közvetett adók és a társadalombiztosítási járulékok emelése; ii. a GDP 0,75 %-át kitevő kiadásoldali strukturális intézkedések, például a szociális ellátások felülvizsgálata; és iii. a GDP 0,25 %-ának megfelelő kiadáskorlátozás a közszférában, beleértve a legtöbb ágazatban a bérek nominális befagyasztását. A kormány a folyamatosan romló növekedési kilátások ellensúlyozása érdekében két nagyobb (összesen a GDP 0,7 %-át kitevő) pótlólagos korrekciós csomagot fogadott el áprilisban és októberben, amelyek főként a költségvetési intézmények előirányzatainak további csökkentéseit tartalmazták, és ezeknek közel felét hajtották végre. Emellett a helyi önkormányzati szektor egyenlege - főként az alacsony beruházási tevékenységnek köszönhetően - a költségvetésben tervezetthez képest körülbelül a GDP 0,7 %-ával javult.

A túlzotthiány-eljárás keretében elért eredményekről készített, 2012. októberi jelentés keretében a hivatalos hiánycélt a GDP 2,5 %-áról 2,7 %-ára emelték. Összességében a központi kormányzat által elfogadott, a GDP körülbelül 3 %-át kitevő, ténylegesen végrehajtott korrekciós intézkedések és a helyi önkormányzati szektor egyenlegének javulása végső soron a GDP 1,9 %-ának megfelelő hiányt eredményezett, vagyis a GDP 0,6 %-át kitevő mértékben túlteljesítették az eredeti hiánycélt. A költségvetésben előirányzott rendkívüli tartalék aktiválása ellensúlyozta a részben a korábban vártnál rosszabb makrogazdasági környezethez kapcsolódó költségvetési csúszásokat.

| — | A 2012-2016. évi magyar konvergenciaprogram előrejelzése szerint az államháztartási hiány 2013-ban és 2014-ben egyaránt a GDP 2,7 %-a marad. A Bizottság szolgálatainak 2013. tavaszi előrejelzése azonban 2013-ra a GDP 3,0 %-át, 2014-re pedig a GDP 3,3 %-át kitevő hiányt vetít előre, ami arra utal, hogy a túlzott hiányt nem tartós módon szüntették meg. A magyar kormány 2013. május 13-án, a Bizottság szolgálatainak 2013. tavaszi előrejelzésének közzétételét követően további korrekciós intézkedéseket fogadott el 2013-ra és 2014-re vonatkozóan, bruttó értéken a GDP körülbelül 0,3 %-át, illetve 0,7 %-át kitevő mértékben. A Bizottság költségvetésre vonatkozó aktualizált értékelése, amely figyelembe veszi ezeknek a kiegészítő korrekciós intézkedéseknek a nettó hiánycsökkentő hatását, 2013-ra és 2014-re vonatkozóan 2,7 %-os, illetve 2,9 %-os hiányt jelez előre. Így a hiány az előrejelzési időszakban várhatóan a GDP 3 %-ában meghatározott, Szerződés szerinti referenciaérték alatt marad. Emellett a Bizottság becslése szerint a ciklikus hatásoktól megtisztított, egyszeri és más átmeneti intézkedések nélküli költségvetési egyenleg 2013-ban a GDP -0,75 %-án, 2014-ben pedig a GDP -1,5 %-án áll majd, ami összhangban van Magyarországnak a GDP -1,7 %-ában meghatározott középtávú költségvetési célkitűzésével. |
| --- | --- |

—

A 2012-2016. évi magyar konvergenciaprogram előrejelzése szerint az államháztartási hiány 2013-ban és 2014-ben egyaránt a GDP 2,7 %-a marad. A Bizottság szolgálatainak 2013. tavaszi előrejelzése azonban 2013-ra a GDP 3,0 %-át, 2014-re pedig a GDP 3,3 %-át kitevő hiányt vetít előre, ami arra utal, hogy a túlzott hiányt nem tartós módon szüntették meg. A magyar kormány 2013. május 13-án, a Bizottság szolgálatainak 2013. tavaszi előrejelzésének közzétételét követően további korrekciós intézkedéseket fogadott el 2013-ra és 2014-re vonatkozóan, bruttó értéken a GDP körülbelül 0,3 %-át, illetve 0,7 %-át kitevő mértékben. A Bizottság költségvetésre vonatkozó aktualizált értékelése, amely figyelembe veszi ezeknek a kiegészítő korrekciós intézkedéseknek a nettó hiánycsökkentő hatását, 2013-ra és 2014-re vonatkozóan 2,7 %-os, illetve 2,9 %-os hiányt jelez előre. Így a hiány az előrejelzési időszakban várhatóan a GDP 3 %-ában meghatározott, Szerződés szerinti referenciaérték alatt marad. Emellett a Bizottság becslése szerint a ciklikus hatásoktól megtisztított, egyszeri és más átmeneti intézkedések nélküli költségvetési egyenleg 2013-ban a GDP -0,75 %-án, 2014-ben pedig a GDP -1,5 %-án áll majd, ami összhangban van Magyarországnak a GDP -1,7 %-ában meghatározott középtávú költségvetési célkitűzésével.

| — | A kötelező magán-nyugdíjpénztári pillér megszüntetéséhez kapcsolódó jelentős egyszeri tőketranszfereknek és számos konszolidációs intézkedésnek köszönhetően az adósság-GDP-arány a 2010-ben közel 82 %-ot kitevő csúcsról 2012-ben 79,2 %-ra csökkent. A konvergenciaprogram szerint az adósság GDP-hez viszonyított aránya tovább csökken, 2013-ban és 2014-ben 78,1 %-ra, illetve 77,2 %-ra, és ezt követően csökkenő pályán marad. A Bizottság még a 2013. május 13-án elfogadott új konszolidációs intézkedések hatásának figyelembevételével is körülbelül 1 százalékponttal magasabb pályát jelez előre az adósság-GDP-arány számára, 2013 és 2014 vonatkozásában egyaránt. |
| --- | --- |

—

A kötelező magán-nyugdíjpénztári pillér megszüntetéséhez kapcsolódó jelentős egyszeri tőketranszfereknek és számos konszolidációs intézkedésnek köszönhetően az adósság-GDP-arány a 2010-ben közel 82 %-ot kitevő csúcsról 2012-ben 79,2 %-ra csökkent. A konvergenciaprogram szerint az adósság GDP-hez viszonyított aránya tovább csökken, 2013-ban és 2014-ben 78,1 %-ra, illetve 77,2 %-ra, és ezt követően csökkenő pályán marad. A Bizottság még a 2013. május 13-án elfogadott új konszolidációs intézkedések hatásának figyelembevételével is körülbelül 1 százalékponttal magasabb pályát jelez előre az adósság-GDP-arány számára, 2013 és 2014 vonatkozásában egyaránt.

| (9) | A költségvetési irányítás kapcsán a Tanács arra kérte a magyar hatóságokat, hogy hozzanak létre valóban kötelező középtávú keretet és tekintettel a Költségvetési Tanács éves költségvetés feletti vétójogára, szélesítsék ki annak elemzési hatáskörét. A 2012-2016. évi konvergenciaprogramban tervezettek alapján 2013 őszén történik előrelépés ezen a területen. Az előrehaladást az európai szemeszter keretében továbbra is szorosan nyomon követik. |
| --- | --- |

(9)

A költségvetési irányítás kapcsán a Tanács arra kérte a magyar hatóságokat, hogy hozzanak létre valóban kötelező középtávú keretet és tekintettel a Költségvetési Tanács éves költségvetés feletti vétójogára, szélesítsék ki annak elemzési hatáskörét. A 2012-2016. évi konvergenciaprogramban tervezettek alapján 2013 őszén történik előrelépés ezen a területen. Az előrehaladást az európai szemeszter keretében továbbra is szorosan nyomon követik.

| (10) | A túlzott hiány megszüntetését követő évtől, 2013-tól Magyarországnak a középtávú költsgévetési célkitűzésével összhangban lévő költségvetési irányvonalat kell fenntartania, beleértve a kiadásnövelési referenciaérték tiszteletben tartását, és megfelelő előrehaladást kell tennie az adósságkritérium teljesítése felé, a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló, 1997. július 7-i 1467/97/EK tanácsi rendelet (5) 2. cikke (1a) bekezdésének megfelelően. |
| --- | --- |

(10)

A túlzott hiány megszüntetését követő évtől, 2013-tól Magyarországnak a középtávú költsgévetési célkitűzésével összhangban lévő költségvetési irányvonalat kell fenntartania, beleértve a kiadásnövelési referenciaérték tiszteletben tartását, és megfelelő előrehaladást kell tennie az adósságkritérium teljesítése felé, a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló, 1997. július 7-i 1467/97/EK tanácsi rendelet (5) 2. cikke (1a) bekezdésének megfelelően.

| (11) | Az EUMSZ 126. cikke (12) bekezdésének megfelelően a túlzott hiány fennállásáról szóló tanácsi határozatot hatályon kívül kell helyezni, ha a Tanács úgy ítéli meg, hogy az érintett tagállamban megszüntették a túlzott hiányt. |
| --- | --- |

(11)

Az EUMSZ 126. cikke (12) bekezdésének megfelelően a túlzott hiány fennállásáról szóló tanácsi határozatot hatályon kívül kell helyezni, ha a Tanács úgy ítéli meg, hogy az érintett tagállamban megszüntették a túlzott hiányt.

| (12) | A Tanács véleménye szerint Magyarországon a túlzott hiány korrekciója megtörtént, ezért a 2004/918/EK határozatot hatályon kívül kell helyezni, |
| --- | --- |

(12)

A Tanács véleménye szerint Magyarországon a túlzott hiány korrekciója megtörtént, ezért a 2004/918/EK határozatot hatályon kívül kell helyezni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az átfogó értékelésből az következik, hogy Magyarországon megtörtént a túlzott hiány kiigazítása.

2. cikk

A 2004/918/EK határozat hatályát veszti.

3. cikk

Ennek a határozatnak Magyarország a címzettje.

Kelt Luxembourgban, 2013. június 21-én.

a Tanács részéről

az elnök

M. NOONAN

---

(1)  HL L 389., 2004.12.30., 27. o.

1

(2)  A Tanács 2012/156/EU végrehajtási határozata (2012. március 13.) a Kohéziós Alapból Magyarország részére tett kötelezettségvállalások 2013. január 1-jei hatállyal történő felfüggesztéséről (HL L 78., 2012.3.17., 19. o.).

2

(3)  HL L 165., 2012.6.26., 46. o.

3

(4)  HL L 145., 2009.6.10., 1. o.

4

(5)  HL L 209., 1997.8.2., 6. o.

5

---

| 26.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 173/46 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 173/46

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2013. június 21.)

a Litvániában fennálló túlzott hiányról szóló 2009/588/EK határozat hatályon kívül helyezéséről

(2013/316/EU)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 126. cikke (12) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

mivel:

| (1) | A Tanács 2009. július 7-én az Európai Közösséget létrehozó szerződés (EKSZ) 104. cikke (6) bekezdésének megfelelően a Bizottság ajánlására a i 2009/588/EK határozattal (1) megállapította, hogy Litvániában túlzott költségvetési hiány áll fenn. A Tanács megállapította, hogy az államháztartási hiány 2008-ban elérte a GDP 3,2 %-át, és így meghaladta a Szerződés által a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaértéket, továbbá a Bizottság szolgálatainak 2009. tavaszi előrejelzése szerint a hiány 2009-ben várhatóan a GDP 5,4 %-ára, majd 2010-ben a GDP 8,0 %-ára nő. A bruttó államadósság 2008-ban a GDP 15,6 %-át tette ki, ami jóval a Szerződés által a GDP 60 %-ában rögzített referenciaérték alatt marad. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2009. július 7-én az Európai Közösséget létrehozó szerződés (EKSZ) 104. cikke (6) bekezdésének megfelelően a Bizottság ajánlására a i 2009/588/EK határozattal (1) megállapította, hogy Litvániában túlzott költségvetési hiány áll fenn. A Tanács megállapította, hogy az államháztartási hiány 2008-ban elérte a GDP 3,2 %-át, és így meghaladta a Szerződés által a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaértéket, továbbá a Bizottság szolgálatainak 2009. tavaszi előrejelzése szerint a hiány 2009-ben várhatóan a GDP 5,4 %-ára, majd 2010-ben a GDP 8,0 %-ára nő. A bruttó államadósság 2008-ban a GDP 15,6 %-át tette ki, ami jóval a Szerződés által a GDP 60 %-ában rögzített referenciaérték alatt marad.

| (2) | 2009. július 7-én az EKSZ 104. cikkének (7) bekezdésével és a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló, 1997. július 7-i 1467/97/EK tanácsi rendelet (2) 3. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Tanács a Bizottság ajánlása alapján ajánlást intézett Litvániához azzal a céllal, hogy legkésőbb 2011-ig szüntesse meg a túlzott hiányt (a továbbiakban: a 2009. július 7-i ajánlás). A a 2009. július 7-i tanácsi ajánlást nyilvánosságra hozták. |
| --- | --- |

(2)

2009. július 7-én az EKSZ 104. cikkének (7) bekezdésével és a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló, 1997. július 7-i 1467/97/EK tanácsi rendelet (2) 3. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Tanács a Bizottság ajánlása alapján ajánlást intézett Litvániához azzal a céllal, hogy legkésőbb 2011-ig szüntesse meg a túlzott hiányt (a továbbiakban: a 2009. július 7-i ajánlás). A a 2009. július 7-i tanácsi ajánlást nyilvánosságra hozták.

| (3) | 2010. február 9-én az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 126. cikkének (7) bekezdésével és az 1467/97/EK rendelet 3. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Tanács a Bizottság ajánlása alapján –elismerve, hogy a litván hatóságok a 2009. július 7-i tanácsi ajánlásnak megfelelően eredményes intézkedéseket hoztak, és az országban az államháztartásra jelentős negatív hatással lévő, előre nem látható kedvezőtlen gazdasági események következtek be – felülvizsgált ajánlást intézett Litvániához azzal a céllal, hogy legkésőbb 2012-ig szüntesse meg a túlzott hiányt. A felülvizsgált ajánlást nyilvánosságra hozták. |
| --- | --- |

(3)

2010. február 9-én az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 126. cikkének (7) bekezdésével és az 1467/97/EK rendelet 3. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Tanács a Bizottság ajánlása alapján –elismerve, hogy a litván hatóságok a 2009. július 7-i tanácsi ajánlásnak megfelelően eredményes intézkedéseket hoztak, és az országban az államháztartásra jelentős negatív hatással lévő, előre nem látható kedvezőtlen gazdasági események következtek be – felülvizsgált ajánlást intézett Litvániához azzal a céllal, hogy legkésőbb 2012-ig szüntesse meg a túlzott hiányt. A felülvizsgált ajánlást nyilvánosságra hozták.

| (4) | A Szerződésekhez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv 4. cikkével összhangban a Bizottság biztosítja a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásához kapcsolódó adatokat. A jegyzőkönyv alkalmazásának részeként az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv alkalmazásáról szóló, 2009. május 25-i 479/2009/EK tanácsi rendelet (3) 3. cikkével összhangban a tagállamok évente kétszer, konkrétan április 1-jéig és október 1-jéig kötelesek közölni a költségvetési hiányra, az államadósságra és más kapcsolódó változókra vonatkozó adatokat. |
| --- | --- |

(4)

A Szerződésekhez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv 4. cikkével összhangban a Bizottság biztosítja a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásához kapcsolódó adatokat. A jegyzőkönyv alkalmazásának részeként az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv alkalmazásáról szóló, 2009. május 25-i 479/2009/EK tanácsi rendelet (3) 3. cikkével összhangban a tagállamok évente kétszer, konkrétan április 1-jéig és október 1-jéig kötelesek közölni a költségvetési hiányra, az államadósságra és más kapcsolódó változókra vonatkozó adatokat.

| (5) | Annak mérlegelésekor, hogy indokolt-e a túlzott hiány fennállásáról szóló határozat hatályon kívül helyezése, a Tanácsnak a közölt adatok alapján kell döntést hoznia. Emellett a túlzott hiány esetén követendő eljárás megszüntetésére csak akkor kerülhet sor, ha a bizottsági szolgálatok előrejelzései szerint a hiány az előrejelzésnek megfelelő időtávon nem haladja meg a GDP 3 %-ában meghatározott küszöbértéket (4). |
| --- | --- |

(5)

Annak mérlegelésekor, hogy indokolt-e a túlzott hiány fennállásáról szóló határozat hatályon kívül helyezése, a Tanácsnak a közölt adatok alapján kell döntést hoznia. Emellett a túlzott hiány esetén követendő eljárás megszüntetésére csak akkor kerülhet sor, ha a bizottsági szolgálatok előrejelzései szerint a hiány az előrejelzésnek megfelelő időtávon nem haladja meg a GDP 3 %-ában meghatározott küszöbértéket (4).

| (6) | A 479/2009/EK rendelet 14. cikkével összhangban a Bizottság (Eurostat) által közölt adatok és a bizottsági szolgálatok 2013. tavaszi előrejelzése alapján, valamint Litvánia 2013. április 1-jét megelőző adatközlése nyomán az alábbi következtetések vonhatók le:






  — | A litvániai államháztartási hiány azt követően, hogy 2009-ben a GDP 9,4 %-án tetőzött, 2010-ben a GDP 7,2 %-ára, 2011-ben a GDP 5,5 %-ára, majd 2012-ben a GDP 3,2 %-ára csökkent. Erre a javulásra a kiadások terén hozott konszolidációs intézkedések és főként a kiadások növekedésének a költségvetési fegyelemről szóló litván törvénnyel összhangban történő folytonos visszafogása, valamint a kedvező ciklikus feltételek eredményeként került sor. |
| --- | --- | --- |

(6)

A 479/2009/EK rendelet 14. cikkével összhangban a Bizottság (Eurostat) által közölt adatok és a bizottsági szolgálatok 2013. tavaszi előrejelzése alapján, valamint Litvánia 2013. április 1-jét megelőző adatközlése nyomán az alábbi következtetések vonhatók le:

—

A litvániai államháztartási hiány azt követően, hogy 2009-ben a GDP 9,4 %-án tetőzött, 2010-ben a GDP 7,2 %-ára, 2011-ben a GDP 5,5 %-ára, majd 2012-ben a GDP 3,2 %-ára csökkent. Erre a javulásra a kiadások terén hozott konszolidációs intézkedések és főként a kiadások növekedésének a költségvetési fegyelemről szóló litván törvénnyel összhangban történő folytonos visszafogása, valamint a kedvező ciklikus feltételek eredményeként került sor.

| — | Mivel a GDP 3,2 %-át kitevő hiány a referenciaértékhez közelinek tekinthető, és a litván adósság-GDP arány fenntartható módon a GDP 60 %-a alatt van, Litvánia a rendszerszerű nyugdíjreformokat tekintve jogosult a Stabilitási és Növekedési Paktum 1467/97/EK rendeletben szereplő rendelkezéseinek alkalmazására. Így a túlzott hiány kiigazításának értékelésekor a nyugdíjreform közvetlen nettó költségeit kell figyelembe venni. Mivel a litván rendszerszerű nyugdíjreform nettó költségei – a Bizottság (Eurostat) által megerősített adatok szerint – 2012-ben a GDP 0,2 %-át tették ki, e költségek magyarázzák a Szerződés által a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaérték 2012. évi túllépését. |
| --- | --- |

—

Mivel a GDP 3,2 %-át kitevő hiány a referenciaértékhez közelinek tekinthető, és a litván adósság-GDP arány fenntartható módon a GDP 60 %-a alatt van, Litvánia a rendszerszerű nyugdíjreformokat tekintve jogosult a Stabilitási és Növekedési Paktum 1467/97/EK rendeletben szereplő rendelkezéseinek alkalmazására. Így a túlzott hiány kiigazításának értékelésekor a nyugdíjreform közvetlen nettó költségeit kell figyelembe venni. Mivel a litván rendszerszerű nyugdíjreform nettó költségei – a Bizottság (Eurostat) által megerősített adatok szerint – 2012-ben a GDP 0,2 %-át tették ki, e költségek magyarázzák a Szerződés által a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaérték 2012. évi túllépését.

| — | Litvániának a 2012-2016-os időszakra vonatkozó konvergenciaprogramja az államháztartási hiány további, 2013-ban a GDP 2,5 %-ára, majd 2014-ben a GDP 1,5 %-ára való csökkenését vetíti előre, míg a bizottsági szolgálatok 2013. tavaszi előrejelzése szerint ugyan javulás várható, de annak üteme lassabb lesz: az államháztartási hiány változatlan politikát feltételezve 2013-ban a GDP 2,9 %-át, 2014-ben pedig a GDP 2,4 %-át teszi majd ki. Így a tervek szerint a hiány az előrejelzésnek megfelelő időtávon a GDP 3 %-ában meghatározott, a Szerződésben szereplő referenciaérték alatt marad. |
| --- | --- |

—

Litvániának a 2012-2016-os időszakra vonatkozó konvergenciaprogramja az államháztartási hiány további, 2013-ban a GDP 2,5 %-ára, majd 2014-ben a GDP 1,5 %-ára való csökkenését vetíti előre, míg a bizottsági szolgálatok 2013. tavaszi előrejelzése szerint ugyan javulás várható, de annak üteme lassabb lesz: az államháztartási hiány változatlan politikát feltételezve 2013-ban a GDP 2,9 %-át, 2014-ben pedig a GDP 2,4 %-át teszi majd ki. Így a tervek szerint a hiány az előrejelzésnek megfelelő időtávon a GDP 3 %-ában meghatározott, a Szerződésben szereplő referenciaérték alatt marad.

| — | A bizottsági szolgálatok 2013. tavaszi előrejelzése a bruttó államadósság enyhe csökkenését vetíti előre: a GDP 40,7 %-ának megfelelő 2013-as értékről 40,1 %-ra 2014-re. |
| --- | --- |

—

A bizottsági szolgálatok 2013. tavaszi előrejelzése a bruttó államadósság enyhe csökkenését vetíti előre: a GDP 40,7 %-ának megfelelő 2013-as értékről 40,1 %-ra 2014-re.

| (7) | 2013-tól, azaz a túlzott hiány kiigazításának évét követő évtől kezdődően Litvániának megfelelő ütemben kell haladnia középtávú költségvetési céljának, és azon belül a kiadásokra vonatkozó referenciaérték teljesítése felé. |
| --- | --- |

(7)

2013-tól, azaz a túlzott hiány kiigazításának évét követő évtől kezdődően Litvániának megfelelő ütemben kell haladnia középtávú költségvetési céljának, és azon belül a kiadásokra vonatkozó referenciaérték teljesítése felé.

| (8) | Az EUMSZ 126. cikke (12) bekezdésének megfelelően a túlzott hiány fennállásáról szóló tanácsi határozatot hatályon kívül kell helyezni, ha a Tanács úgy ítéli meg, hogy az érintett tagállamban megszüntették a túlzott hiányt. |
| --- | --- |

(8)

Az EUMSZ 126. cikke (12) bekezdésének megfelelően a túlzott hiány fennállásáról szóló tanácsi határozatot hatályon kívül kell helyezni, ha a Tanács úgy ítéli meg, hogy az érintett tagállamban megszüntették a túlzott hiányt.

| (9) | A Tanács véleménye szerint a litvániai túlzott hiány kiigazítása megtörtént, ezért a 2009/588/EK határozatot hatályon kívül kell helyezni, |
| --- | --- |

(9)

A Tanács véleménye szerint a litvániai túlzott hiány kiigazítása megtörtént, ezért a 2009/588/EK határozatot hatályon kívül kell helyezni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az átfogó értékelésből az következik, hogy Litvániában megtörtént a túlzott hiány kiigazítása.

2. cikk

A 2009/588/EK határozat hatályát veszti.

3. cikk

Ennek a határozatnak a Litván Köztársaság a címzettje.

Kelt Luxembourgban, 2013. június 21-én.

a Tanács részéről

az elnök

M. NOONAN

---

(1)  HL L 202., 2009.8.4., 44. o.

1

(2)  HL L 209., 1997.8.2., 6. o.

2

(3)  HL L 145., 2009.6.10., 1. o.

3

(4)  „A Stabilitási és Növekedési Paktum végrehajtásának részletes leírása, valamint iránymutatások a stabilitási programok és konvergenciaprogramok tartalmára és formájára vonatkozóan” c. útmutatóval (2012. szeptember 3.) összhangban. Lásd: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf

4

---

| 26.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 173/48 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 173/48

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2013. június 21.)

a Lettországban fennálló túlzott hiányról szóló 2009/591/EK határozat hatályon kívül helyezéséről

(2013/317/EU)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 126. cikke (12) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

mivel:

| (1) | A Tanács 2009. július 7-én az Európai Közösséget létrehozó szerződés (EKSZ) 104. cikke (6) bekezdésének megfelelően a Bizottság ajánlására a 2009/591/EK határozattal (1) megállapította, hogy Lettországban túlzott költségvetési hiány áll fenn. A Tanács megállapította, hogy az államháztartás hiánya 2008-ban a GDP 4,0 %-a volt, ami meghaladta a Szerződésben előirányzott, a GDP 3 %-ának megfelelő referenciaértéket, míg a bruttó államadósság szintje a GDP 19,5 %-ának felelt meg, ami jóval alatta marad a Szerződésben előirányzott 60 %-os referenciaértéknek (2). |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2009. július 7-én az Európai Közösséget létrehozó szerződés (EKSZ) 104. cikke (6) bekezdésének megfelelően a Bizottság ajánlására a 2009/591/EK határozattal (1) megállapította, hogy Lettországban túlzott költségvetési hiány áll fenn. A Tanács megállapította, hogy az államháztartás hiánya 2008-ban a GDP 4,0 %-a volt, ami meghaladta a Szerződésben előirányzott, a GDP 3 %-ának megfelelő referenciaértéket, míg a bruttó államadósság szintje a GDP 19,5 %-ának felelt meg, ami jóval alatta marad a Szerződésben előirányzott 60 %-os referenciaértéknek (2).

| (2) | 2009. július 7-én az EKSZ 104. cikkének (7) bekezdésével és a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló, 1997. július 7-i 1467/97/EK tanácsi rendelet (3) 3. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Tanács a Bizottság ajánlása alapján ajánlást intézett Lettországhoz azzal a céllal, hogy 2012-ig szüntesse meg a túlzott hiányt. Az ajánlást nyilvánosságra hozták. |
| --- | --- |

(2)

2009. július 7-én az EKSZ 104. cikkének (7) bekezdésével és a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló, 1997. július 7-i 1467/97/EK tanácsi rendelet (3) 3. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Tanács a Bizottság ajánlása alapján ajánlást intézett Lettországhoz azzal a céllal, hogy 2012-ig szüntesse meg a túlzott hiányt. Az ajánlást nyilvánosságra hozták.

| (3) | A Szerződésekhez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv 4. cikkével összhangban a Bizottság biztosítja a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásához kapcsolódó adatokat. A jegyzőkönyv alkalmazásának részeként az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv alkalmazásáról szóló, 2009. május 25-i 479/2009/EK tanácsi rendelet (4) 3. cikkével összhangban a tagállamok évente kétszer, konkrétan április 1-jéig és október 1-jéig kötelesek közölni a költségvetési hiányra, az államadósságra és más kapcsolódó változókra vonatkozó adatokat. |
| --- | --- |

(3)

A Szerződésekhez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv 4. cikkével összhangban a Bizottság biztosítja a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásához kapcsolódó adatokat. A jegyzőkönyv alkalmazásának részeként az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv alkalmazásáról szóló, 2009. május 25-i 479/2009/EK tanácsi rendelet (4) 3. cikkével összhangban a tagállamok évente kétszer, konkrétan április 1-jéig és október 1-jéig kötelesek közölni a költségvetési hiányra, az államadósságra és más kapcsolódó változókra vonatkozó adatokat.

| (4) | Annak mérlegelésekor, hogy indokolt-e a túlzott hiány fennállásáról szóló határozat hatályon kívül helyezése, a Tanácsnak a közölt adatok alapján kell döntést hoznia. Emellett a túlzott hiány esetén követendő eljárás megszüntetésére csak akkor kerülhet sor, ha a Bizottság szolgálatainak előrejelzései szerint a hiány az előrejelzésnek megfelelő időtávon nem haladja meg a GDP 3 %-ában meghatározott küszöbértéket. |
| --- | --- |

(4)

Annak mérlegelésekor, hogy indokolt-e a túlzott hiány fennállásáról szóló határozat hatályon kívül helyezése, a Tanácsnak a közölt adatok alapján kell döntést hoznia. Emellett a túlzott hiány esetén követendő eljárás megszüntetésére csak akkor kerülhet sor, ha a Bizottság szolgálatainak előrejelzései szerint a hiány az előrejelzésnek megfelelő időtávon nem haladja meg a GDP 3 %-ában meghatározott küszöbértéket.

| (5) | A 479/2009/EK rendelet 14. cikkével összhangban a Bizottság (Eurostat) által közölt adatok és a bizottsági szolgálatok 2013. tavaszi előrejelzése alapján, valamint Lettország 2013. április 1-jét megelőző adatközlése nyomán az alábbi következtetések vonhatók le:






  — | A részben a pénzügyi szektor stabilizálására irányuló intézkedéseket tükröző 2009. és 2010. évi magas államháztartási hiányt (a GDP 9,8 %-a, illetve 8,1 %-a) követően a hiány 2011-ben gyors ütemben csökkenni kezdett, és elérte a GDP 3,6 %-át. Ez a javulás a 2009–2011 közötti jelentős és széles alapokon nyugvó – a fizetésimérleg-támogatással alátámasztott gazdasági kiigazítási programmal összefüggésben végrehajtott – költségvetési konszolidáció, valamint a javuló ciklikus feltételek eredménye; a kiigazítási program 2012 januárjában sikerrel zárult. 2012-ben az államháztartási hiány tovább csökkent a GDP 1,2 %-ára, ezzel túlteljesítette a 2012-2016-os időszakra vonatkozó konvergenciaprogramban a GDP 2,1 %-ában meghatározott hiánycélt, és jóval alatta maradt a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaértéknek. A bevételi oldalon ez a kedvező ciklikus feltételeket és az adóbeszedés javuló hatékonyságát tükrözte, miközben a kiadásnövekedés lényegesen alatta maradt a nominális GDP növekedésének. Ennek eredményeként 2012-ben az állami bevételek aránya a GDP-ben 0,25 százalékponttal növekedett, miközben az állami kiadások aránya 2 százalékponttal csökkent. |
| --- | --- | --- |

(5)

A 479/2009/EK rendelet 14. cikkével összhangban a Bizottság (Eurostat) által közölt adatok és a bizottsági szolgálatok 2013. tavaszi előrejelzése alapján, valamint Lettország 2013. április 1-jét megelőző adatközlése nyomán az alábbi következtetések vonhatók le:

—

A részben a pénzügyi szektor stabilizálására irányuló intézkedéseket tükröző 2009. és 2010. évi magas államháztartási hiányt (a GDP 9,8 %-a, illetve 8,1 %-a) követően a hiány 2011-ben gyors ütemben csökkenni kezdett, és elérte a GDP 3,6 %-át. Ez a javulás a 2009–2011 közötti jelentős és széles alapokon nyugvó – a fizetésimérleg-támogatással alátámasztott gazdasági kiigazítási programmal összefüggésben végrehajtott – költségvetési konszolidáció, valamint a javuló ciklikus feltételek eredménye; a kiigazítási program 2012 januárjában sikerrel zárult. 2012-ben az államháztartási hiány tovább csökkent a GDP 1,2 %-ára, ezzel túlteljesítette a 2012-2016-os időszakra vonatkozó konvergenciaprogramban a GDP 2,1 %-ában meghatározott hiánycélt, és jóval alatta maradt a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaértéknek. A bevételi oldalon ez a kedvező ciklikus feltételeket és az adóbeszedés javuló hatékonyságát tükrözte, miközben a kiadásnövekedés lényegesen alatta maradt a nominális GDP növekedésének. Ennek eredményeként 2012-ben az állami bevételek aránya a GDP-ben 0,25 százalékponttal növekedett, miközben az állami kiadások aránya 2 százalékponttal csökkent.

| — | A 2012-2016-os időszakra vonatkozó konvergenciaprogram szerint 2013-ban az államháztartási hiány a GDP 1,1 %-a lesz, majd 2016-ig a GDP 0,9 %-át kitevő szinten stabilizálódik. A Bizottság szolgálatainak 2013. tavaszi előrejelzése azzal számol, hogy az államháztartási hiány 2013-ban a GDP 1,2 %-ával nagyjából változatlan marad, majd 2014-ben a GDP 0,9 %-ára csökken, így jóval a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaérték alatt lesz. |
| --- | --- |

—

A 2012-2016-os időszakra vonatkozó konvergenciaprogram szerint 2013-ban az államháztartási hiány a GDP 1,1 %-a lesz, majd 2016-ig a GDP 0,9 %-át kitevő szinten stabilizálódik. A Bizottság szolgálatainak 2013. tavaszi előrejelzése azzal számol, hogy az államháztartási hiány 2013-ban a GDP 1,2 %-ával nagyjából változatlan marad, majd 2014-ben a GDP 0,9 %-ára csökken, így jóval a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaérték alatt lesz.

| — | Az államadósság 2012-ben a GDP 40,7 %-a volt. A Bizottság szolgálatainak 2013. tavaszi előrejelzése 2013-ra a bruttó államadósság növekedését vetíti előre a GDP 43,2 %-ára, mivel a kormány eszközöket halmoz fel a 2014–2015-re előirányzott jelentős adósságtörlesztésre. E törlesztések hatásának érzékelhetővé válásával 2014-ben várhatóan újra csökkenni fog az államadósság, a GDP mintegy 40 %-ára. |
| --- | --- |

—

Az államadósság 2012-ben a GDP 40,7 %-a volt. A Bizottság szolgálatainak 2013. tavaszi előrejelzése 2013-ra a bruttó államadósság növekedését vetíti előre a GDP 43,2 %-ára, mivel a kormány eszközöket halmoz fel a 2014–2015-re előirányzott jelentős adósságtörlesztésre. E törlesztések hatásának érzékelhetővé válásával 2014-ben várhatóan újra csökkenni fog az államadósság, a GDP mintegy 40 %-ára.

| (6) | A Tanács emlékeztet arra, hogy 2013-tól, vagyis a túlzott hiány megszüntetését követő évtől Lettországnak biztosítania kell a Stabilitási és Növekedési Paktum preventív ága szerinti követelményeknek való megfelelést, többek között a kiadásnövelési referenciaérték tiszteletben tartását. |
| --- | --- |

(6)

A Tanács emlékeztet arra, hogy 2013-tól, vagyis a túlzott hiány megszüntetését követő évtől Lettországnak biztosítania kell a Stabilitási és Növekedési Paktum preventív ága szerinti követelményeknek való megfelelést, többek között a kiadásnövelési referenciaérték tiszteletben tartását.

| (7) | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 126. cikke (12) bekezdésének megfelelően a túlzott hiány fennállásáról szóló tanácsi határozatot hatályon kívül kell helyezni, ha a Tanács úgy ítéli meg, hogy az érintett tagállamban megszüntették a túlzott hiányt. |
| --- | --- |

(7)

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 126. cikke (12) bekezdésének megfelelően a túlzott hiány fennállásáról szóló tanácsi határozatot hatályon kívül kell helyezni, ha a Tanács úgy ítéli meg, hogy az érintett tagállamban megszüntették a túlzott hiányt.

| (8) | A Tanács véleménye szerint a lettországi túlzott hiány kiigazítása megtörtént, ezért a 2009/591/EK határozatot hatályon kívül kell helyezni, |
| --- | --- |

(8)

A Tanács véleménye szerint a lettországi túlzott hiány kiigazítása megtörtént, ezért a 2009/591/EK határozatot hatályon kívül kell helyezni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az átfogó értékelésből az következik, hogy Lettországban megtörtént a túlzott hiány kiigazítása.

2. cikk

A 2009/591/EK határozat hatályát veszti.

3. cikk

Ennek a határozatnak a Lett Köztársaság a címzettje.

Kelt Luxembourgban, 2013. június 21-én.

a Tanács részéről

az elnök

M. NOONAN

---

(1)  HL L 202., 2009.8.4., 50. o.

1

(2)  A 2009/591/EK határozat elfogadását követően a 2008. évre vonatkozó államháztartási hiányt és államadósságot a GDP 4,2 %-ának, illetve 19,8 %-ának megfelelő értékre módosították.

2

(3)  HL L 209., 1997.8.2., 6. o.

3

(4)  HL L 145., 2009.6.10., 1. o.

4

---

| 26.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 173/50 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 173/50

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2013. június 21.)

A Romániában fennálló túlzott hiányról szóló 2009/590/EK határozat hatályon kívül helyezéséről

(2013/318/EU)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 126. cikkének (12) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

mivel:

| (1) | A Tanács 2009. július 7-én az Európai Közösséget létrehozó szerződés (EKSZ) 104. cikke (6) bekezdésének megfelelően a Bizottság ajánlása alapján a 2009. július 7-i 2009/590/EK tanácsi határozattal (1) megállapította, hogy Romániában túlzott hiány áll fenn. A Tanács megállapította, hogy az államháztartás hiánya 2008-ben a GDP 5,4 %-a volt, ami meghaladta a Szerződésben előirányzott, a GDP 3%-ának megfelelő referenciaértéket, míg a bruttó államadósság szintje a GDP 13,6%-ának felelt meg, ami jóval alatta maradt a Szerződésben előirányzott 60%-os referenciaértéknek (2). |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2009. július 7-én az Európai Közösséget létrehozó szerződés (EKSZ) 104. cikke (6) bekezdésének megfelelően a Bizottság ajánlása alapján a 2009. július 7-i 2009/590/EK tanácsi határozattal (1) megállapította, hogy Romániában túlzott hiány áll fenn. A Tanács megállapította, hogy az államháztartás hiánya 2008-ben a GDP 5,4 %-a volt, ami meghaladta a Szerződésben előirányzott, a GDP 3%-ának megfelelő referenciaértéket, míg a bruttó államadósság szintje a GDP 13,6%-ának felelt meg, ami jóval alatta maradt a Szerződésben előirányzott 60%-os referenciaértéknek (2).

| (2) | 2009. július 7-én az EKSZ 104. cikkének (7) bekezdésével és a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló, 1997. július 7-i 1467/97/EK tanácsi rendelet (3) 3. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Tanács a Bizottság ajánlása alapján ajánlást intézett Romániához azzal a céllal, hogy az legkésőbb 2011-ig szüntesse meg a túlzott hiányt (a továbbiakban: a 2009. július 7-i ajánlás). A a 2009. július 7-i tanácsi ajánlást nyilvánosságra hozták. |
| --- | --- |

(2)

2009. július 7-én az EKSZ 104. cikkének (7) bekezdésével és a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló, 1997. július 7-i 1467/97/EK tanácsi rendelet (3) 3. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Tanács a Bizottság ajánlása alapján ajánlást intézett Romániához azzal a céllal, hogy az legkésőbb 2011-ig szüntesse meg a túlzott hiányt (a továbbiakban: a 2009. július 7-i ajánlás). A a 2009. július 7-i tanácsi ajánlást nyilvánosságra hozták.

| (3) | 2010. február 12-én az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 126. cikkének (7) bekezdésével és az 1467/97/EK rendelet 3. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Tanács a Bizottság ajánlása alapján –, elismerve, hogy a román hatóságok a Tanács 2009. június 7-i ajánlásával összhangban eredményes intézkedéseket tettek, valamint, hogy a költségvetésre jelentős negatív hatást gyakorló, előre nem látható kedvezőtlen gazdasági események következtek be – felülvizsgált ajánlást intézett Romániához azzal a céllal, hogy az 2012-ig szüntesse meg a túlzott hiányt. Ezt a felülvizsgált ajánlást nyilvánosságra hozták. |
| --- | --- |

(3)

2010. február 12-én az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 126. cikkének (7) bekezdésével és az 1467/97/EK rendelet 3. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Tanács a Bizottság ajánlása alapján –, elismerve, hogy a román hatóságok a Tanács 2009. június 7-i ajánlásával összhangban eredményes intézkedéseket tettek, valamint, hogy a költségvetésre jelentős negatív hatást gyakorló, előre nem látható kedvezőtlen gazdasági események következtek be – felülvizsgált ajánlást intézett Romániához azzal a céllal, hogy az 2012-ig szüntesse meg a túlzott hiányt. Ezt a felülvizsgált ajánlást nyilvánosságra hozták.

| (4) | A Szerződésekhez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv 4. cikkével összhangban a Bizottság biztosítja a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásához kapcsolódó adatokat. A jegyzőkönyv alkalmazásának részeként az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv alkalmazásáról szóló, 2009. május 25-i 479/2009/EK tanácsi rendelet (4) 3. cikkével összhangban a tagállamok évente kétszer, konkrétan április 1-jéig és október 1-jéig kötelesek közölni a költségvetési hiányra, az államadósságra és más kapcsolódó változókra vonatkozó adatokat. |
| --- | --- |

(4)

A Szerződésekhez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv 4. cikkével összhangban a Bizottság biztosítja a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásához kapcsolódó adatokat. A jegyzőkönyv alkalmazásának részeként az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv alkalmazásáról szóló, 2009. május 25-i 479/2009/EK tanácsi rendelet (4) 3. cikkével összhangban a tagállamok évente kétszer, konkrétan április 1-jéig és október 1-jéig kötelesek közölni a költségvetési hiányra, az államadósságra és más kapcsolódó változókra vonatkozó adatokat.

| (5) | Annak mérlegelésekor, hogy indokolt-e a túlzott hiány fennállásáról szóló határozat hatályon kívül helyezése, a Tanácsnak a közölt adatok alapján kell döntést hoznia. Emellett a túlzott hiány esetén követendő eljárás megszüntetésére csak akkor kerülhet sor, ha a Bizottság szolgálatainak előrejelzései szerint a hiány az előrejelzésnek megfelelő időtávon nem haladja meg a GDP 3 %-ában meghatározott küszöbértéket. |
| --- | --- |

(5)

Annak mérlegelésekor, hogy indokolt-e a túlzott hiány fennállásáról szóló határozat hatályon kívül helyezése, a Tanácsnak a közölt adatok alapján kell döntést hoznia. Emellett a túlzott hiány esetén követendő eljárás megszüntetésére csak akkor kerülhet sor, ha a Bizottság szolgálatainak előrejelzései szerint a hiány az előrejelzésnek megfelelő időtávon nem haladja meg a GDP 3 %-ában meghatározott küszöbértéket.

| (6) | Románia 2013. április 1-je előtti bejelentését és a bizottsági szolgálatok 2013. tavaszi előrejelzését követően, a 479/2009/EK rendelet 14. cikkével összhangban a Bizottság (Eurostat) által közölt adatok alapján a következő következtetések vonhatók le:






  — | A vártnál súlyosabb 2009-es recesszió következtében az állami bevételek jelentősen visszaestek (a GDP közel 9 %-ával), ami az államháztartás hiányát az állami kiadások csökkentése érdekében tett erőfeszítések ellenére a becslések szerint a GDP 7,8%-ára növelte. E váratlan fejleményt után és azt követően, hogy a túlzott hiány kijavításának határidejét egy évvel meghosszabbították, az államháztartás hiányát 2010-ben a GDP 6,8 %-ára, 2011-ben a GDP 5,6 %-ára, 2012-ben pedig a GDP 2,9 %-ára, a hiányra vonatkozó 3%-os GDP-referenciaérték alá csökkentették. A hiány korrekcióját elsősorban a kiadások növekedésének szigorú ellenőrzésével valósították meg, ideértve a közszektorban a bérek ellenőrzését, a nyugdíjak befagyasztását, valamint a nyugdíjak kivételével az összes szociális juttatás csökkentését. A korrekcióhoz olyan intézkedések is hozzájárultak, mint a héa mértékének 5 százalékpontos növelése, és a személyi jövedelemadó alapjának szélesítése. A költségvetés korrekciójára két, egymást követő gazdasági kiigazító programmal összefüggésben került sor, melyeket fizetésimérleg-támogatás segített elő. |
| --- | --- | --- |

(6)

Románia 2013. április 1-je előtti bejelentését és a bizottsági szolgálatok 2013. tavaszi előrejelzését követően, a 479/2009/EK rendelet 14. cikkével összhangban a Bizottság (Eurostat) által közölt adatok alapján a következő következtetések vonhatók le:

—

A vártnál súlyosabb 2009-es recesszió következtében az állami bevételek jelentősen visszaestek (a GDP közel 9 %-ával), ami az államháztartás hiányát az állami kiadások csökkentése érdekében tett erőfeszítések ellenére a becslések szerint a GDP 7,8%-ára növelte. E váratlan fejleményt után és azt követően, hogy a túlzott hiány kijavításának határidejét egy évvel meghosszabbították, az államháztartás hiányát 2010-ben a GDP 6,8 %-ára, 2011-ben a GDP 5,6 %-ára, 2012-ben pedig a GDP 2,9 %-ára, a hiányra vonatkozó 3%-os GDP-referenciaérték alá csökkentették. A hiány korrekcióját elsősorban a kiadások növekedésének szigorú ellenőrzésével valósították meg, ideértve a közszektorban a bérek ellenőrzését, a nyugdíjak befagyasztását, valamint a nyugdíjak kivételével az összes szociális juttatás csökkentését. A korrekcióhoz olyan intézkedések is hozzájárultak, mint a héa mértékének 5 százalékpontos növelése, és a személyi jövedelemadó alapjának szélesítése. A költségvetés korrekciójára két, egymást követő gazdasági kiigazító programmal összefüggésben került sor, melyeket fizetésimérleg-támogatás segített elő.

| — | A 2012-2016-os időszakra vonatkozó konvergenciaprogram a hiány további csökkenését vetíti előre: 2013-ben a GDP 2,4 %-ára, majd 2014-ban a GDP 2,0 %-ára. A Bizottság szolgálatainak 2013. tavaszi előrejelzése szerint – változatlan gazdaságpolitikát feltételezve – az államháztartási hiány 2013-ben a GDP 2,6 %-ára, 2014-ban 2,4 %-ára javul, vagyis a Szerződésben meghatározott referenciaérték alatt marad. |
| --- | --- |

—

A 2012-2016-os időszakra vonatkozó konvergenciaprogram a hiány további csökkenését vetíti előre: 2013-ben a GDP 2,4 %-ára, majd 2014-ban a GDP 2,0 %-ára. A Bizottság szolgálatainak 2013. tavaszi előrejelzése szerint – változatlan gazdaságpolitikát feltételezve – az államháztartási hiány 2013-ben a GDP 2,6 %-ára, 2014-ban 2,4 %-ára javul, vagyis a Szerződésben meghatározott referenciaérték alatt marad.

| — | A Bizottság szolgálatainak 2013. tavaszi előrejelzése a bruttó államadósság enyhe növekedését vetíti előre: a GDP 37,8 %-ának megfelelő 2012-es értékről 38,5 %-ra 2014-re. |
| --- | --- |

—

A Bizottság szolgálatainak 2013. tavaszi előrejelzése a bruttó államadósság enyhe növekedését vetíti előre: a GDP 37,8 %-ának megfelelő 2012-es értékről 38,5 %-ra 2014-re.

| (7) | 2013-tól, mely a túlzott hiány megszüntetését követő év, Romániának megfelelő ütemben kell haladnia középtávú költségvetési céljainak megvalósítása felé, ideértve a kiadási szint tiszteletben tartását is. |
| --- | --- |

(7)

2013-tól, mely a túlzott hiány megszüntetését követő év, Romániának megfelelő ütemben kell haladnia középtávú költségvetési céljainak megvalósítása felé, ideértve a kiadási szint tiszteletben tartását is.

| (8) | Az EUMSZ 126. cikke (12) bekezdésének megfelelően a túlzott hiány fennállásáról szóló tanácsi határozatot hatályon kívül kell helyezni, ha a Tanács úgy ítéli meg, hogy az érintett tagállamban megszüntették a túlzott hiányt. |
| --- | --- |

(8)

Az EUMSZ 126. cikke (12) bekezdésének megfelelően a túlzott hiány fennállásáról szóló tanácsi határozatot hatályon kívül kell helyezni, ha a Tanács úgy ítéli meg, hogy az érintett tagállamban megszüntették a túlzott hiányt.

| (9) | A Tanács véleménye szerint a romániai túlzott hiány kiigazítása megtörtént, ezért a 2009/590/EK határozatot hatályon kívül kell helyezni, |
| --- | --- |

(9)

A Tanács véleménye szerint a romániai túlzott hiány kiigazítása megtörtént, ezért a 2009/590/EK határozatot hatályon kívül kell helyezni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az átfogó értékelésből az következik, hogy Romániában a túlzott hiány kiigazítása megtörtént.

2. cikk

A 2009/590/EC határozat hatályát veszti.

3. cikk

Ennek a határozatnak Románia a címzettje.

Kelt Luxembourgban, 2013. június 21-én.

a Tanács részéről

az elnök

M. NOONAN

---

(1)  HL L 202., 2009.8.4., 48. o.

1

(2)  A 2009/590/EK határozat elfogadását követően a 2008. évre vonatkozó államháztartási hiányt és az államadósságot módosították, ezek értéke jelenleg a GDP 5,8%-ának, illetve 13,4%-ának felel meg.

2

(3)  HL L 209., 1997.8.2., 8. o.

3

(4)  HL L 145., 2009.6.10., 1. o.

4

---

| 26.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 173/52 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 173/52

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2013. június 21.)

a Máltán fennálló túlzott hiányról

(2013/319/EU)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 126. cikke (6) bekezdésére,

tekintettel Bizottság javaslatára,

tekintettel a Málta által tett észrevételekre,

mivel:

| (1) | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 126. cikke szerint a tagállamoknak kerülniük kell a túlzott költségvetési hiányt. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 126. cikke szerint a tagállamoknak kerülniük kell a túlzott költségvetési hiányt.

| (2) | A Stabilitási és Növekedési Paktum az árstabilitás és az erős, fenntartható, munkahelyteremtéshez vezető növekedés eszközeként a rendezett államháztartás célkitűzésén alapul. |
| --- | --- |

(2)

A Stabilitási és Növekedési Paktum az árstabilitás és az erős, fenntartható, munkahelyteremtéshez vezető növekedés eszközeként a rendezett államháztartás célkitűzésén alapul.

| (3) | Az EUMSZ 126. cikke szerinti túlzotthiány-eljárás, amelyet a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló, 1997. július 7-i 1467/97/EK tanácsi rendelet (1) (amely a Stabilitási és Növekedési Paktum része) részletez, előírja, hogy a túlzott hiány fennállását határozatban kell megállapítani. A Szerződésekhez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv további rendelkezéseket állapít meg a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásához. A 479/2009/EK tanácsi rendelet (2) megállapítja az említett jegyzőkönyv rendelkezéseinek alkalmazására vonatkozó részletes szabályokat és meghatározásokat. |
| --- | --- |

(3)

Az EUMSZ 126. cikke szerinti túlzotthiány-eljárás, amelyet a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló, 1997. július 7-i 1467/97/EK tanácsi rendelet (1) (amely a Stabilitási és Növekedési Paktum része) részletez, előírja, hogy a túlzott hiány fennállását határozatban kell megállapítani. A Szerződésekhez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv további rendelkezéseket állapít meg a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásához. A 479/2009/EK tanácsi rendelet (2) megállapítja az említett jegyzőkönyv rendelkezéseinek alkalmazására vonatkozó részletes szabályokat és meghatározásokat.

| (4) | Az EUMSZ 126. cikkének (5) bekezdése értelmében, ha a Bizottság úgy ítéli meg, hogy egy tagállamban túlzott hiány áll fenn vagy következhet be, erről véleményt küld az érintett tagállamnak, amelyről tájékoztatja a Tanácsot. Az EUMSZ 126. cikkének (3) bekezdése szerinti jelentését, valamint a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményét figyelembe véve, a Bizottság az EUMSZ 126. cikkének (4) bekezdésével összhangban megállapította, hogy Máltán túlzott hiány áll fenn. Ezért a Bizottság erről véleményt küldött Máltának, amelyről 2013. május 29-én tájékoztatta a Tanácsot (3). |
| --- | --- |

(4)

Az EUMSZ 126. cikkének (5) bekezdése értelmében, ha a Bizottság úgy ítéli meg, hogy egy tagállamban túlzott hiány áll fenn vagy következhet be, erről véleményt küld az érintett tagállamnak, amelyről tájékoztatja a Tanácsot. Az EUMSZ 126. cikkének (3) bekezdése szerinti jelentését, valamint a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményét figyelembe véve, a Bizottság az EUMSZ 126. cikkének (4) bekezdésével összhangban megállapította, hogy Máltán túlzott hiány áll fenn. Ezért a Bizottság erről véleményt küldött Máltának, amelyről 2013. május 29-én tájékoztatta a Tanácsot (3).

| (5) | Az EUMSZ 126. cikkének (6) bekezdése szerint a Tanácsnak figyelembe kell vennie az érintett tagállam esetleges észrevételeit, mielőtt egy általános értékelés alapján határozna arról, hogy fennáll-e túlzott hiány. Málta esetében ez az általános értékelés a következő megállapításokat eredményezi. |
| --- | --- |

(5)

Az EUMSZ 126. cikkének (6) bekezdése szerint a Tanácsnak figyelembe kell vennie az érintett tagállam esetleges észrevételeit, mielőtt egy általános értékelés alapján határozna arról, hogy fennáll-e túlzott hiány. Málta esetében ez az általános értékelés a következő megállapításokat eredményezi.

| (6) | A máltai hatóságok által 2013 áprilisában bejelentett adatok alapján a máltai államháztartási hiány 2012-ben elérte a GDP 3,3 %-át, tehát túllépte a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaértéket. Az EUMSZ 126. cikkének (3) bekezdése alapján készített bizottsági jelentés szerint a hiány megközelítette a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaértéket, de az EUMSZ, valamint a Stabilitási és Növekedési Paktum értelmében a referenciaérték túllépése nem tekinthető kivételesnek, és elsősorban nem a Szerződés és a Stabilitási és Növekedési Paktum feltételeinek megfelelő jelentős mértékű gazdasági visszaesés eredménye. 2010-ben és 2011-ben a reál-GDP növekedése átlagban meghaladta az évi 2 %-ot, ezzel felülmúlta a potenciális növekedést. A nemzeti statisztikai hivatal által 2013. március 11-én közzétett, a GDP-re vonatkozó előzetes adatokból kiderül, hogy a gazdasági növekedés lelassult ugyan 2012 során, de 0,8 %-kal továbbra is pozitív maradt. A 2011. évi pozitív kibocsátási rés a becslések szerint 2012-ben kismértékben negatívvá vált. A referenciaérték tervezett túllépése nem tekinthető átmenetinek. A Bizottság szolgálatainak 2013. tavaszi előrejelzése szerint a hiány 2013-ban a GDP 3,7 %-ára emelkedik, 2014-ben pedig eléri a GDP 3,6 %-át. A Szerződés hiányra vonatkozó kritériuma nem teljesül. |
| --- | --- |

(6)

A máltai hatóságok által 2013 áprilisában bejelentett adatok alapján a máltai államháztartási hiány 2012-ben elérte a GDP 3,3 %-át, tehát túllépte a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaértéket. Az EUMSZ 126. cikkének (3) bekezdése alapján készített bizottsági jelentés szerint a hiány megközelítette a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaértéket, de az EUMSZ, valamint a Stabilitási és Növekedési Paktum értelmében a referenciaérték túllépése nem tekinthető kivételesnek, és elsősorban nem a Szerződés és a Stabilitási és Növekedési Paktum feltételeinek megfelelő jelentős mértékű gazdasági visszaesés eredménye. 2010-ben és 2011-ben a reál-GDP növekedése átlagban meghaladta az évi 2 %-ot, ezzel felülmúlta a potenciális növekedést. A nemzeti statisztikai hivatal által 2013. március 11-én közzétett, a GDP-re vonatkozó előzetes adatokból kiderül, hogy a gazdasági növekedés lelassult ugyan 2012 során, de 0,8 %-kal továbbra is pozitív maradt. A 2011. évi pozitív kibocsátási rés a becslések szerint 2012-ben kismértékben negatívvá vált. A referenciaérték tervezett túllépése nem tekinthető átmenetinek. A Bizottság szolgálatainak 2013. tavaszi előrejelzése szerint a hiány 2013-ban a GDP 3,7 %-ára emelkedik, 2014-ben pedig eléri a GDP 3,6 %-át. A Szerződés hiányra vonatkozó kritériuma nem teljesül.

| (7) | A bejelentett adatok alapján a bruttó államadósság szintje 2012-ben elérte a GDP 72,1 %-át, tehát túllépte a GDP 60 %-ában meghatározott referenciaértéket. A Bizottság szolgálatainak 2013. tavaszi előrejelzése szerint az adósságráta 2014-ben várhatóan a GDP 74,9 %-ára nő. A túlzotthiány-eljárás 2012. decemberi megszüntetését követően (4) Máltának hároméves átmeneti időszak áll rendelkezésére, hogy megfeleljen az adósságcsökkentési referenciaértéknek. Az átmeneti időszak 2012-ben kezdődött. 2012-ben Málta nem tett megfelelő előrelépést az adósságcsökkentési referenciaértéknek való megfelelés irányába – strukturális hiánya ugyanis az elvárt javulás helyett romlott. A Bizottság ezért azt a következtetést vonja le, hogy az EUMSZ adósságra vonatkozó kritériuma nem teljesül. |
| --- | --- |

(7)

A bejelentett adatok alapján a bruttó államadósság szintje 2012-ben elérte a GDP 72,1 %-át, tehát túllépte a GDP 60 %-ában meghatározott referenciaértéket. A Bizottság szolgálatainak 2013. tavaszi előrejelzése szerint az adósságráta 2014-ben várhatóan a GDP 74,9 %-ára nő. A túlzotthiány-eljárás 2012. decemberi megszüntetését követően (4) Máltának hároméves átmeneti időszak áll rendelkezésére, hogy megfeleljen az adósságcsökkentési referenciaértéknek. Az átmeneti időszak 2012-ben kezdődött. 2012-ben Málta nem tett megfelelő előrelépést az adósságcsökkentési referenciaértéknek való megfelelés irányába – strukturális hiánya ugyanis az elvárt javulás helyett romlott. A Bizottság ezért azt a következtetést vonja le, hogy az EUMSZ adósságra vonatkozó kritériuma nem teljesül.

| (8) | Az EUMSZ, valamint a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseivel összhangban a Bizottság jelentésében elemezte az „érdemleges tényezőket” is. Amint azt a Stabilitási és Növekedési Paktum rögzíti, a GDP 60 %-ánál magasabb adósságrátájú ország (mint pl. Málta is) esetében a hiánykritériumnak való megfelelés értékelésekor ezek a tényezők a túlzott hiány fennállásáról szóló határozathoz vezető lépések során csak akkor vehetők figyelembe, ha az államháztartási hiány közel van a referenciaértékhez és a referenciaérték túllépése átmeneti jellegű – Málta esetében nem ez a helyzet (5). Ugyanakkor viszont ilyen tényezőket figyelembe vettek az adósságkritérium megsértésének értékelése során, de úgy tűnik, azok sem kérdőjelezik meg a túlzott hiány fennállásáról szóló határozatot. Az adósságcsökkentési referenciaérték teljesítése irányába tett előrelépés értékelése során különösen figyelembevételre került az euroövezeti tagállamoknak nyújtott pénzügyi támogatás adósság- és hiánynövelő hatása. Málta esetében a görög hitelkeretnek, az európai pénzügyi stabilizációs eszköz kifizetéseinek, az Európai Stabilitási Mechanizmushoz való tőkehozzájárulásoknak, valamint a görög program keretében a 2011–2014 közötti időszakban végrehajtott műveleteknek az együttes hatása az adósságra a GDP 3,9 %-a, a hiányra pedig a GDP 0,1 %-a lenne. E műveletek hatását figyelembe véve Máltának 2012-ben kisebb, de a ténylegesen végrehajtottnál még így is nagyobb strukturális erőfeszítésre lett volna szüksége, |
| --- | --- |

(8)

Az EUMSZ, valamint a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseivel összhangban a Bizottság jelentésében elemezte az „érdemleges tényezőket” is. Amint azt a Stabilitási és Növekedési Paktum rögzíti, a GDP 60 %-ánál magasabb adósságrátájú ország (mint pl. Málta is) esetében a hiánykritériumnak való megfelelés értékelésekor ezek a tényezők a túlzott hiány fennállásáról szóló határozathoz vezető lépések során csak akkor vehetők figyelembe, ha az államháztartási hiány közel van a referenciaértékhez és a referenciaérték túllépése átmeneti jellegű – Málta esetében nem ez a helyzet (5). Ugyanakkor viszont ilyen tényezőket figyelembe vettek az adósságkritérium megsértésének értékelése során, de úgy tűnik, azok sem kérdőjelezik meg a túlzott hiány fennállásáról szóló határozatot. Az adósságcsökkentési referenciaérték teljesítése irányába tett előrelépés értékelése során különösen figyelembevételre került az euroövezeti tagállamoknak nyújtott pénzügyi támogatás adósság- és hiánynövelő hatása. Málta esetében a görög hitelkeretnek, az európai pénzügyi stabilizációs eszköz kifizetéseinek, az Európai Stabilitási Mechanizmushoz való tőkehozzájárulásoknak, valamint a görög program keretében a 2011–2014 közötti időszakban végrehajtott műveleteknek az együttes hatása az adósságra a GDP 3,9 %-a, a hiányra pedig a GDP 0,1 %-a lenne. E műveletek hatását figyelembe véve Máltának 2012-ben kisebb, de a ténylegesen végrehajtottnál még így is nagyobb strukturális erőfeszítésre lett volna szüksége,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az általános értékelésből az a következtetés vonható le, hogy Máltán túlzott hiány áll fenn.

2. cikk

Ennek a határozatnak Málta a címzettje.

Kelt Luxembourgban, 2013. június 21-én.

a Tanács részéről

az elnök

M. NOONAN

---

(1)  HL L 209., 1997.8.2., 6. o.

1

(2)  A Tanács 479/2009/EK rendelete ( 2009. május 25.) az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv alkalmazásáról (HL L 145., 2009.6.10., 1. o.).

2

(3)  A Máltára vonatkozó, a túlzott hiány esetén követendő eljáráshoz kapcsolódó dokumentumok a következő weboldalon találhatóak: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/malta_en.htm.

3

(4)  A Tanács 2012/778/EU határozata ( 2012. december 4. ) a Máltán fennálló túlzott hiányról szóló 2009/587/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 342., 2012.12.14., 43. o.)

4

(5)  Az 1467/97/EK rendelet 2. cikkének (4) bekezdése.

5

---

| 26.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 173/54 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 173/54

---

A TANÁCS 2013/320/KKBP HATÁROZATA

(2013. június 24.)

a Líbiában és térségében a kézi- és könnyűfegyverek, valamint az azokhoz szükséges lőszerek tiltott kereskedelme kockázatának csökkentését célzó fizikai biztonsági és készletkezelési tevékenységek támogatásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 26 (2). cikkére és 31. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,

mivel:

| (1) | A 2011. februári líbiai népfelkelést és az azt követő fegyveres konfliktust követően Líbiában a hagyományos fegyverek és lőszerek hatalmas készletei halmozódtak fel, és ezek között nagy számban vannak üzemképtelen és veszélyes darabok is. A kézi- és könnyűfegyverek és a lőszerek ellenőrizetlen elterjedése fokozta a bizonytalanságot Líbiában, a szomszédos országokban és a tágabb térségben, kiélezte a konfliktust és aláásta a konfliktust követő békeépítési folyamatot és ezáltal súlyosan veszélyeztetve a békét és a biztonságot. |
| --- | --- |

(1)

A 2011. februári líbiai népfelkelést és az azt követő fegyveres konfliktust követően Líbiában a hagyományos fegyverek és lőszerek hatalmas készletei halmozódtak fel, és ezek között nagy számban vannak üzemképtelen és veszélyes darabok is. A kézi- és könnyűfegyverek és a lőszerek ellenőrizetlen elterjedése fokozta a bizonytalanságot Líbiában, a szomszédos országokban és a tágabb térségben, kiélezte a konfliktust és aláásta a konfliktust követő békeépítési folyamatot és ezáltal súlyosan veszélyeztetve a békét és a biztonságot.

| (2) | A konfliktus alatt és után a líbiai népnek nyújtott támogatás nyomon követéseként az Unió elkötelezett amellett, hogy számos kérdésben – ideértve a biztonsági vonatkozású kérdéseket is – továbbra is együttműködjön Líbiával, és hogy támogassa a demokrácia, a fenntartható béke és biztonság megvalósítása érdekében zajló átmenetet. |
| --- | --- |

(2)

A konfliktus alatt és után a líbiai népnek nyújtott támogatás nyomon követéseként az Unió elkötelezett amellett, hogy számos kérdésben – ideértve a biztonsági vonatkozású kérdéseket is – továbbra is együttműködjön Líbiával, és hogy támogassa a demokrácia, a fenntartható béke és biztonság megvalósítása érdekében zajló átmenetet.

| (3) | 2005. december 15-én és 16-án az Európai Tanács elfogadta a kézi- és könnyű fegyverek, valamint az azokhoz szükséges lőszerek tiltott felhalmozása és kereskedelme elleni küzdelmet célzó uniós stratégiát. A stratégiában elismeri, hogy amennyiben a kézi- és könnyűfegyverek és az azokhoz szükséges lőszerek nagy készletekben állnak rendelkezésre, akkor e fegyverek könnyen hozzáférhetővé válnak a polgári személyek, bűnözők, terroristák és harcoló fegyveresek számára egyaránt, és ezért hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a hagyományos fegyverek illegális kínálata és kereslete kérdésének kezelése érdekében megelőző intézkedéseket foganatosítsanak. A stratégia Afrikát nevezi meg mint a kézi- és könnyű fegyverek destabilizáló terjedése által súlyosbított belső konfliktusok hatásait leginkább elszenvedő kontinenst. |
| --- | --- |

(3)

2005. december 15-én és 16-án az Európai Tanács elfogadta a kézi- és könnyű fegyverek, valamint az azokhoz szükséges lőszerek tiltott felhalmozása és kereskedelme elleni küzdelmet célzó uniós stratégiát. A stratégiában elismeri, hogy amennyiben a kézi- és könnyűfegyverek és az azokhoz szükséges lőszerek nagy készletekben állnak rendelkezésre, akkor e fegyverek könnyen hozzáférhetővé válnak a polgári személyek, bűnözők, terroristák és harcoló fegyveresek számára egyaránt, és ezért hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a hagyományos fegyverek illegális kínálata és kereslete kérdésének kezelése érdekében megelőző intézkedéseket foganatosítsanak. A stratégia Afrikát nevezi meg mint a kézi- és könnyű fegyverek destabilizáló terjedése által súlyosbított belső konfliktusok hatásait leginkább elszenvedő kontinenst.

| (4) | 2012. május 23-án Líbia, Szudán, a Közép-afrikai Köztársaság, Csád és a Kongói Demokratikus Köztársaság aláírta a nyugat-szudáni szomszédos országokban a kézi- és könnyűfegyverek ellenőrzéséről szóló Kartúmi nyilatkozatot. A nyilatkozatban Líbia és a többi aláíró fél elkötelezte magát többek között amellett, hogy a kézi- és könnyűfegyverek ellenőrzésére – és így az állami tulajdonban levő kézi-és könnyű fegyverek és az azokhoz szükséges lőszerek fizikai biztonságára és készletkezelésére (a továbbiakban: a PSSM-tevékenységek) is – irányuló átfogó stratégiák, nemzeti cselekvési tervek és fellépések kidolgozása és végrehajtása érdekében – a nemzetközi szabványokkal összhangban – megerősítik a nemzeti képességeket és intézményeket. |
| --- | --- |

(4)

2012. május 23-án Líbia, Szudán, a Közép-afrikai Köztársaság, Csád és a Kongói Demokratikus Köztársaság aláírta a nyugat-szudáni szomszédos országokban a kézi- és könnyűfegyverek ellenőrzéséről szóló Kartúmi nyilatkozatot. A nyilatkozatban Líbia és a többi aláíró fél elkötelezte magát többek között amellett, hogy a kézi- és könnyűfegyverek ellenőrzésére – és így az állami tulajdonban levő kézi-és könnyű fegyverek és az azokhoz szükséges lőszerek fizikai biztonságára és készletkezelésére (a továbbiakban: a PSSM-tevékenységek) is – irányuló átfogó stratégiák, nemzeti cselekvési tervek és fellépések kidolgozása és végrehajtása érdekében – a nemzetközi szabványokkal összhangban – megerősítik a nemzeti képességeket és intézményeket.

| (5) | A Kartúmi nyilatkozatban a felek felkérik a regionális és nemzetközi szervezeteket, hogy a nemzetközi közösséggel együttműködésben biztosítsanak technikai és pénzügyi támogatást a 2012. május 22-én és 23-án Kartúmban megtartott konferencia eredményeinek érvényesítéséhez, valamint a kézi- és könnyűfegyverek kérdésének kezelésére az egyes országokban tett további kezdeményezések és fellépések végrehajtásához. |
| --- | --- |

(5)

A Kartúmi nyilatkozatban a felek felkérik a regionális és nemzetközi szervezeteket, hogy a nemzetközi közösséggel együttműködésben biztosítsanak technikai és pénzügyi támogatást a 2012. május 22-én és 23-án Kartúmban megtartott konferencia eredményeinek érvényesítéséhez, valamint a kézi- és könnyűfegyverek kérdésének kezelésére az egyes országokban tett további kezdeményezések és fellépések végrehajtásához.

| (6) | Líbia 2004. június 18-án megerősítette a nemzetközi szervezett bűnözés elleni egyezményhez csatolt, a lőfegyverek, lőfegyverdarabok, alkotóelemeik és lőszereik tiltott gyártásáról és kereskedelméről szóló jegyzőkönyvet. |
| --- | --- |

(6)

Líbia 2004. június 18-án megerősítette a nemzetközi szervezett bűnözés elleni egyezményhez csatolt, a lőfegyverek, lőfegyverdarabok, alkotóelemeik és lőszereik tiltott gyártásáról és kereskedelméről szóló jegyzőkönyvet.

| (7) | A Német Nemzetközi Együttműködési Ügynökség, a Deutsche Gesellschaft für internationale Zusammenarbeit GIZ GmbH (a továbbiakban: a GIZ) projektet hoz létre Líbiában a hagyományos fegyverzetellenőrzés céljára. A GIZ és a Védelmi Minisztérium részét képező Líbiai Aknamentesítési Központ 2012. május 2-án programtervezetet fogadott el az aknamentesítésről és a hagyományos fegyverek ellenőrzéséről. A hagyományos fegyverzetellenőrzés Líbiában program (a továbbiakban: a program) két egyedi modulból épül fel, és az Európai Unió és a német Külügyminisztérium társfinanszírozza. |
| --- | --- |

(7)

A Német Nemzetközi Együttműködési Ügynökség, a Deutsche Gesellschaft für internationale Zusammenarbeit GIZ GmbH (a továbbiakban: a GIZ) projektet hoz létre Líbiában a hagyományos fegyverzetellenőrzés céljára. A GIZ és a Védelmi Minisztérium részét képező Líbiai Aknamentesítési Központ 2012. május 2-án programtervezetet fogadott el az aknamentesítésről és a hagyományos fegyverek ellenőrzéséről. A hagyományos fegyverzetellenőrzés Líbiában program (a továbbiakban: a program) két egyedi modulból épül fel, és az Európai Unió és a német Külügyminisztérium társfinanszírozza.

| (8) | A líbiai szerepvállalást a PSSM-tevékenységek végrehajtásában, a nemzeti szerepvállalásnak és a helyi partnerek hatékony bevonásának alapelvével összhangban a lehető legnagyobb mértékben szükséges biztosítani. Ennek megfelelően a program igyekszik bevonni a líbiai érintett feleket ideértve adott esetben a Belügyminisztériumot, a Védelmi Minisztériumot, a Fegyveres Erőket és más érintett szereplőket a PSSM-tevékenységekbe. A GIZ operatív támogatást és technikai tanácsot nyújt a programban részt vevő kulcsfontosságú partnereknek. |
| --- | --- |

(8)

A líbiai szerepvállalást a PSSM-tevékenységek végrehajtásában, a nemzeti szerepvállalásnak és a helyi partnerek hatékony bevonásának alapelvével összhangban a lehető legnagyobb mértékben szükséges biztosítani. Ennek megfelelően a program igyekszik bevonni a líbiai érintett feleket ideértve adott esetben a Belügyminisztériumot, a Védelmi Minisztériumot, a Fegyveres Erőket és más érintett szereplőket a PSSM-tevékenységekbe. A GIZ operatív támogatást és technikai tanácsot nyújt a programban részt vevő kulcsfontosságú partnereknek.

| (9) | A program elismeri a Líbiában jelenleg uralkodó erőviszonyokat és annak szükségességét, hogy rögtön a kezdetektől bevonják valamennyi érintett felet és potenciális nemzeti partnert. A program célja partnerségek kiépítése az aknamentesítési és PSSM-tevékenységekre szakosodott olyan nemzetközi nem kormányzati szervekkel, amelyek Líbiában már bizonyították operatív képességeiket. A program hangsúlyt fektet a szomszédos országokkal folytatott regionális együttműködés előmozdítására is. Az Unió úgy véli, hogy a GIZ számára nyújtott pénzügyi támogatásnak köszönhetően csökkenthetőek lennének azok a kockázatok, amelyeket a hagyományos fegyverek és a lőszerek Líbiában és a szélesebb térségében történő, illetve onnan kiinduló esetleges illegális elterjedése hordoz magában, |
| --- | --- |

(9)

A program elismeri a Líbiában jelenleg uralkodó erőviszonyokat és annak szükségességét, hogy rögtön a kezdetektől bevonják valamennyi érintett felet és potenciális nemzeti partnert. A program célja partnerségek kiépítése az aknamentesítési és PSSM-tevékenységekre szakosodott olyan nemzetközi nem kormányzati szervekkel, amelyek Líbiában már bizonyították operatív képességeiket. A program hangsúlyt fektet a szomszédos országokkal folytatott regionális együttműködés előmozdítására is. Az Unió úgy véli, hogy a GIZ számára nyújtott pénzügyi támogatásnak köszönhetően csökkenthetőek lennének azok a kockázatok, amelyeket a hagyományos fegyverek és a lőszerek Líbiában és a szélesebb térségében történő, illetve onnan kiinduló esetleges illegális elterjedése hordoz magában,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

(1)   Az Unió előmozdítja a békét és a biztonságot Líbiában és a szélesebb térségében olyan intézkedések támogatása révén, amelyek célja, hogy a líbiai állami intézmények biztosítsák az országukban található fegyverkészletek szigorú fizikai biztonságát és e fegyverkészletek kezelését annak érdekében, hogy csökkentsék ezáltal a kézi- és könnyűfegyverek, valamint az azokhoz szükséges lőszerek illegális terjedése és túlzott felhalmozódása által a békére és a biztonságra jelentett veszélyeket. Ezzel összefüggésben az EU előmozdítja a regionális szinten folytatott hatékony multilateralizmust is.

(2)   Az Unió által támogatandó tevékenységek konkrét céljai a következők:

| — | a líbiai állami intézmények támogatása abban, hogy nemzeti stratégiát és operatív szabványeljárásokat dolgozzanak ki aPSSM-tevékenységek tekintetében, |
| --- | --- |

—

a líbiai állami intézmények támogatása abban, hogy nemzeti stratégiát és operatív szabványeljárásokat dolgozzanak ki aPSSM-tevékenységek tekintetében,

| — | a líbiai állami intézmények támogatása abban, hogy a PSSM-tevékenységekhez kapcsolódó kérdésekre vonatkozóan képzési keretet hozzanak létre, |
| --- | --- |

—

a líbiai állami intézmények támogatása abban, hogy a PSSM-tevékenységekhez kapcsolódó kérdésekre vonatkozóan képzési keretet hozzanak létre,

| — | a lőszertároló létesítmények nemzeti szabványhoz való igazításának és azok szerinti biztonsági kezelésének a támogatása, |
| --- | --- |

—

a lőszertároló létesítmények nemzeti szabványhoz való igazításának és azok szerinti biztonsági kezelésének a támogatása,

| — | a hagyományos fegyverek és a lőszerkészletek tárolására alkalmas ideiglenes létesítmények biztosítása, |
| --- | --- |

—

a hagyományos fegyverek és a lőszerkészletek tárolására alkalmas ideiglenes létesítmények biztosítása,

| — | a lakott területeken található lőszertároló létesítmények áthelyezésének támogatása, |
| --- | --- |

—

a lakott területeken található lőszertároló létesítmények áthelyezésének támogatása,

| — | megvalósíthatósági tanulmány készítése a rendelkezésre álló lőszerkészletek újrahasznosítás útján történő csökkentésének a lehetőségeiről, |
| --- | --- |

—

megvalósíthatósági tanulmány készítése a rendelkezésre álló lőszerkészletek újrahasznosítás útján történő csökkentésének a lehetőségeiről,

| — | a szomszédos országokkal a PSSM-kérdésekben folytatott regionális együttműködés előmozdítása, |
| --- | --- |

—

a szomszédos országokkal a PSSM-kérdésekben folytatott regionális együttműködés előmozdítása,

| — | a program teljesítését a gyorsan változó végrehajtási környezetben is biztosító, ellenálló kockázatkezelési rendszer kialakítása. |
| --- | --- |

—

a program teljesítését a gyorsan változó végrehajtási környezetben is biztosító, ellenálló kockázatkezelési rendszer kialakítása.

(3)   Az (1) bekezdésben említett célkitűzés elérése érdekében az Unió törekszik támogatni a líbiai állami intézményeket a konfliktus során megsérült, nem biztonságos lőszertároló létesítmények helyrehozatalában, valamint a fegyver- és lőszerkészletek szigorú fizikai biztonságának és készletkezelésének garantálásában. A projekt a nemzeti szerepvállalás elvével összhangban, a hosszú távú fenntarthatóság céljával kerül végrehajtásra. Ennek megfelelően minden tevékenységet a felelős líbiai kormányzati állami intézményekkel és egyéb érintett szereplőkkel együttműködve végeznek. Ezenfelül a projekt a konfliktusérzékenység jegyében a „ne okozz kárt” elvet követi.

A projekt részletes leírása a mellékletben található.

2. cikk

(1)   E határozat végrehajtásáért az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (a továbbiakban: a főképviselő) felelős.

(2)   Az 1. cikk (3) bekezdésében említett projekt technikai végrehajtását a Deutsche Gesellschaft für Internationale Zusammenarbeit (GIZ) GmbH (a továbbiakban: a GIZ) végzi el.

(3)   A GIZ e feladatát a főképviselő felelőssége mellett végzi. A főképviselő ebből a célból megköti a szükséges megállapodásokat az GIZ-zel.

3. cikk

(1)   Az 1. cikkben említett projektek végrehajtását szolgáló pénzügyi referenciaösszeg 5 000 000 EUR. A teljes projekt becsült összköltségvetése 6 600 000 EUR, amelynek biztosítására a német Külügyminisztériummal társfinanszírozásban kerül sor.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott összeggel finanszírozott kiadásokat az Unió költségvetésére vonatkozó eljárások és szabályok szerint kell kezelni.

(3)   Az (1) bekezdésben említett kiadások megfelelő kezelését a Bizottság felügyeli. E célból megköti a szükséges megállapodást a GIZ-zel. A finanszírozási megállapodás rendelkezik arról, hogy a GIZ-nek biztosítania kell az uniós hozzájárulás láthatóságát, annak nagyságához mérten.

(4)   A Bizottság törekszik a (3) bekezdésben említett megállapodásnak az e határozat hatálybalépését követő mihamarabbi megkötésére. Tájékoztatja továbbá a Tanácsot az ezen eljárás során esetlegesen felmerülő nehézségekről, valamint a megállapodások megkötésének időpontjáról.

4. cikk

(1)   A főképviselő a GIZ által készített rendszeres beszámolók alapján jelentést tesz a Tanácsnak e határozat végrehajtásáról. Ezek a jelentések képezik majd a Tanács általi értékelés alapját.

(2)   A Bizottság jelentést tesz az 1. cikkben említett projekt végrehajtásának pénzügyi vonatkozásairól.

5. cikk

(1)   E határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

E határozatot a líbiai politikai helyzet fényében a 3. cikk (3) bekezdésében említett megállapodás megkötésétől számított 24 hónapon belül felül kell vizsgálni, illetve módosítani kell.

(2)   E határozat a 3. cikk (3) bekezdésében említett megállapodás megkötésétől számított 60 hónap elteltével hatályát veszti, kivéve ha a (2) bekezdés szerint lefolytatott felülvizsgálat eredményeképpen más irányú döntés születik. Mindezek mellett azonban a határozat a hatálybalépését követő hat hónap elteltével hatályát veszti, ha ezen időn belül megállapodás megkötésére nem kerül sor.

Kelt Luxembourgban, 2013. június 24-én.

a Tanács részéről

az elnök

C. ASHTON

---

MELLÉKLET

Program a hagyományos fegyverek Líbiában történő ellenőrzésére

1.   HÁTTÉR ÉS INDOKOLÁS

1.1.   Háttér

A 2011-es líbiai forradalom során a Kadhafi-rezsim elvesztette az ellenőrzést a hagyományosfegyver-arzenáljának jelentős része felett. Ennek eredményeképpen a fegyverek tárolására használt létesítményekbe az ellenzéki harcosok, civilek és katonák egyaránt bejuthattak. A harcok vége óta nem sikerült teljes mértékben visszaszerezni az ellenőrzést a fegyverarzenál felett, és a fegyverek terjedése és az azokkal való kereskedelem hatással van a szomszédos régiókban zajló konfliktusokra. A hagyományos fegyverek ráadásul a civilek otthonaiba is eljutottak, így a líbiai társadalom jelentős részének vannak a magántulajdonában hagyományos fegyverek. Ezen túlmenően, a fegyverek és lőszerek tárolására használt létesítmények környékét, a mezőgazdasági földterületeket és a közterületeket háborús robbanóanyag-maradványok (ERW) szennyezik.

Líbiai kormányzati intézmények szerint sürgető szükség van a hagyományos fegyverek és lőszerek fokozottabb központi ellenőrzésére Líbia egész területén. A líbiai kormányzati intézmények megállapították, hogy ennek az ellenőrzésnek a hatékony megvalósításához tudástranszferre, valamint megfelelő felszerelésekre és technikai kapacitásokra van szükség. Ezen túlmenően, az e területen tevékenykedő líbiai civil társadalmi szervezetek nem rendelkeznek a szükséges pénzügyi eszközökkel, és javítaniuk kell a technikai kapacitásaikat. E kihívásokra válaszul a Nemzetközi Együttműködési Társaság, a Deutsche Gesellschaft für internationale Zusammenarbeit (GIZ) GmbH (a továbbiakban: a GIZ) és a Líbia Védelmi Minisztériumának égisze alatt működő Líbiai Aknamentesítési Központ (LMAC) megállapodott egy, a hagyományos fegyverek területét érintő támogatási programról, a fizikai biztonságot és a készletkezelést (PSSM) is beleértve.

A GIZ által a német Külügyminisztériumhoz 2012 októberében benyújtott projektjavaslat alapján a Külügyminisztérium megbízta a GIZ-t a hagyományos fegyverzetellenőrzés Líbiában program (a továbbiakban: a program) végrehajtásával. A projekt időtartama 5 év (60 hónap), amely 4 szakaszra oszlik. A projekt becsült összköltségvetése 6 600 000 EUR, amelynek biztosítására két adományozó, a német Külügyminisztérium és az Unió közös társfinanszírozásában kerül sor. A német Külügyminisztérium hozzájárulása 1 600 000 EUR, az Unió hozzájárulása pedig legfeljebb 5 000 000 EUR. A végrehajtás irányításáért a GIZ lesz felelős.

A tevékenységek végrehajtása 2012. november 1-jén vette kezdetét, és 2017. október 31-én ér véget. A Külügyminisztérium fedezi majd a kapacitásfejlesztési modul költségeit, valamint a PSSM-modullal kapcsolatos minden olyan költséget, amely az Unió által nem támogatható.

A líbiai partnerek támogatására a következők formájában kerül majd sor: tudástranszfer hosszú és rövid távú szakértők révén, akik speciális képzéseket szerveznek és tartanak; anyagok és felszerelések, valamint némi pénzügyi hozzájárulás biztosítása az intézkedések kormányzati intézmények és szakosított intézmények általi végrehajtásához, a támogatásokat is beleértve.

A GIZ és a Külügyminisztérium közötti együttműködési megállapodások részleteit a GIZ és a Külügyminisztérium által 2005-ben aláírt keretmegállapodás tartalmazza.

A GIZ és a Bizottság közötti együttműködési megállapodások részleteit a GIZ és a Bizottság által aláírt megállapodás fogja tartalmazni.

1.2.   A KKBP-támogatás indokolása, láthatóság és fenntarthatóság

A hagyományos fegyvereknek és az azokhoz szükséges lőszereknek a 2011. februári eseményeket követően történő ellenőrizetlen elterjedése fokozta a bizonytalanságot Líbiában, a szomszédos országokban és a tágabb térségben, kiélezte a konfliktust és aláásta a konfliktust követő békeépítési folyamatot, ezáltal súlyosan veszélyeztetve a békét és a biztonságot. Ezen túlmenően a kézi- és könnyűfegyverek, valamint az azokhoz szükséges lőszerek tiltott felhalmozása és kereskedelme elleni küzdelemre vonatkozó EU-stratégia Afrikát nevezi meg mint a kézi- és könnyűfegyverek destabilizáló terjedése által súlyosbított belső konfliktusok hatásait leginkább elszenvedő kontinenst. A program számára nyújtott uniós támogatás célja, hogy válaszintézkedéseket hozzon ezekkel a fenyegetésekkel szemben, valamint biztosítja a biztonsági és a fejlesztési politika összhangját. A konfliktus alatt és után a líbiai népnek nyújtott uniós támogatás – és különösen a Stabilitási Eszköz rövid távú összetevője által a Dán Menekültügyi Tanács, a DanChurchAid és az aknákkal foglalkozó tanácsadó csoport részére a fel nem robbant hadianyagok eltávolítása céljából, valamint a kézi- és könnyűfegyverek, illetve a háborús robbanóanyag-maradványok veszélyeinek a polgári lakosság köreiben való nagyobb mértékű tudatosítása céljából nyújtott támogatás – nyomon követéseként az Unió elkötelezett amellett, hogy számos kérdésben továbbra is együttműködjön Líbiával, ideértve a biztonsági vonatkozású kérdéseket is.

Az Unió számára az Unión belül és az Unió kétoldalú kapcsolatai révén rendelkezésre álló eszközök teljes kihasználása érdekében az EU a programot közös társfinanszírozás útján fogja támogatni annak céljából, hogy a műszaki és irányítási kapacitás és rendszerek megosztása révén hatékonnyá tegye a támogatást, valamint hogy ösztönözze a közös nyomonkövetési, értékelési és számviteli eljárások alkalmazását.

A fenntartható fejlődésre irányuló nemzetközi együttműködési szolgáltatások terén működő egyik legfontosabb szervezetként a GIZ-nek hosszú időre visszanyúló tapasztalata van a saját és partnerei láthatóságának biztosításában. A GIZ-nek erre a célra saját szervezeti kommunikációs osztálya van, amelynek speciális külső kommunikációs eszközök állnak a rendelkezésére. Az Unió láthatósága így megfelelő márkaépítés és tájékoztatás útján lesz biztosítva, ami hangsúlyozza az Unió szerepét, biztosítja az uniós intézkedések átláthatóságát, továbbá felhívja a meghatározott célközönségek és a nyilvánosság figyelmét az intézkedés okaira, az intézkedéshez nyújtott uniós támogatásra és e támogatás eredményeire. A tájékoztatás különböző kiadványok és jelentések, események, fényképek, videobeszámolók, stb. formáját öltheti. A projekt keretében készült anyagokon jól látható helyen fel kell tüntetni az Unió zászlaját, a zászló helyes használatára és reprodukciójára vonatkozó uniós iránymutatásoknak megfelelően.

A projekt célja a tervezett intézkedések fenntarthatóságának biztosítása a különleges struktúrája és a többszintű megközelítés révén. Közepes távú, ötéves időtartamú projektként került kidolgozásra, áthidalva ezáltal a rövid távú vészhelyzeti műveletek és a fenntartható fejlődés előmozdítására irányuló hosszú távú projektek közötti szakadékot. A líbiai partnerek kezdettől fogva részt vesznek a projekt kidolgozásában, ami biztosítja a lehető legnagyobb mértékű nemzeti szerepvállalást, és öt év múlva, egy hathónapos átadási szakaszt követően végül e partnerek készen állnak majd a teljes felelősség átvételére. Ezen túlmenően, a GIZ különböző szinteken fog tevékenykedni: együttműködik majd állami intézményekkel, nem kormányzati szervezetekkel és a civil társadalommal, valamint a nemzetközi adományozókkal. Annak érdekében, hogy biztosított legyen a projekt keretébe tartozó tevékenységeknek egy olyan ingatag helyzetű országban való folytatása, mint Líbia, a projekt kockázatkezelési elemmel is rendelkezik. Az intézkedéseknek a projektidőtartam lejártát követő fenntarthatóságának elősegítésére a projekt humánkapacitás-fejlesztési, intézményfejlesztési és regionális hálózatépítési elemmel is kiegészül. Ez azt jelenti, hogy megnövekednek a kapacitások annak biztosítása céljából, hogy a líbiai állami intézmények a jövőben adott esetben meg tudják tenni a szükséges kezdeményezéseket.

2.   CÉLOK

2.1.   Általános cél

A program célja, hogy támogassa a líbiai állami intézményeket a Líbiában fellelhető hagyományos fegyverek és lőszerek feletti hatékony nemzeti ellenőrzés gyakorlásában, továbbá hogy minimálisra csökkentse a hagyományos fegyverek és az azokhoz szükséges lőszerek illegális elterjedésének kockázatát, valamint hogy kezelje a líbiai fegyveres konfliktus biztonsági vonatkozású következményeit. A projekt célja különösen a hagyományos fegyverek és lőszerek ellenőrzése területén működő líbiai állami intézmények és nem kormányzati szervezetek megerősítése. A projekt a regionális együttműködés előmozdítását is ösztönözni fogja.

2.2.   Konkrét célok

| i. | a hagyományos fegyverek ellenőrzése és az aknamentesítés területének felügyeletével és koordinációjával megbízott líbiai állami intézmények (LMAC) támogatása a feladataik ellátása során; |
| --- | --- |

i.

a hagyományos fegyverek ellenőrzése és az aknamentesítés területének felügyeletével és koordinációjával megbízott líbiai állami intézmények (LMAC) támogatása a feladataik ellátása során;

| ii. | a hagyományos fegyverek ellenőrzése és az aknamentesítés területén tevékenykedő líbiai nem kormányzati szervezetek megerősítése az érdekvédelmi, a felvilágosítási és a műszaki feladataik ellátásában; |
| --- | --- |

ii.

a hagyományos fegyverek ellenőrzése és az aknamentesítés területén tevékenykedő líbiai nem kormányzati szervezetek megerősítése az érdekvédelmi, a felvilágosítási és a műszaki feladataik ellátásában;

| iii. | a PSSM területén koordinációs és felügyeleti szerepkörrel bíró líbiai állami intézmények támogatása a PSSM tárgykörébe tartozó intézkedések kidolgozásában, összehangolásában és végrehajtásában; |
| --- | --- |

iii.

a PSSM területén koordinációs és felügyeleti szerepkörrel bíró líbiai állami intézmények támogatása a PSSM tárgykörébe tartozó intézkedések kidolgozásában, összehangolásában és végrehajtásában;

| iv. | a készletkezelési tevékenységek végrehajtásának közvetlen támogatása, ideértve a tároló létesítmények lakott területekről való áthelyezését, a lőszerraktárak nemzeti szabványok szerint történő helyreállítását, valamint ideiglenes lőszertároló egységek biztosítását és kialakítását; |
| --- | --- |

iv.

a készletkezelési tevékenységek végrehajtásának közvetlen támogatása, ideértve a tároló létesítmények lakott területekről való áthelyezését, a lőszerraktárak nemzeti szabványok szerint történő helyreállítását, valamint ideiglenes lőszertároló egységek biztosítását és kialakítását;

| v. | a regionális együttműködés előmozdítása, valamint a PSSM-el és a hagyományos fegyverek elterjedésével és tiltott felhalmozásával kapcsolatos ismeretek megosztásának és az egymástól tanulásnak az ösztönzése. |
| --- | --- |

v.

a regionális együttműködés előmozdítása, valamint a PSSM-el és a hagyományos fegyverek elterjedésével és tiltott felhalmozásával kapcsolatos ismeretek megosztásának és az egymástól tanulásnak az ösztönzése.

3.   A PROJEKT MODULJAI ÉS A VÁRT EREDMÉNYEK

A projekt két meghatározott modulból áll:

| 3.1. | Kapacitásfejlesztés (a német Külügyminisztérium finanszírozásával) és |
| --- | --- |

3.1.

Kapacitásfejlesztés (a német Külügyminisztérium finanszírozásával) és

| 3.2. | PSSM (az Unió finanszírozásával) |
| --- | --- |

3.2.

PSSM (az Unió finanszírozásával)

3.1.   Kapacitásfejlesztés (a német Külügyminisztérium finanszírozásával)

E modul célja a hagyományos fegyverek ellenőrzése és az aknamentesítés területének felügyeletével és koordinációjával megbízott líbiai állami intézmények, valamint a fegyverek ellenőrzése és az aknamentesítés területén tevékenykedő líbiai nem kormányzati szervezetek kapacitásainak megerősítése. Idetartozik a szervezetfejlesztés előmozdítása, a pénzgazdálkodás javítása és a minőségirányítás, valamint a technikai készségek fejlesztése.

Ez a modul – a program általános céljával összhangban – megvalósítja a nemzeti szerepvállalás elvét, és az a célja, hogy a hosszú távú fenntarthatóság célját szem előtt tartva megerősítse a líbiai intézményeket és képességeket. A kapacitásfejlesztés két dologra összpontosít. A figyelem középpontjában elsősorban a líbiai aknamentesítéssel foglalkozó nemzeti hatóság, a Védelmi Minisztérium részét képező LMAC áll. A másodlagos figyelem pedig az aknamentesítési és felvilágosítási tevékenységekben részt vevő líbiai civil társadalmi szervezetekre vetül.

1. eredmény: Meghatározásra és minősítésre kerülnek a LMAC-nak, a líbiai Külügyminisztérium által a hagyományos fegyverek ellenőrzése és az aknamentesítés területének felügyeletével és koordinációjával megbízott líbiai nemzeti intézménynek a képzéssel és felszereléssel kapcsolatos igényei. Az LMAC kidolgozza többek között a szervezetfejlesztés, a pénzgazdálkodás és a minőségirányítás területén az intézményi kapacitások megerősítésére irányuló stratégiákat.

| 1. tevékenység | : | Az intézményi kapacitásokra vonatkozó igényfelmérés összeállítása és elemzése |
| --- | --- | --- |
| 2. tevékenység | : | Üzleti terv és minőségbiztosítási rendszer kidolgozása |
| 3. tevékenység | : | A fegyver- és lőszerraktárak személyzetének oktatására és képzésére vonatkozó keretprogram létrehozása |
| 4. tevékenység | : | A partnerintézmény (LMAC) koordinációs irodái létrehozásának támogatása |

1. tevékenység

:

Az intézményi kapacitásokra vonatkozó igényfelmérés összeállítása és elemzése

2. tevékenység

:

Üzleti terv és minőségbiztosítási rendszer kidolgozása

3. tevékenység

:

A fegyver- és lőszerraktárak személyzetének oktatására és képzésére vonatkozó keretprogram létrehozása

4. tevékenység

:

A partnerintézmény (LMAC) koordinációs irodái létrehozásának támogatása

Eredmény:

| — | a projekt tizennyolcadik hónapjának végére lezajlik és dokumentumokkal alátámasztásra kerül az LMAC intézményi kapacitásának fejlesztésére vonatkozó igényfelmérés, |
| --- | --- |

—

a projekt tizennyolcadik hónapjának végére lezajlik és dokumentumokkal alátámasztásra kerül az LMAC intézményi kapacitásának fejlesztésére vonatkozó igényfelmérés,

| — | az adott intézmény (LMAC) a projekt 30. hónapjának végére kidolgozza az üzleti tervét és a minőségirányítási eljárást, |
| --- | --- |

—

az adott intézmény (LMAC) a projekt 30. hónapjának végére kidolgozza az üzleti tervét és a minőségirányítási eljárást,

| — | az adott intézmény (LMAC) a projekt 30. hónapjának végére megfelelő felszereléssel rendelkezik, |
| --- | --- |

—

az adott intézmény (LMAC) a projekt 30. hónapjának végére megfelelő felszereléssel rendelkezik,

| — | a partnerintézménnyel (LMAC) együttműködésben kidolgozásra kerül a képzési keretrendszer. |
| --- | --- |

—

a partnerintézménnyel (LMAC) együttműködésben kidolgozásra kerül a képzési keretrendszer.

E tevékenységek további eredménye(i) a projekt hatodik hónapjának végére kerül(nek) meghatározásra, az LMAC-vel együttműködésben. A líbiai Külügyminisztérium nemrégiben kijelölte a partnerintézményt, ezért a lehető leghamarabb sor fog kerülni a vonatkozó mutatók meghatározására.

2. eredmény: Meghatározásra és minősítésre kerülnek a hagyományos fegyverek ellenőrzése és az aknamentesítés területén tevékenykedő líbiai nem kormányzati szervezeteknek a képzéssel és felszereléssel kapcsolatos igényei. Megerősítésre kerülnek az említett nem kormányzati szervezetek kapacitásai, különösen a vezetést, a pénzgazdálkodást és a műszaki készségeket illetően.

| 1. tevékenység | : | Vezetői és pénzgazdálkodási képzés |
| --- | --- | --- |
| 2. tevékenység | : | Műszaki képzési intézkedések az aknamentesítés területén |

1. tevékenység

:

Vezetői és pénzgazdálkodási képzés

2. tevékenység

:

Műszaki képzési intézkedések az aknamentesítés területén

Eredmény:

| — | 2013-ban, 2014-ben és 2015-ben évente három vezetői képzésre kerül sor a nem kormányzati szervezetek számára. |
| --- | --- |

—

2013-ban, 2014-ben és 2015-ben évente három vezetői képzésre kerül sor a nem kormányzati szervezetek számára.

3.2   PSSM (az Unió finanszírozásával)

| 1. tevékenység | : | A PSSM-re vonatkozó nemzeti stratégia és operatív szabványeljárások kidolgozása |
| --- | --- | --- |
| 2. tevékenység | : | A PSSM-kérdésekre vonatkozó képzési keret kiépítése |
| 3. tevékenység | : | A lőszertároló létesítmények helyreállítása és biztonsági kezelése |
| 4. tevékenység | : | Ideiglenes tárolóegységek biztosítása |
| 5. tevékenység | : | A lőszertároló létesítmények áthelyezése |
| 6. tevékenység | : | Lőszerkészletek újrahasznosításának lehetőségei |
| 7. tevékenység | : | A PSSM-kérdésekkel kapcsolatban folytatott regionális együttműködés |
| 8. tevékenység | : | Ellenálló kockázatkezelési rendszer létrehozása |

1. tevékenység

:

A PSSM-re vonatkozó nemzeti stratégia és operatív szabványeljárások kidolgozása

2. tevékenység

:

A PSSM-kérdésekre vonatkozó képzési keret kiépítése

3. tevékenység

:

A lőszertároló létesítmények helyreállítása és biztonsági kezelése

4. tevékenység

:

Ideiglenes tárolóegységek biztosítása

5. tevékenység

:

A lőszertároló létesítmények áthelyezése

6. tevékenység

:

Lőszerkészletek újrahasznosításának lehetőségei

7. tevékenység

:

A PSSM-kérdésekkel kapcsolatban folytatott regionális együttműködés

8. tevékenység

:

Ellenálló kockázatkezelési rendszer létrehozása

3.2.1   A PSSM-re vonatkozó nemzeti stratégia és operatív szabványeljárások kidolgozása

Célok:

Ez a tevékenység előmozdítja a készletkezelésben részt vevő líbiai intézmények közötti koordinációt, és javítja a készletkezelési eljárások végrehajtásának a minőségét, ezáltal pedig erősíti a hagyományos fegyverek és lőszerek készleteinek a biztonságát. A PSSM területén koordinációs és felügyeleti szerepkörrel bíró líbiai állami intézmények képesek lesznek a PSSM tárgykörébe tartozó intézkedések kidolgozására, összehangolására és végrehajtására.

Leírás:

| — | a PSSM-hez kapcsolódó területekre vonatkozó meglévő nemzeti stratégiák és operatív szabványeljárások részletes áttekintése és felülvizsgálata, valamint a tanulságok levonása új nemzeti stratégia és módosított operatív szabványeljárások kidolgozása céljával; |
| --- | --- |

—

a PSSM-hez kapcsolódó területekre vonatkozó meglévő nemzeti stratégiák és operatív szabványeljárások részletes áttekintése és felülvizsgálata, valamint a tanulságok levonása új nemzeti stratégia és módosított operatív szabványeljárások kidolgozása céljával;

| — | a levont tanulságok és a nemzeti stratégia szélesebb körvonalainak ismertetése és megvitatása egy valamennyi érintett fél (ideértve a Belügyminisztériumot, a Védelmi Minisztériumot, a Külügyminisztériumot, a Líbia Fegyveres Erőket, a Nemzetőrséget és a nemzeti nem kormányzati szervezeteket) részvételével zajló konzultációs folyamat során; |
| --- | --- |

—

a levont tanulságok és a nemzeti stratégia szélesebb körvonalainak ismertetése és megvitatása egy valamennyi érintett fél (ideértve a Belügyminisztériumot, a Védelmi Minisztériumot, a Külügyminisztériumot, a Líbia Fegyveres Erőket, a Nemzetőrséget és a nemzeti nem kormányzati szervezeteket) részvételével zajló konzultációs folyamat során;

| — | szervezésbeli támogatás és technikai szakértelem biztosítása a nemzeti stratégia és az operatív szabványeljárások kidolgozásáért felelős líbiai hatóság számára; |
| --- | --- |

—

szervezésbeli támogatás és technikai szakértelem biztosítása a nemzeti stratégia és az operatív szabványeljárások kidolgozásáért felelős líbiai hatóság számára;

| — | az illetékes nemzeti intézmény támogatása a PSSM-re vonatkozó nemzeti stratégia és operatív szabványeljárások véglegesítése érdekében az érintett felekkel folytatott stratégia-felülvizsgálati és konszenzus-kialakítási folyamat előmozdítása céljából. |
| --- | --- |

—

az illetékes nemzeti intézmény támogatása a PSSM-re vonatkozó nemzeti stratégia és operatív szabványeljárások véglegesítése érdekében az érintett felekkel folytatott stratégia-felülvizsgálati és konszenzus-kialakítási folyamat előmozdítása céljából.

Eredmény:

| — | a PSSM területét felölelő nemzeti stratégia kidolgozása; |
| --- | --- |

—

a PSSM területét felölelő nemzeti stratégia kidolgozása;

| — | a PSSM-re vonatkozó operatív szabványeljárások kidolgozása. |
| --- | --- |

—

a PSSM-re vonatkozó operatív szabványeljárások kidolgozása.

3.2.2   A PSSM-kérdésekre vonatkozó képzési keret kiépítése

Célok:

A tevékenységnek köszönhetően javul a fegyver- és lőszerraktárak személyzetének képzettségi szintje, ami hozzájárul ahhoz, hogy ezen létesítményekben magasabb fokú legyen a biztonság.

Leírás:

| — | A PSSM-hez kapcsolódó területeken a meglévő képzési igényfelmérések áttekintése és a tanulságok levonása új képzési keret kidolgozásának céljával; |
| --- | --- |

—

A PSSM-hez kapcsolódó területeken a meglévő képzési igényfelmérések áttekintése és a tanulságok levonása új képzési keret kidolgozásának céljával;

| — | felmérés végzése a meglévő és a tervezett partnerszervezetekről és képzési intézményekről a PSSM-mel kapcsolatos képzések tekintetében; |
| --- | --- |

—

felmérés végzése a meglévő és a tervezett partnerszervezetekről és képzési intézményekről a PSSM-mel kapcsolatos képzések tekintetében;

| — | az érintett felek közötti konzultációs folyamat elősegítése a PSSM-re vonatkozó jövőbeli nemzeti képzési keret tág körvonalainak és legfontosabb célkitűzéseinek a meghatározása céljából; |
| --- | --- |

—

az érintett felek közötti konzultációs folyamat elősegítése a PSSM-re vonatkozó jövőbeli nemzeti képzési keret tág körvonalainak és legfontosabb célkitűzéseinek a meghatározása céljából;

| — | a képzési keret líbiai és nemzetközi szakértőket egyaránt magában foglaló szakértői csoport általi kidolgozásának az elősegítése. A képzési keret elemei között szerepelnek a következők: a célcsoport meghatározása, a célcsoport elérésének és kiválasztásának stratégiája, a képzési program kidolgozása, a képzési módszerek meghatározása, időkeret, személyzeti koncepció, költségkalkuláció, valamint egy dokumentációs és értékelési rendszer kidolgozása. |
| --- | --- |

—

a képzési keret líbiai és nemzetközi szakértőket egyaránt magában foglaló szakértői csoport általi kidolgozásának az elősegítése. A képzési keret elemei között szerepelnek a következők: a célcsoport meghatározása, a célcsoport elérésének és kiválasztásának stratégiája, a képzési program kidolgozása, a képzési módszerek meghatározása, időkeret, személyzeti koncepció, költségkalkuláció, valamint egy dokumentációs és értékelési rendszer kidolgozása.

Eredmény:

| — | az érintett felek konzultációs folyamatának és a kidolgozási folyamatnak az elősegítését célzó szakmai találkozók lebonyolítása; |
| --- | --- |

—

az érintett felek konzultációs folyamatának és a kidolgozási folyamatnak az elősegítését célzó szakmai találkozók lebonyolítása;

| — | a képzési keret kidolgozása. |
| --- | --- |

—

a képzési keret kidolgozása.

3.2.3   A lőszertároló létesítmények helyreállítása és biztonsági kezelése

Célok:

A hagyományos fegyverek és lőszerek tárolására használt létesítményekben a lopás, a fosztogatás és az azokba való illetéktelen behatolás jelentősen csökken.

Leírás:

| — | A lőszertároló létesítményekről jelenleg rendelkezésre álló felmérések, valamint a lakott területen található, nem biztonságos fegyver- és lőszerraktárokról készült közösségi jelentések felülvizsgálata, és az ezen felülvizsgálat eredményeit részletező jelentés elkészítése; |
| --- | --- |

—

A lőszertároló létesítményekről jelenleg rendelkezésre álló felmérések, valamint a lakott területen található, nem biztonságos fegyver- és lőszerraktárokról készült közösségi jelentések felülvizsgálata, és az ezen felülvizsgálat eredményeit részletező jelentés elkészítése;

| — | a kísérleti terv keretében helyrehozandó lőszertároló létesítmények kiválasztására az illetékes líbiai intézmények által alkalmazandó rangsorolási eljárás elősegítése; |
| --- | --- |

—

a kísérleti terv keretében helyrehozandó lőszertároló létesítmények kiválasztására az illetékes líbiai intézmények által alkalmazandó rangsorolási eljárás elősegítése;

| — | megbízás kiadása technikai megvalósíthatósági tanulmány készítésére és épületfelmérést végző csoportok számára a költség-hatékony helyreállítási lehetőségek kidolgozása érdekében; |
| --- | --- |

—

megbízás kiadása technikai megvalósíthatósági tanulmány készítésére és épületfelmérést végző csoportok számára a költség-hatékony helyreállítási lehetőségek kidolgozása érdekében;

| — | a helyreállítandó lőszertároló létesítmények kiválasztására vonatkozó konszenzusos megállapodás kialakításának elősegítése. A döntéshozatali folyamatban az alábbi kiválasztási kritériumok is szerepelnek: nemzeti kiválasztási prioritások; a helyi lakosságot fenyegető biztonsági veszélyek; az illetékes biztonsági szereplők (katonai tanácsok stb.) által megadott belépési engedély, operatív és pénzügyi korlátok és közösségi preferenciák; |
| --- | --- |

—

a helyreállítandó lőszertároló létesítmények kiválasztására vonatkozó konszenzusos megállapodás kialakításának elősegítése. A döntéshozatali folyamatban az alábbi kiválasztási kritériumok is szerepelnek: nemzeti kiválasztási prioritások; a helyi lakosságot fenyegető biztonsági veszélyek; az illetékes biztonsági szereplők (katonai tanácsok stb.) által megadott belépési engedély, operatív és pénzügyi korlátok és közösségi preferenciák;

| — | a technikai felmérés kiszervezésének és a megbízás kidolgozásának elősegítése, valamint az érintett helyreállítási projektekre vonatkozó szerződéskötési eljárás megkönnyítése; |
| --- | --- |

—

a technikai felmérés kiszervezésének és a megbízás kidolgozásának elősegítése, valamint az érintett helyreállítási projektekre vonatkozó szerződéskötési eljárás megkönnyítése;

| — | a közös nyomon követés és minőség-ellenőrzés elősegítése; |
| --- | --- |

—

a közös nyomon követés és minőség-ellenőrzés elősegítése;

| — | a kísérleti programban részt vevő lőszertároló létesítményekre vonatkozó biztonsági és védelmi koncepció kidolgozásának elősegítése; |
| --- | --- |

—

a kísérleti programban részt vevő lőszertároló létesítményekre vonatkozó biztonsági és védelmi koncepció kidolgozásának elősegítése;

| — | a kísérleti programban részt vevő lőszertároló létesítmények biztonsági felszereléssel való ellátása; |
| --- | --- |

—

a kísérleti programban részt vevő lőszertároló létesítmények biztonsági felszereléssel való ellátása;

| — | képzés biztosítása a tároló létesítmények leendő személyzetének. |
| --- | --- |

—

képzés biztosítása a tároló létesítmények leendő személyzetének.

Eredmény:

| — | Meghatározott számú lőszertároló létesítmény helyreállítására kerül sor (a pontos számokat az 1. fázis végén határozzák meg). |
| --- | --- |

—

Meghatározott számú lőszertároló létesítmény helyreállítására kerül sor (a pontos számokat az 1. fázis végén határozzák meg).

3.2.4   Ideiglenes tárolóegységek biztosítása

Célok:

E tevékenység eredményeképpen javul a líbiai hagyományos fegyverek egyes készleteinek az ellenőrzése, csökken a lopások kockázata és javul a polgári lakosságnak az ellenőrizetlen robbantásoktól való védelme.

Leírás:

| — | megbízás kiadása az ideiglenes tárolóegységgé való átalakításra potenciálisan alkalmas létesítmények felmérésére és az ideiglenes tárolóegységek létrehozásának költség-hatékony lehetőségeiről szóló megvalósíthatósági tanulmány elkészítésére. A felmérés eredménye jelentésben kerül részletezésre, amelyben szerepel, hogy hol alakítják majd ki az ideiglenes tárolóegységeket, és azok milyen technikai specifikációval bírnak majd; |
| --- | --- |

—

megbízás kiadása az ideiglenes tárolóegységgé való átalakításra potenciálisan alkalmas létesítmények felmérésére és az ideiglenes tárolóegységek létrehozásának költség-hatékony lehetőségeiről szóló megvalósíthatósági tanulmány elkészítésére. A felmérés eredménye jelentésben kerül részletezésre, amelyben szerepel, hogy hol alakítják majd ki az ideiglenes tárolóegységeket, és azok milyen technikai specifikációval bírnak majd;

| — | az ideiglenes tárolóegységek felépítése helyének kiválasztására vonatkozó konszenzusos döntéshozatali folyamat elősegítése. A döntéshozatali folyamatban az alábbi kiválasztási kritériumok is szerepelnek: nemzeti kiválasztási prioritások; a helyi lakosságot fenyegető biztonsági veszélyek; az illetékes biztonsági szereplők (katonai tanácsok stb.) által megadott belépési engedély, operatív és pénzügyi korlátok és közösségi preferenciák; |
| --- | --- |

—

az ideiglenes tárolóegységek felépítése helyének kiválasztására vonatkozó konszenzusos döntéshozatali folyamat elősegítése. A döntéshozatali folyamatban az alábbi kiválasztási kritériumok is szerepelnek: nemzeti kiválasztási prioritások; a helyi lakosságot fenyegető biztonsági veszélyek; az illetékes biztonsági szereplők (katonai tanácsok stb.) által megadott belépési engedély, operatív és pénzügyi korlátok és közösségi preferenciák;

| — | a technikai felmérés kiszervezésének és a megbízás kidolgozásának elősegítése, valamint az érintett építési projektekre vonatkozó szerződéskötési eljárás megkönnyítése; |
| --- | --- |

—

a technikai felmérés kiszervezésének és a megbízás kidolgozásának elősegítése, valamint az érintett építési projektekre vonatkozó szerződéskötési eljárás megkönnyítése;

| — | a közös nyomon követés és minőség-ellenőrzés elősegítése; |
| --- | --- |

—

a közös nyomon követés és minőség-ellenőrzés elősegítése;

| — | az egyes ideiglenes tárolóegységekre vonatkozó biztonsági és védelmi koncepció kidolgozásának elősegítése; |
| --- | --- |

—

az egyes ideiglenes tárolóegységekre vonatkozó biztonsági és védelmi koncepció kidolgozásának elősegítése;

| — | a kiválasztott ideiglenes tárolóegységek biztonsági felszereléssel való ellátása; |
| --- | --- |

—

a kiválasztott ideiglenes tárolóegységek biztonsági felszereléssel való ellátása;

| — | képzés biztosítása a tároló létesítmények leendő személyzetének. |
| --- | --- |

—

képzés biztosítása a tároló létesítmények leendő személyzetének.

Eredmény:

| — | Meghatározott számú ideiglenes lőszertároló létesítmény kerül kialakításra (a pontos számokat az 1. fázis végén határozzák meg). |
| --- | --- |

—

Meghatározott számú ideiglenes lőszertároló létesítmény kerül kialakításra (a pontos számokat az 1. fázis végén határozzák meg).

3.2.5.   A lőszertároló létesítmények áthelyezése

Célok:

E tevékenység végrehajtásának köszönhetően javulni fog a lőszertároló létesítmények biztonsága, valamint a lakott területek biztonsági helyzete.

Leírás:

| — | megbízás kiadása a Líbia-szerte elhelyezkedő, áthelyezendő létesítmények felmérésére; |
| --- | --- |

—

megbízás kiadása a Líbia-szerte elhelyezkedő, áthelyezendő létesítmények felmérésére;

| — | megbízás kiadása a lőszertároló létesítmények elszállításának/áthelyezésének költség-hatékony lehetőségeiről és az áthelyezés utáni lehetséges új helyszínekről szóló megvalósíthatósági tanulmány és kapcsolódó jelentés elkészítésére; |
| --- | --- |

—

megbízás kiadása a lőszertároló létesítmények elszállításának/áthelyezésének költség-hatékony lehetőségeiről és az áthelyezés utáni lehetséges új helyszínekről szóló megvalósíthatósági tanulmány és kapcsolódó jelentés elkészítésére;

| — | az áthelyezendő lőszertároló létesítmények kiválasztására alkalmazott konszenzusos döntéshozatal megkönnyítése. A döntéshozatali folyamatban az alábbi kiválasztási kritériumok is szerepelnek: nemzeti kiválasztási prioritások; a helyi lakosságot fenyegető biztonsági veszélyek; az illetékes biztonsági szereplők (katonai tanácsok stb.) által megadott belépési engedély, operatív és pénzügyi korlátok és közösségi preferenciák. |
| --- | --- |

—

az áthelyezendő lőszertároló létesítmények kiválasztására alkalmazott konszenzusos döntéshozatal megkönnyítése. A döntéshozatali folyamatban az alábbi kiválasztási kritériumok is szerepelnek: nemzeti kiválasztási prioritások; a helyi lakosságot fenyegető biztonsági veszélyek; az illetékes biztonsági szereplők (katonai tanácsok stb.) által megadott belépési engedély, operatív és pénzügyi korlátok és közösségi preferenciák.

| — | a technikai felmérés kiszervezésének és a megbízás kidolgozásának elősegítése, valamint az érintett áthelyezési/átszállítási projektekre vonatkozó szerződéskötési eljárás megkönnyítése; |
| --- | --- |

—

a technikai felmérés kiszervezésének és a megbízás kidolgozásának elősegítése, valamint az érintett áthelyezési/átszállítási projektekre vonatkozó szerződéskötési eljárás megkönnyítése;

| — | a közös nyomon követés és minőség-ellenőrzés elősegítése. |
| --- | --- |

—

a közös nyomon követés és minőség-ellenőrzés elősegítése.

Eredmény:

| — | Meghatározott számú lőszertároló létesítmény áthelyezésére kerül sor (a pontos számokat az 1. fázis végén határozzák meg). |
| --- | --- |

—

Meghatározott számú lőszertároló létesítmény áthelyezésére kerül sor (a pontos számokat az 1. fázis végén határozzák meg).

3.2.6   Lőszerkészletek újrahasznosításának lehetőségei

Célok:

Megvalósíthatósági tanulmány összeállítása a meglevő lőszerkészletek újrahasznosítás útján történő csökkentésének lehetőségeiről, ami ösztönzőként hatna a hagyományos fegyverek megsemmisítésére.

Leírás:

| — | a feladatok meghatározása az illetékes líbiai hatóságokkal együttműködésben; |
| --- | --- |

—

a feladatok meghatározása az illetékes líbiai hatóságokkal együttműködésben;

| — | a nemzetközi pályázati és kiválasztási eljárás előmozdítása; |
| --- | --- |

—

a nemzetközi pályázati és kiválasztási eljárás előmozdítása;

| — | megbízás kiadása megvalósíthatósági tanulmány végzésére; |
| --- | --- |

—

megbízás kiadása megvalósíthatósági tanulmány végzésére;

| — | a megvalósíthatósági tanulmány közös minőség-ellenőrzésének az elősegítése; |
| --- | --- |

—

a megvalósíthatósági tanulmány közös minőség-ellenőrzésének az elősegítése;

| — | a tanulmány eredményeinek megosztása az illetékes líbiai érdekeltekkel; |
| --- | --- |

—

a tanulmány eredményeinek megosztása az illetékes líbiai érdekeltekkel;

| — | segítségnyújtás a tanulmány fordításában és nyomtatásában. |
| --- | --- |

—

segítségnyújtás a tanulmány fordításában és nyomtatásában.

Eredmény:

| — | jelentéstétel a rendelkezésre álló lőszerkészletek újrahasznosítás útján történő csökkentésének lehetőségeiről szóló megvalósíthatósági tanulmányról; |
| --- | --- |

—

jelentéstétel a rendelkezésre álló lőszerkészletek újrahasznosítás útján történő csökkentésének lehetőségeiről szóló megvalósíthatósági tanulmányról;

| — | szakmai találkozó az eredmények megosztására. |
| --- | --- |

—

szakmai találkozó az eredmények megosztására.

3.2.7   A PSSM-kérdésekkel kapcsolatban folytatott regionális együttműködés

Célok:

a tevékenység előmozdítja a regionális együttműködést és koordinációt, ezáltal erősíti a térségben a hagyományos fegyverek ellenőrzése és a készletkezelés terén érintett állami intézmények és nem kormányzati szervezetek szakértelmét és kapacitását.

Leírás:

| — | legfeljebb két, egyenként kétnapos regionális konferencia megszervezésének a támogatása, amelyek a párbeszéd, az információ- és az ismeret-megosztás, a társaktól való tanulás regionális fórumaiként szolgálnak, hármas megközelítést alkalmazva: i. az állami intézményekből delegált magas beosztású résztvevők; ii. a készletkezelés területén jártas, technikai megvalósításért felelős szakemberek; iii. nem kormányzati szervezetek; a konferenciákon számos előadásra és szakmai találkozók megszervezésére kerül sor. |
| --- | --- |

—

legfeljebb két, egyenként kétnapos regionális konferencia megszervezésének a támogatása, amelyek a párbeszéd, az információ- és az ismeret-megosztás, a társaktól való tanulás regionális fórumaiként szolgálnak, hármas megközelítést alkalmazva: i. az állami intézményekből delegált magas beosztású résztvevők; ii. a készletkezelés területén jártas, technikai megvalósításért felelős szakemberek; iii. nem kormányzati szervezetek; a konferenciákon számos előadásra és szakmai találkozók megszervezésére kerül sor.

| — | az előadások és a szakmai találkozók témáival kapcsolatos döntéshozatal megkönnyítése; |
| --- | --- |

—

az előadások és a szakmai találkozók témáival kapcsolatos döntéshozatal megkönnyítése;

| — | a lehetséges résztvevők és előadók azonosításának a megkönnyítése, az EU-ból, a líbiai partnerektől és a szomszédos országokból érkező segítséggel; |
| --- | --- |

—

a lehetséges résztvevők és előadók azonosításának a megkönnyítése, az EU-ból, a líbiai partnerektől és a szomszédos országokból érkező segítséggel;

| — | a konferenciamenedzsmentet, a nyilvánossággal folytatott kommunikációt és a dokumentáció elkészítését biztosító vállalkozás megbízása és a rá vonatkozó szerződtetési eljárás kidolgozásának a megkönnyítése. |
| --- | --- |

—

a konferenciamenedzsmentet, a nyilvánossággal folytatott kommunikációt és a dokumentáció elkészítését biztosító vállalkozás megbízása és a rá vonatkozó szerződtetési eljárás kidolgozásának a megkönnyítése.

Eredmény:

| — | legfeljebb két, egyenként kétnapos konferencia két és fél éves időintervallumban, legfeljebb 45 résztvevővel. |
| --- | --- |

—

legfeljebb két, egyenként kétnapos konferencia két és fél éves időintervallumban, legfeljebb 45 résztvevővel.

3.2.8   Ellenálló kockázatkezelési rendszer létrehozása

Célok:

A projekt körébe tartozó tevékenységek eredményes és konfliktusérzékeny végrehajtásának támogatása egy kockázatok szempontjából kihívást jelentő környezetben, ideértve az instabil közbiztonságot, a számos fegyveres csoportot és a biztonsági fenyegetettség folytonos változását.

Leírás:

| — | konfliktusérzékeny programtervezést célzó projektirányvonalak kidolgozása „a ne okozz kárt” megközelítéssel összhangban, amely a projekttevékenységeknek a nem szándékos negatív hatásokat minimálisra csökkentő módon történő végrehajtását jelenti; |
| --- | --- |

—

konfliktusérzékeny programtervezést célzó projektirányvonalak kidolgozása „a ne okozz kárt” megközelítéssel összhangban, amely a projekttevékenységeknek a nem szándékos negatív hatásokat minimálisra csökkentő módon történő végrehajtását jelenti;

| — | kockázat- és veszélyelemzés végzése, valamint biztonsági koncepció kidolgozása, ideértve a programra irányuló operatív szabványeljárások kidolgozását is, a személyzet és a projekteszközök biztonságának maximalizálása érdekében; |
| --- | --- |

—

kockázat- és veszélyelemzés végzése, valamint biztonsági koncepció kidolgozása, ideértve a programra irányuló operatív szabványeljárások kidolgozását is, a személyzet és a projekteszközök biztonságának maximalizálása érdekében;

| — | folyamatos helyszíni kockázat- és veszélyfigyelés, valamint a projekt személyzetének és műveleteinek biztosított helyszíni kockázati tanácsadási szolgáltatások; |
| --- | --- |

—

folyamatos helyszíni kockázat- és veszélyfigyelés, valamint a projekt személyzetének és műveleteinek biztosított helyszíni kockázati tanácsadási szolgáltatások;

| — | a projekt személyzetének és értékeinek védelmét célzó biztonsági felszerelés biztosítása; |
| --- | --- |

—

a projekt személyzetének és értékeinek védelmét célzó biztonsági felszerelés biztosítása;

| — | rugalmas projektirányítási eszközök kidolgozása annak érdekében, hogy a projekt a biztonsági helyzet rosszabbodása esetén is végrehajtható legyen, és ezen belül különösen távirányítási képességek kiépítése. |
| --- | --- |

—

rugalmas projektirányítási eszközök kidolgozása annak érdekében, hogy a projekt a biztonsági helyzet rosszabbodása esetén is végrehajtható legyen, és ezen belül különösen távirányítási képességek kiépítése.

Eredmény:

| — | a projektre vonatkozó biztonsági koncepció bevezetése; |
| --- | --- |

—

a projektre vonatkozó biztonsági koncepció bevezetése;

| — | a konfliktus-érzékeny programtervezés irányvonalainak kidolgozása; |
| --- | --- |

—

a konfliktus-érzékeny programtervezés irányvonalainak kidolgozása;

| — | kockázatkezelési tanácsadó alkalmazása. |
| --- | --- |

—

kockázatkezelési tanácsadó alkalmazása.

4.   VÉGREHAJTÁS

4.1   Általános felépítés

A GIZ által a Külügyminisztériumhoz benyújtott projektjavaslat alapján a Külügyminisztérium 2012 októberében megbízta a GIZ-t a Hagyományos fegyverek ellenőrzése Líbiában program kapacitásfejlesztési moduljának végrehajtásával. A tevékenységek végrehajtása 2012. november 1-jén vette kezdetét, és 2017. október 31-én ér véget. Az Unió hozzájárulásának köszönhetően a projekt kiegészül egy további, a PSSM szóló modullal. A PSSM modult a kapacitásfejlesztési modullal párhuzamosan fogják végrehajtani, a vonatkozó tevékenységek 2013-ban kezdődnek meg és 2017 októberéig tartanak.

A GIZ a kapacitásfejlesztési modulhoz kapcsolódó, valamint a PSSM-ről szóló modult hosszú és rövid távú szakértők biztosításával, valamint nemzetközi és nemzeti partnerekkel való, részben alvállalkozási megállapodások formájában létrejövő együttműködéseken keresztül fogja végrehajtani.

A kapacitásfejlesztési modul keretében a GIZ fő partnere a LMAC. A tripoli német nagykövetségnek küldött 2012. december 17-i szóbeli jegyzékben a Líbiai Külügyminisztérium megerősítette, hogy az LMAC tölti be a hagyományos fegyverek ellenőrzése és az aknamentesítés területének felügyeletéért és koordinációjáért felelős líbiai nemzeti intézmény szerepét, és üdvözölte a hagyományos fegyverek ellenőrzésének a GIZ által történő végrehajtására vonatkozó programját.

Azért választották a GIZ-t a projekt végrehajtó ügynökségévé, mert a világ különböző országaiban megszerzett szakértelemmel és gyakorlattal rendelkezik, valamint a választást indokolja még a GIZ líbiai értékelő missziójáról a globális leszerelési és fegyverzet-ellenőrzési munkacsoportnak tartott prezentáció, a GIZ által megfogalmazott ajánlások és az általa javasolt stratégia, különösen, hogy a folyamatban minden érdekelt fél számára biztosítani akarja az elkötelezett részvétel lehetőségét, és nagy hangsúlyt helyez a hatás fenntarthatóságára.

4.2   Partnerek

A program líbiai tevékenységeit mindkét modul esetében nemzetközi partnerekkel együttműködésben fogják végrehajtani. A GIZ több partnerrel tervezi, illetve egyesekkel már meg is kezdte az együttműködést: az ENSZ líbiai missziója (UNSMIL) többek között a biztonsággal és a fegyverek ellenőrzésével kapcsolatos stratégiai és technikai tanácsadással támogatja a líbiai ügynökségeket. Az UNSMIL az ENSZ Biztonsági Tanácsának 2012. március 12-i 2040. sz. határozata alapján kapott megbízást aknamentesítési, valamint a lőszerkészletek és a fegyverek kezelésével kapcsolatos tevékenységek végzésére. A líbiai fegyverellenőrzés és aknamentesítés területén a GIZ többek között együttműködik még a donorszerepet vállaló Egyesült Államokkal és Egyesült Királysággal is.

A program keretében – amelynek irányítása mindvégig a GIZ általános felelőssége marad – a PSSM és az aknamentesítés területén szakértelemmel rendelkező nemzetközi nem kormányzati szervezetekkel is fognak partnerségeket kialakítani, amelyek a két modullal kapcsolatos további speciális szaktanácsadást biztosítanak, illetve helyszíni aknamentesítési tevékenységeket végeznek majd. A program modulokra épülő struktúrája miatt a program keretében több nem kormányzati szervezettel fog együttműködni, amelyeket regionális jelenlétük, erősségeik és gyengeségeik, valamint a korábbi tapasztalataik és líbiai operatív képességeik alapján fognak kiválasztani.

4.3   Tevékenységirányítás

A program felépítése: moduláris platformokra épülő megközelítés

A program úgy épül fel, hogy azt a felmerülő konfliktusok függvényében modulok hozzáadásával vagy törlésével a program végrehajtása alatt is rugalmasan hozzá lehessen igazítani a változó környezethez. Az így kialakított struktúra lehetővé teszi, hogy az egyes donorok egyes programrészeket finanszírozzanak és külön-külön tett hozzájárulásuk jól látható legyen. Végezetül a program felépítésének köszönhetően megbízható kockázatkezelést és megfelelő projektmenedzsmentet tesz lehetővé. Ennek megfelelően a GIZ olyan projektplatformot bocsát rendelkezésre, amely a program irányítását és a két projektmodul végrehajtását egyaránt lehetővé teszi.

A program stratégiája: négy fázis öt év alatt

A programot úgy alakították ki, hogy áthidalja a Líbiában hamarosan befejeződő vészhelyzeti műveletek és az elkövetkező években a líbiai kormány által elindítandó és végrehajtandó nemzeti fejlesztési stratégiák és programok közötti szakadékot.

Ezért a program ötéves középtávú stratégiára épül, amely hosszabb az általánosan alkalmazott vészhelyzeti tervezési ciklusoknál. Különösen a kapacitásfejlesztési modul esetében lesz szükség időre, valamint a program és a nemzeti partnerek közötti megbízható partnerségre ahhoz, hogy kézzel fogható eredményeket lehessen elérni és biztosítani lehessen, hogy a 4. fázis végére a nemzeti kötelezettségvállalásokhoz nemzeti kapacitások társuljanak.

A négy fázisra épülő megközelítés biztosítja, hogy a program moduljait a program végrehajtása alatt is ki lehessen igazítani a partnerek megváltozott szükségleteinek vagy a megváltozott finanszírozási lehetőségeknek a függvényében. Ez lehetővé teszi továbbá azt is, hogy a program a 3. fázisban további modulokkal egészüljön ki, ha az addigra kialakuló feltételek a jelenlegi feltételeknél kedvezőbbek az ilyen jellegű tevékenységi területek szempontjából.

Donorok

A program több donor hozzájárulásából jön létre az Európai Unió és a Német Külügyminisztérium (Deutsches Auswärtiges Amt.) társfinanszírozásában.

A Német Külügyminisztérium rendszeresen nyomon fogja követni az GIZ által végrehajtott projekt egészét, beleértve a kapacitásfejlesztési komponenst és a PSSM szóló komponenst is a Külügyminisztériumban alkalmazott eljárásokon keresztül.

A program időtartama és egyes fázisai:

Image

---

BELSŐ SZABÁLYZATOK ÉS ELJÁRÁSI SZABÁLYZATOK

| 26.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 173/65 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 173/65

---

A BÍRÓSÁG ELJÁRÁSI SZABÁLYZATÁNAK MÓDOSÍTÁSA

A BÍRÓSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 253. cikke hatodik bekezdésére,

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 106a. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Unió Bíróságának alapokmányáról szóló jegyzőkönyv 64. cikkének második bekezdésére,

mivel a Horvát Köztársaság csatlakozásával a horvát az Európai Unió hivatalos nyelve lesz, és e nyelvet az eljárási szabályzat által meghatározott eljárási nyelvek között fel kell tüntetni,

a Tanács 2013. június 7-i jóváhagyásával,

ELFOGADJA AZ ELJÁRÁSI SZABÁLYZATA KÖVETKEZŐ MÓDOSÍTÁSÁT:

1. cikk

A Bíróság 2012. szeptember 25-i eljárási szabályzatának (1) 36. cikke helyébe a következő szöveg lép:

„36. cikk

Az eljárás nyelve angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, horvát, ír, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák vagy szlovén.”

2. cikk

(1)   Az eljárási szabályzat e módosítását ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában. E módosítás a Horvát Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló szerződés hatálybalépésével egyidejűleg lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

(2)   Az eljárási szabályzat horvát nyelvű szövege az előző bekezdésben hivatkozott szerződés hatálybalépését követően kerül elfogadásra.

Kelt Luxembourgban, 2013. június 18-án.

---

(1)  HL L 265., 2012. 9.29., 1. o.

1

---

| 26.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 173/66 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 173/66

---

A TÖRVÉNYSZÉK ELJÁRÁSI SZABÁLYZATÁNAK MÓDOSÍTÁSA

A TÖRVÉNYSZÉK,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak 254. cikke ötödik bekezdésére,

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 106a. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Unió Bíróságának alapokmányáról szóló jegyzőkönyv 64. cikkének második bekezdésére,

tekintettel a Bíróság egyetértésére,

mivel a Horvát Köztársaság csatlakozásával a horvát az Európai Unió hivatalos nyelve lesz, és e nyelvet az eljárási szabályzat által meghatározott eljárási nyelvek között fel kell tüntetni,

a Tanács 2013. június 7-i jóváhagyásával,

ELFOGADJA AZ ELJÁRÁSI SZABÁLYZATA KÖVETKEZŐ MÓDOSÍTÁSÁT:

1. cikk

A Törvényszék 1991. május 2-i eljárási szabályzata (HL L 136., 1991. május 30., 1. o.; a következő helyesbítéssel: HL L 317., 1991. november 19., 34. o.) (1) az alábbiak szerint módosul:

A 35. cikk 1. §-ának helyébe a következő szöveg lép:

„Az eljárás nyelve angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, horvát, ír, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák vagy szlovén.”

2. cikk

1.   Az eljárási szabályzat e módosítását ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában. E módosítás a Horvát Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló szerződés hatálybalépésével egyidejűleg lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

2.   Az eljárási szabályzat horvát nyelvű szövege az előző bekezdésben hivatkozott szerződés hatálybalépését követően kerül elfogadásra.

Kelt Luxembourgban, 2013. június 19-én.

E. COULON

hivatalvezető

M. JAEGER

elnök

---

(1)  Az 1994. szeptember 15-i (HL L 249., 1994. szeptember 24., 17. o.), 1995. február 17-i (HL L 44., 1995. február 28., 64. o.), 1995. július 6-i (HL L 172., 1995. július 22., 3. o.), 1997. március 12-i (HL L 103., 1997. április 19., 6. o., a következő helyesbítéssel: HL L 351., 1997. december 23., 72. o.), 1999. május 17-i (HL L 135., 1999. május 29., 92. o.), 2000. december 6-i (HL L 322., 2000. december 19., 4. o.), 2003. május 21-i (HL L 147., 2003. június 14., 22. o.), 2004. április 19-i (HL L 132., 2004. április 29., 3. o.), 2004. április 21-i (HL L 127., 2004. április 29., 108. o.), 2005. október 12-i (HL L 298., 2005. november 15., 1. o.), 2006. december 18-i (HL L 386., 2006. december 29., 45. o.), 2008. június 12-i (HL L 179., 2008. július 8., 12. o.), 2009. január 14-i (HL L 24., 2009. január 28., 9. o.), 2009. február 16-i (HL L 60., 2009. március 4., 3. o.), 2009. július 7-i (HL L 184., 2009. július 16., 10. o.), 2010. március 26-i (HL L 92., 2010. április 13., 14. o.) és 2011. május 24-i (HL L 162., 2011. június 22., 18. o.) módosításokkal.

1

---

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

| 26.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 173/67 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 173/67

---

Az AKCS–EU MINISZTEREK TANÁCSÁNAK 1/2013 határozata

(2013. június 7.)

a 2014 és 2020 közötti időtartamra szóló többéves pénzügyi keretre vonatkozó jegyzőkönyv elfogadásáról az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportjának tagjai, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között létrejött partnerségi megállapodás keretében

(2013/321/EU)

AZ AKCS–EU MINISZTEREK TANÁCSA,

tekintettel az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportjának tagjai, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között 2000. június 23-án Cotonouban aláírt (1), és 2005. június 25-én Luxembourgban (2), valamint 2010. június 22-én Ouagadougouban (3) módosított partnerségi megállapodásra (a továbbiakban: az AKCS–EU partnerségi megállapodás) és különösen annak 95. cikke (2) bekezdésére és 100. cikkére,

mivel:

| (1) | Az Európai Unió és tagállamai, az AKCS–EU partnerségi megállapodás Ib. mellékletének 7. cikkével összhangban az AKCS-államokkal közösen teljesítményértékelést végeztek, vizsgálva többek között a kötelezettségvállalások és kifizetések megvalósulásának mértékét. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Unió és tagállamai, az AKCS–EU partnerségi megállapodás Ib. mellékletének 7. cikkével összhangban az AKCS-államokkal közösen teljesítményértékelést végeztek, vizsgálva többek között a kötelezettségvállalások és kifizetések megvalósulásának mértékét.

| (2) | Az Európai Unió és tagállamai megállapodtak a finanszírozási mechanizmus létrehozásáról, nevezetesen az 11. Európai Fejlesztési Alapról, annak pontos időtartamáról (2014–2020), valamint a mechanizmus számára juttatandó finanszírozási összegről. |
| --- | --- |

(2)

Az Európai Unió és tagállamai megállapodtak a finanszírozási mechanizmus létrehozásáról, nevezetesen az 11. Európai Fejlesztési Alapról, annak pontos időtartamáról (2014–2020), valamint a mechanizmus számára juttatandó finanszírozási összegről.

| (3) | A 2014–2020 közötti időtartamra szóló többéves pénzügyi keret létrehozásáról szóló jegyzőkönyvet be kell illeszteni a megállapodásba Ic. mellékletként, |
| --- | --- |

(3)

A 2014–2020 közötti időtartamra szóló többéves pénzügyi keret létrehozásáról szóló jegyzőkönyvet be kell illeszteni a megállapodásba Ic. mellékletként,

ELFOGADTA A KÖVETKEZŐ HATÁROZATOT:

1. cikk

E határozat mellékletét az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportjának tagjai, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között létrejött, 2000. június 23-án Cotonouban aláírt, és 2005. június 25-én Luxemburgban, majd 2010. június 22-én Ouagadougouban felülvizsgált partnerségi megállapodás új Ic. mellékleteként fogadják el.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2013. június 7-én.

az AKCS–EU Miniszterek Tanácsa részéről

az elnök

P. T. C. SKELEMANI

---

(1)  HL L 317., 2000.12.15., 3. o., magyar nyelvű különkiadás 11. fejezet, 35. kötet, 3. o. A megállapodást helyesbítette: HL L 385., 2004.12.29., 88. o.

1

(2)  HL L 209., 2005.8.11., 27. o.

2

(3)  HL L 287., 2010.11.4., 3. o.

3

---

MELLÉKLET

Az AKCS–EU partnerségi megállapodás az alábbi melléklettel egészül ki:

„Ic. MELLÉKLET

A 2014–2020-es időtartamra szóló többéves pénzügyi keret

| 1. | Az e megállapodásban meghatározott célokra a 2014. január 1-jétől kezdődő időszakra a többéves pénzügyi keretben az AKCS-államoknak nyújtott pénzügyi támogatás teljes összege 31 589 millió EUR, a 2. és 3. pontban meghatározott módon. |
| --- | --- |

1.

Az e megállapodásban meghatározott célokra a 2014. január 1-jétől kezdődő időszakra a többéves pénzügyi keretben az AKCS-államoknak nyújtott pénzügyi támogatás teljes összege 31 589 millió EUR, a 2. és 3. pontban meghatározott módon.

| 2. | A 11. Európai Fejlesztési Alap (EFA) keretében biztosított 29 089 millió EUR-t a többéves pénzügyi keret hatálybalépésekor rendelkezésre kell bocsátani. Az összeg az együttműködési eszközök között a következő módon kerül felosztásra:






  a) | 24 365 millió EUR a nemzeti és regionális indikatív programok finanszírozására. Ez az összeg a következők finanszírozására szolgál:






  i. | e megállapodás végrehajtási és irányítási eljárásokra vonatkozó IV. mellékletének 1–5. cikkével összhangban az egyes AKCS-államok nemzeti indikatív programjai; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

A 11. Európai Fejlesztési Alap (EFA) keretében biztosított 29 089 millió EUR-t a többéves pénzügyi keret hatálybalépésekor rendelkezésre kell bocsátani. Az összeg az együttműködési eszközök között a következő módon kerül felosztásra:

a)

24 365 millió EUR a nemzeti és regionális indikatív programok finanszírozására. Ez az összeg a következők finanszírozására szolgál:

i.

e megállapodás végrehajtási és irányítási eljárásokra vonatkozó IV. mellékletének 1–5. cikkével összhangban az egyes AKCS-államok nemzeti indikatív programjai;

| ii. | e megállapodás végrehajtási és irányítási eljárásokra vonatkozó IV. mellékletének 6–11. cikkével összhangban az AKCS-államok regionális és régiók közötti együttműködését és regionális integrációját támogató regionális indikatív programok; |
| --- | --- |

ii.

e megállapodás végrehajtási és irányítási eljárásokra vonatkozó IV. mellékletének 6–11. cikkével összhangban az AKCS-államok regionális és régiók közötti együttműködését és regionális integrációját támogató regionális indikatív programok;

| b) | 3 590 millió eurót az AKCS-államok közötti és a régiók közötti, számos vagy valamennyi AKCS-állam részvételével megvalósuló együttműködés finanszírozására fordítanak, e megállapodás végrehajtási és irányítási eljárásokra vonatkozó IV. mellékletének 12–14. cikkével összhangban. Ez a keret támogatást tartalmaz az e megállapodás keretében létrehozott közös intézmények és testületek számára. Ez fedezi továbbá „a közös intézmények működési költségeiről szóló” 1. jegyzőkönyv 1. és 2. pontjában említett AKCS-titkárság működési költségeinek támogatását. |
| --- | --- |

b)

3 590 millió eurót az AKCS-államok közötti és a régiók közötti, számos vagy valamennyi AKCS-állam részvételével megvalósuló együttműködés finanszírozására fordítanak, e megállapodás végrehajtási és irányítási eljárásokra vonatkozó IV. mellékletének 12–14. cikkével összhangban. Ez a keret támogatást tartalmaz az e megállapodás keretében létrehozott közös intézmények és testületek számára. Ez fedezi továbbá „a közös intézmények működési költségeiről szóló” 1. jegyzőkönyv 1. és 2. pontjában említett AKCS-titkárság működési költségeinek támogatását.

| c) | 1 134 millió EUR a beruházási keret finanszírozására a megállapodás „A finanszírozás feltételei” című II. mellékletében meghatározott feltételek szerint, amelyből 500 millió EUR forgóalapként további hozzájárulás a beruházási hitelkeret forrásaihoz és 634 millió EUR támogatás formájában az említett melléklet 1., 2. és 4. cikkében előírt kamattámogatások és a projekttel kapcsolatos technikai segítségnyújtás finanszírozására a 11. EFA időtartama folyamán. |
| --- | --- |

c)

1 134 millió EUR a beruházási keret finanszírozására a megállapodás „A finanszírozás feltételei” című II. mellékletében meghatározott feltételek szerint, amelyből 500 millió EUR forgóalapként további hozzájárulás a beruházási hitelkeret forrásaihoz és 634 millió EUR támogatás formájában az említett melléklet 1., 2. és 4. cikkében előírt kamattámogatások és a projekttel kapcsolatos technikai segítségnyújtás finanszírozására a 11. EFA időtartama folyamán.

| 3. | A beruházási keretből finanszírozott műveleteket – beleértve a vonatkozó kamattámogatásokat – az Európai Beruházási Bank (EBB) irányítja. A 11. EFA kiegészítéseként az EBB saját forrásokból biztosított hitelek formájában legfeljebb 2 500 millió EUR-t tesz elérhetővé. E forrásokat az e megállapodás II. mellékletében megállapított célokra ítélik meg, az EBB alapokmányaiban meghatározott feltételekkel és a beruházások finanszírozási feltételeinek az említett mellékletben foglalt, vonatkozó rendelkezéseivel összhangban. E többéves pénzügyi keret szerinti minden egyéb pénzügyi forrást a Bizottság kezel. |
| --- | --- |

3.

A beruházási keretből finanszírozott műveleteket – beleértve a vonatkozó kamattámogatásokat – az Európai Beruházási Bank (EBB) irányítja. A 11. EFA kiegészítéseként az EBB saját forrásokból biztosított hitelek formájában legfeljebb 2 500 millió EUR-t tesz elérhetővé. E forrásokat az e megállapodás II. mellékletében megállapított célokra ítélik meg, az EBB alapokmányaiban meghatározott feltételekkel és a beruházások finanszírozási feltételeinek az említett mellékletben foglalt, vonatkozó rendelkezéseivel összhangban. E többéves pénzügyi keret szerinti minden egyéb pénzügyi forrást a Bizottság kezel.

| 4. | A 2013. december 31-e után vagy – amennyiben az későbbre esik – e többéves pénzügyi keret hatálybalépésének időpontja után, ha az Európai Unió Tanácsa egyhangúlag másként nem dönt, a 10. EFA-ból vagy az azt megelőző EFA-kból fennmaradó egyenlegek, valamint az ezen alapok keretén belüli projektektől visszavont összegek nem köthetők le, kivéve azokat a fennmaradó egyenlegeket és visszavont összegeket, amelyek a 9. EFA előtti EFA-k keretén belül a mezőgazdasági nyersanyagokból származó exportbevételek stabilizációját biztosító rendszerből (STABEX) származnak, valamint a beruházási keret finanszírozására szánt összegek fel nem használt egyenlegét és visszatérítéseit a kapcsolódó kamattámogatások kivételével. |
| --- | --- |

4.

A 2013. december 31-e után vagy – amennyiben az későbbre esik – e többéves pénzügyi keret hatálybalépésének időpontja után, ha az Európai Unió Tanácsa egyhangúlag másként nem dönt, a 10. EFA-ból vagy az azt megelőző EFA-kból fennmaradó egyenlegek, valamint az ezen alapok keretén belüli projektektől visszavont összegek nem köthetők le, kivéve azokat a fennmaradó egyenlegeket és visszavont összegeket, amelyek a 9. EFA előtti EFA-k keretén belül a mezőgazdasági nyersanyagokból származó exportbevételek stabilizációját biztosító rendszerből (STABEX) származnak, valamint a beruházási keret finanszírozására szánt összegek fel nem használt egyenlegét és visszatérítéseit a kapcsolódó kamattámogatások kivételével.

| 5. | E többéves pénzügyi keret teljes összege a 2014. január 1-je és a 2020. december 31-e közötti időtartamra vonatkozik. A 11. EFA pénzeszközei, illetve a beruházási keret esetében a visszaáramlásból származó összegek 2020. december 31-ét követően nem köthetők le, kivéve, ha az Európai Unió Tanácsa a Bizottság javaslatára egyhangúlag másképp dönt. A 9., 10. és 11. EFA keretében a tagállamok által jegyzett, a beruházási keretek finanszírozására szolgáló összegek azonban 2020. december 31-ét követően is kifizethetőek. |
| --- | --- |

5.

E többéves pénzügyi keret teljes összege a 2014. január 1-je és a 2020. december 31-e közötti időtartamra vonatkozik. A 11. EFA pénzeszközei, illetve a beruházási keret esetében a visszaáramlásból származó összegek 2020. december 31-ét követően nem köthetők le, kivéve, ha az Európai Unió Tanácsa a Bizottság javaslatára egyhangúlag másképp dönt. A 9., 10. és 11. EFA keretében a tagállamok által jegyzett, a beruházási keretek finanszírozására szolgáló összegek azonban 2020. december 31-ét követően is kifizethetőek.

| 6. | Az AKCS–EU Miniszterek Tanácsának nevében eljáró Nagykövetek Bizottsága megfelelő intézkedéseket hozhat – a többéves pénzügyi keret teljes összegének határain belül – a 2. pontban előírt valamely allokációhoz kapcsolódó programozási igények teljesítése céljából, beleértve az allokációk közötti forrás-újrafelosztást. |
| --- | --- |

6.

Az AKCS–EU Miniszterek Tanácsának nevében eljáró Nagykövetek Bizottsága megfelelő intézkedéseket hozhat – a többéves pénzügyi keret teljes összegének határain belül – a 2. pontban előírt valamely allokációhoz kapcsolódó programozási igények teljesítése céljából, beleértve az allokációk közötti forrás-újrafelosztást.

| 7. | A felek – bármely fél kérésére – határozhatnak úgy, hogy egy kölcsönösen elfogadott időpontban teljesítményértékelést végeznek, amelynek során megvizsgálják a kötelezettségvállalások és kifizetések teljesítésének mértékét, valamint a biztosított támogatás eredményeit és hatását. Az értékelést a Bizottság által elkészített javaslat alapján kell elvégezni. A teljesítményértékelés elvégzése hozzájárulhat az e megállapodás 95. cikkének (4) bekezdésében előírt tárgyalásokhoz. |
| --- | --- |

7.

A felek – bármely fél kérésére – határozhatnak úgy, hogy egy kölcsönösen elfogadott időpontban teljesítményértékelést végeznek, amelynek során megvizsgálják a kötelezettségvállalások és kifizetések teljesítésének mértékét, valamint a biztosított támogatás eredményeit és hatását. Az értékelést a Bizottság által elkészített javaslat alapján kell elvégezni. A teljesítményértékelés elvégzése hozzájárulhat az e megállapodás 95. cikkének (4) bekezdésében előírt tárgyalásokhoz.

| 8. | Bármely uniós tagállam önkéntes hozzájárulást nyújthat a Bizottság vagy az EBB számára az AKCS–EU partnerségi megállapodás célkitűzéseinek támogatására. A tagállamok is társfinanszírozhatnak közösen is támogathatnak projekteket vagy programokat, például a Bizottság vagy az EBB által igazgatott egyedi kezdeményezések keretein belül. Az ilyen nemzeti szintű kezdeményezések tekintetében az AKCS-országok részvételét felelősségvállalását biztosítani kell.” |
| --- | --- |

8.

Bármely uniós tagállam önkéntes hozzájárulást nyújthat a Bizottság vagy az EBB számára az AKCS–EU partnerségi megállapodás célkitűzéseinek támogatására. A tagállamok is társfinanszírozhatnak közösen is támogathatnak projekteket vagy programokat, például a Bizottság vagy az EBB által igazgatott egyedi kezdeményezések keretein belül. Az ilyen nemzeti szintű kezdeményezések tekintetében az AKCS-országok részvételét felelősségvállalását biztosítani kell.”

---

| 26.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 173/70 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 173/70

---

AZ AKCS–EU MINISZTEREK TANÁCSÁNAK 2/2013 HATÁROZATA

(2013. június 7.)

a Szomáliai Szövetségi Köztársaságnak az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportjának tagjai, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között létrejött partnerségi megállapodással kapcsolatos megfigyelői státuszára, és későbbi csatlakozására vonatkozó kérelméről

(2013/322/EU)

AZ AKCS–EU MINISZTEREK TANÁCSA,

tekintettel az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportjának tagjai, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között 2000. június 23-án Cotonouban aláírt (1), és 2005. június 25-én Luxembourgban (2) valamint 2010. június 22-én Ouagadougouban (3) módosított partnerségi megállapodásra (a továbbiakban: az AKCS–EU partnerségi megállapodás) és különösen annak 94. cikkére,

tekintettel az AKCS–EU Miniszterek Tanácsának az AKCS–EU Miniszterek Tanácsa eljárási szabályzatának elfogadásáról szóló, 2005. március 8-i 1/2005 határozatára (4) és különösen annak 8. cikke (2) bekezdésére,

mivel

| (1) | A cotonoui megállapodás 2008. július 1-jén lépett hatályba a 93. cikk (3) bekezdésével összhangban. A megállapodást első alkalommal 2005. június 25-én Luxembourgban, második alkalommal 2010. június 22-én Ouagadougouban módosították. A második módosítást 2010. október 31-e óta ideiglenesen alkalmazzák (5). |
| --- | --- |

(1)

A cotonoui megállapodás 2008. július 1-jén lépett hatályba a 93. cikk (3) bekezdésével összhangban. A megállapodást első alkalommal 2005. június 25-én Luxembourgban, második alkalommal 2010. június 22-én Ouagadougouban módosították. A második módosítást 2010. október 31-e óta ideiglenesen alkalmazzák (5).

| (2) | Az AKCS-EU megállapodás 94. cikke előírja, hogy egy állam csatlakozási kérelmét az AKCS–EU Miniszterek Tanácsa elé kell terjeszteni jóváhagyásra. |
| --- | --- |

(2)

Az AKCS-EU megállapodás 94. cikke előírja, hogy egy állam csatlakozási kérelmét az AKCS–EU Miniszterek Tanácsa elé kell terjeszteni jóváhagyásra.

| (3) | 2013. február 25-én a Szomáliai Szövetségi Köztársaság az AKCS-EU megállapodás94. cikkének megfelelően kérelmet nyújtott be a megfigyelői státuszra és az azt követő csatlakozásra vonatkozóan. |
| --- | --- |

(3)

2013. február 25-én a Szomáliai Szövetségi Köztársaság az AKCS-EU megállapodás94. cikkének megfelelően kérelmet nyújtott be a megfigyelői státuszra és az azt követő csatlakozásra vonatkozóan.

| (4) | A Szomáliai Szövetségi Köztársaságnak letétbe kell helyeznie a csatlakozási okmányt az AKCS-EU megállapodás letéteményeseinél, azaz az Európai Unió Tanácsának Főtitkárságánál és az AKCS-államok Titkárságánál, |
| --- | --- |

(4)

A Szomáliai Szövetségi Köztársaságnak letétbe kell helyeznie a csatlakozási okmányt az AKCS-EU megállapodás letéteményeseinél, azaz az Európai Unió Tanácsának Főtitkárságánál és az AKCS-államok Titkárságánál,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A csatlakozás és a megfigyelői státusz iránti kérelem jóváhagyása

A Szomáliai Szövetségi Köztársaságnak a 2005. június 25-én Luxembourgban, majd 2010. június 22-én Ougadougou-ban módosított, az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között Cotonouban 2000. június 23-án aláírt partnerségi megállapodáshoz való csatlakozására vonatkozó kérelmét jóváhagyják.

A Szomáliai Szövetségi Köztársaságnak letétbe kell helyeznie csatlakozási okmányát az AKCS–EU megállapodás letéteményeseinél, azaz az Európai Unió Tanácsának Főtitkárságánál és az AKCS-államok Titkárságánál.

A megállapodáshoz való csatlakozásáig a Szomáliai Szövetségi Köztársaság megfigyelőként részt vehet az AKCS–EU Miniszterek Tanácsa ülésein.

2. cikk

Hatálybalépés

Ez a határozat az elfogadását követő napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2013. június 7-én.

az AKCS–EU Miniszterek Tanácsa részéről

az elnök

P. T. C. SKELEMANI

---

(1)  HL L 317., 2000.12.15., 3. o., magyar különkiadás 11. fejezet 35. kötet 3. o.

1

(2)  A Cotonouban 2000. június 23-án, egyrészről az Afrikai, Karibi és Csendes-óceáni Államok Csoportjának tagjai, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között aláírt partnerségi megállapodás módosításáról szóló megállapodás (HL L 209., 2005.8.11., 27. o.).

2

(3)  Megállapodás a Cotonouban 2000. június 23-án, egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportjának tagjai, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között aláírt és Luxembourgban 2005. június 25-én első alkalommal módosított partnerségi megállapodás második alkalommal történő módosításáról (HL L 287., 2010.11.4., 3. o.).

3

(4)  HL L 95., 2005.4.14., 44. o.

4

(5)  Az AKCS–EU Miniszterek Tanácsának 2010. június 21-i 2/2010 határozata (HL L 287., 2010.11.4., 68. o.).

5

---

Helyesbítések

| 26.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 173/71 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 173/71

---

Helyesbítés a tagállamok 2012. évi halászati ellenőrzési, vizsgálati és felügyeleti programjaihoz való kiegészítő pénzügyi hozzájárulásról szóló, 2012. december 7-i 2012/830/EU bizottsági végrehajtási határozathoz

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 356., 2012. december 22.
  )

A 2012/830/EU bizottsági végrehajtási határozat I., III. és V. mellékletének helyébe a következő szöveg lép:

„I. MELLÉKLET

ÚJ TECHNOLÓGIÁK ÉS INFORMATIKAI HÁLÓZATOK

| (EUR) |
| --- |
| Tagállam és a projekt kódja | A kiegészítő nemzeti halászati ellenőrzési programban tervezett kiadások | Az e határozat alapján kiválasztott projektekhez kapcsolódó kiadások | Az uniós hozzájárulás maximális összege |
| Belgium: |
| BE/12/08 | 30 000 | 30 000 | 27 000 |
| BE/12/09 | 4 250 | 4 250 | 3 825 |
| BE/12/10 | 100 000 | 0 | 0 |
| Részösszeg | 134 250 | 34 250 | 30 825 |
| Bulgária: |
| BG/12/02 | 30 678 | 30 678 | 27 610 |
| Részösszeg | 30 678 | 30 678 | 27 610 |
| Dánia: |
| DK/12/20 | 336 419 | 0 | 0 |
| DK/12/22 | 269 136 | 0 | 0 |
| DK/12/23 | 538 271 | 0 | 0 |
| DK/12/24 | 134 568 | 134 568 | 121 110 |
| DK/12/25 | 95 637 | 0 | 0 |
| DK/12/26 | 158 911 | 0 | 0 |
| DK/12/27 | 275 864 | 275 864 | 248 278 |
| DK/12/28 | 272 500 | 272 500 | 245 250 |
| DK/12/29 | 281 265 | 281 265 | 250 000 |
| DK/12/30 | 282 592 | 282 592 | 250 000 |
| DK/12/31 | 280 439 | 280 439 | 250 000 |
| DK/12/32 | 296 049 | 296 049 | 250 000 |
| DK/12/33 | 262 407 | 138 936 | 125 043 |
| DK/12/34 | 269 136 | 0 | 0 |
| DK/12/35 | 22 000 | 0 | 0 |
| DK/12/36 | 405 000 | 0 | 0 |
| DK/12/37 | 375 000 | 0 | 0 |
| DK/12/38 | 163 500 | 0 | 0 |
| Részösszeg | 4 718 694 | 1 962 213 | 1 739 681 |
| Németország: |
| DE/12/23 | 400 000 | 400 000 | 360 000 |
| DE/12/24 | 165 000 | 0 | 0 |
| DE/12/25 | 250 000 | 0 | 0 |
| DE/12/27 | 358 000 | 0 | 0 |
| DE/12/28 | 110 000 | 0 | 0 |
| DE/12/29 | 350 000 | 0 | 0 |
| DE/12/30 | 95 000 | 0 | 0 |
| DE/12/31 | 443 100 | 0 | 0 |
| DE/12/32 | 650 000 | 0 | 0 |
| DE/12/33 | 970 000 | 0 | 0 |
| DE/12/34 | 275 000 | 0 | 0 |
| DE/12/35 | 420 000 | 0 | 0 |
| Részösszeg | 4 486 100 | 400 000 | 360 000 |
| Írország: |
| IE/12/06 | 20 000 | 0 | 0 |
| IE/12/08 | 70 000 | 0 | 0 |
| Részösszeg | 90 000 | 0 | 0 |
| Görögország: |
| EL/12/11 | 180 000 | 180 000 | 162 000 |
| EL/12/12 | 750 000 | 750 000 | 675 000 |
| EL/12/13 | 180 000 | 180 000 | 162 000 |
| EL/12/14 | 26 750 | 26 750 | 24 075 |
| EL/12/15 | 110 000 | 110 000 | 99 000 |
| Részösszeg | 1 246 750 | 1 246 750 | 1 122 075 |
| Spanyolország: |
| ES/12/02 | 939 263 | 939 263 | 845 336 |
| ES/12/03 | 974 727 | 974 727 | 877 255 |
| ES/12/05 | 795 882 | 795 883 | 716 294 |
| ES/12/06 | 759 305 | 759 305 | 683 375 |
| ES/12/08 | 163 250 | 163 250 | 146 925 |
| ES/12/09 | 72 000 | 72 000 | 64 800 |
| ES/12/10 | 100 000 | 100 000 | 90 000 |
| ES/12/11 | 379 000 | 379 000 | 341 100 |
| ES/12/12 | 490 000 | 490 000 | 441 000 |
| ES/12/13 | 150 000 | 150 000 | 135 000 |
| ES/12/15 | 150 000 | 0 | 0 |
| ES/12/18 | 54 000 | 54 000 | 48 600 |
| ES/12/19 | 290 440 | 290 440 | 261 396 |
| ES/12/21 | 17 500 | 17 500 | 15 750 |
| ES/12/22 | 681 000 | 0 | 0 |
| ES/12/23 | 372 880 | 372 880 | 335 592 |
| ES/12/24 | 415 254 | 0 | 0 |
| Részösszeg | 6 804 501 | 5 558 247 | 5 002 423 |
| Franciaország: |
| FR/12/08 | 777 600 | 777 600 | 699 840 |
| FR/12/09 | 870 730 | 870 730 | 783 656 |
| FR/12/10 | 229 766 | 229 766 | 206 789 |
| FR/12/11 | 277 395 | 277 395 | 249 656 |
| FR/12/12 | 230 363 | 230 363 | 207 327 |
| FR/12/13 | 197 403 | 197 403 | 177 663 |
| FR/12/14 | 450 000 | 450 000 | 405 000 |
| FR/12/15 | 211 500 | 0 | 0 |
| FR/12/16 | 274 330 | 274 330 | 246 897 |
| FR/12/17 | 254 350 | 0 | 0 |
| Részösszeg | 3 773 437 | 3 307 587 | 2 976 828 |
| Olaszország: |
| IT/12/13 | 135 000 | 135 000 | 121 500 |
| IT/12/15 | 125 000 | 125 000 | 112 500 |
| IT/12/16 | visszavonva | 0 | 0 |
| IT/12/17 | 250 000 | 250 000 | 225 000 |
| IT/12/18 | 250 000 | 0 | 0 |
| IT/12/19 | 630 000 | 630 000 | 567 000 |
| IT/12/21 | 1 500 000 | 1 500 000 | 1 350 000 |
| IT/12/22 | 311 000 | 0 | 0 |
| IT/12/23 | 38 000 | 0 | 0 |
| IT/12/26 | 1 900 000 | 0 | 0 |
| Részösszeg | 5 139 000 | 2 640 000 | 2 376 000 |
| Lettország: |
| LV/12/02 | 6 732 | 6 732 | 6 058 |
| LV/12/03 | 58 350 | 58 350 | 52 515 |
| Részösszeg | 65 082 | 65 082 | 58 573 |
| Litvánia: |
| LT/12/04 | 150 462 | 150 462 | 135 416 |
| Részösszeg | 150 462 | 150 462 | 135 416 |
| Málta: |
| MT/12/04 | 30 000 | 30 000 | 27 000 |
| MT/12/07 | 261 860 | 261 860 | 235 674 |
| Részösszeg | 291 860 | 291 860 | 262 674 |
| Hollandia: |
| NL/12/07 | 250 000 | 250 000 | 225 000 |
| NL/12/08 | 278 172 | 0 | 0 |
| NL/12/09 | 277 862 | 0 | 0 |
| NL/12/10 | 286 364 | 0 | 0 |
| NL/12/11 | 276 984 | 0 | 0 |
| NL/12/12 | 129 398 | 0 | 0 |
| NL/12/13 | 129 500 | 0 | 0 |
| NL/12/14 | 200 000 | 0 | 0 |
| NL/12/15 | 230 000 | 0 | 0 |
| NL/12/16 | 136 329 | 0 | 0 |
| NL/12/17 | 19 300 | 0 | 0 |
| NL/12/18 | 36 120 | 0 | 0 |
| NL/12/19 | 89 860 | 0 | 0 |
| NL/12/20 | 299 550 | 0 | 0 |
| Részösszeg | 2 639 439 | 250 000 | 225 000 |
| Ausztria: |
| AT/12/01 | 128 179 | 128 179 | 115 361 |
| AT/12/02 | 280 923 | 0 | 0 |
| Részösszeg | 409 102 | 128 179 | 115 361 |
| Lengyelország: |
| PL/12/02 | 103 936 | 0 | 0 |
| PL/12/04 | 41 028 | 0 | 0 |
| PL/12/06 | 15 955 | 0 | 0 |
| PL/12/07 | 40 500 | 0 | 0 |
| PL/12/08 | 1 000 000 | 1 000 000 | 900 000 |
| PL/12/09 | 172 600 | 0 | 0 |
| PL/12/10 | 1 505 000 | 0 | 0 |
| PL/12/11 | 208 760 | 0 | 0 |
| PL/12/12 | 227 350 | 0 | 0 |
| PL/12/13 | 240 300 | 0 | 0 |
| PL/12/14 | 323 000 | 323 000 | 290 700 |
| PL/12/15 | 181 000 | 0 | 0 |
| PL/12/16 | 416 000 | 0 | 0 |
| Részösszeg | 4 475 429 | 1 323 000 | 1 190 700 |
| Portugália: |
| PT/12/08 | 25 000 | 25 000 | 22 500 |
| PT/12/10 | 150 000 | 150 000 | 135 000 |
| PT/12/11 | 150 000 | 0 | 0 |
| Részösszeg | 325 000 | 175 000 | 157 500 |
| Finnország: |
| FI/12/11 | 1 000 000 | 1 000 000 | 900 000 |
| FI/12/12 | 1 000 000 | 1 000 000 | 900 000 |
| FI/12/13 | 280 000 | 280 000 | 252 000 |
| FI/12/14 | 280 000 | 0 | 0 |
| Részösszeg | 2 560 000 | 2 280 000 | 2 052 000 |
| Svédország: |
| SE/12/07 | 850 000 | 850 000 | 765 000 |
| SE/12/08 | 750 000 | 750 000 | 675 000 |
| SE/12/09 | 300 000 | 300 000 | 270 000 |
| SE/12/10 | 1 000 000 | 1 000 000 | 900 000 |
| SE/12/11 | 80 000 | 0 | 0 |
| Részösszeg | 2 980 000 | 2 900 000 | 2 610 000 |
| Egyesült Királyság: |
| UK/12/51 | 122 219 | 122 219 | 109 997 |
| UK/12/52 | 564 086 | 0 | 0 |
| UK/12/54 | 50 141 | 50 141 | 45 127 |
| UK/12/55 | 43 873 | 43 873 | 39 486 |
| UK/12/56 | 122 219 | 122 219 | 109 997 |
| UK/12/73 | 12 535 | 12 535 | 11 282 |
| UK/12/74 | 162 958 | 162 958 | 146 662 |
| Részösszeg | 1 078 032 | 513 945 | 462 551 |
| Összesen | 41 397 816 | 23 257 253 | 20 905 217” |

(EUR)

Tagállam és a projekt kódja

A kiegészítő nemzeti halászati ellenőrzési programban tervezett kiadások

Az e határozat alapján kiválasztott projektekhez kapcsolódó kiadások

Az uniós hozzájárulás maximális összege

Belgium:

BE/12/08

30 000

30 000

27 000

BE/12/09

4 250

4 250

3 825

BE/12/10

100 000

0

0

Részösszeg

134 250

34 250

30 825

Bulgária:

BG/12/02

30 678

30 678

27 610

Részösszeg

30 678

30 678

27 610

Dánia:

DK/12/20

336 419

0

0

DK/12/22

269 136

0

0

DK/12/23

538 271

0

0

DK/12/24

134 568

134 568

121 110

DK/12/25

95 637

0

0

DK/12/26

158 911

0

0

DK/12/27

275 864

275 864

248 278

DK/12/28

272 500

272 500

245 250

DK/12/29

281 265

281 265

250 000

DK/12/30

282 592

282 592

250 000

DK/12/31

280 439

280 439

250 000

DK/12/32

296 049

296 049

250 000

DK/12/33

262 407

138 936

125 043

DK/12/34

269 136

0

0

DK/12/35

22 000

0

0

DK/12/36

405 000

0

0

DK/12/37

375 000

0

0

DK/12/38

163 500

0

0

Részösszeg

4 718 694

1 962 213

1 739 681

Németország:

DE/12/23

400 000

400 000

360 000

DE/12/24

165 000

0

0

DE/12/25

250 000

0

0

DE/12/27

358 000

0

0

DE/12/28

110 000

0

0

DE/12/29

350 000

0

0

DE/12/30

95 000

0

0

DE/12/31

443 100

0

0

DE/12/32

650 000

0

0

DE/12/33

970 000

0

0

DE/12/34

275 000

0

0

DE/12/35

420 000

0

0

Részösszeg

4 486 100

400 000

360 000

Írország:

IE/12/06

20 000

0

0

IE/12/08

70 000

0

0

Részösszeg

90 000

0

0

Görögország:

EL/12/11

180 000

180 000

162 000

EL/12/12

750 000

750 000

675 000

EL/12/13

180 000

180 000

162 000

EL/12/14

26 750

26 750

24 075

EL/12/15

110 000

110 000

99 000

Részösszeg

1 246 750

1 246 750

1 122 075

Spanyolország:

ES/12/02

939 263

939 263

845 336

ES/12/03

974 727

974 727

877 255

ES/12/05

795 882

795 883

716 294

ES/12/06

759 305

759 305

683 375

ES/12/08

163 250

163 250

146 925

ES/12/09

72 000

72 000

64 800

ES/12/10

100 000

100 000

90 000

ES/12/11

379 000

379 000

341 100

ES/12/12

490 000

490 000

441 000

ES/12/13

150 000

150 000

135 000

ES/12/15

150 000

0

0

ES/12/18

54 000

54 000

48 600

ES/12/19

290 440

290 440

261 396

ES/12/21

17 500

17 500

15 750

ES/12/22

681 000

0

0

ES/12/23

372 880

372 880

335 592

ES/12/24

415 254

0

0

Részösszeg

6 804 501

5 558 247

5 002 423

Franciaország:

FR/12/08

777 600

777 600

699 840

FR/12/09

870 730

870 730

783 656

FR/12/10

229 766

229 766

206 789

FR/12/11

277 395

277 395

249 656

FR/12/12

230 363

230 363

207 327

FR/12/13

197 403

197 403

177 663

FR/12/14

450 000

450 000

405 000

FR/12/15

211 500

0

0

FR/12/16

274 330

274 330

246 897

FR/12/17

254 350

0

0

Részösszeg

3 773 437

3 307 587

2 976 828

Olaszország:

IT/12/13

135 000

135 000

121 500

IT/12/15

125 000

125 000

112 500

IT/12/16

visszavonva

0

0

IT/12/17

250 000

250 000

225 000

IT/12/18

250 000

0

0

IT/12/19

630 000

630 000

567 000

IT/12/21

1 500 000

1 500 000

1 350 000

IT/12/22

311 000

0

0

IT/12/23

38 000

0

0

IT/12/26

1 900 000

0

0

Részösszeg

5 139 000

2 640 000

2 376 000

Lettország:

LV/12/02

6 732

6 732

6 058

LV/12/03

58 350

58 350

52 515

Részösszeg

65 082

65 082

58 573

Litvánia:

LT/12/04

150 462

150 462

135 416

Részösszeg

150 462

150 462

135 416

Málta:

MT/12/04

30 000

30 000

27 000

MT/12/07

261 860

261 860

235 674

Részösszeg

291 860

291 860

262 674

Hollandia:

NL/12/07

250 000

250 000

225 000

NL/12/08

278 172

0

0

NL/12/09

277 862

0

0

NL/12/10

286 364

0

0

NL/12/11

276 984

0

0

NL/12/12

129 398

0

0

NL/12/13

129 500

0

0

NL/12/14

200 000

0

0

NL/12/15

230 000

0

0

NL/12/16

136 329

0

0

NL/12/17

19 300

0

0

NL/12/18

36 120

0

0

NL/12/19

89 860

0

0

NL/12/20

299 550

0

0

Részösszeg

2 639 439

250 000

225 000

Ausztria:

AT/12/01

128 179

128 179

115 361

AT/12/02

280 923

0

0

Részösszeg

409 102

128 179

115 361

Lengyelország:

PL/12/02

103 936

0

0

PL/12/04

41 028

0

0

PL/12/06

15 955

0

0

PL/12/07

40 500

0

0

PL/12/08

1 000 000

1 000 000

900 000

PL/12/09

172 600

0

0

PL/12/10

1 505 000

0

0

PL/12/11

208 760

0

0

PL/12/12

227 350

0

0

PL/12/13

240 300

0

0

PL/12/14

323 000

323 000

290 700

PL/12/15

181 000

0

0

PL/12/16

416 000

0

0

Részösszeg

4 475 429

1 323 000

1 190 700

Portugália:

PT/12/08

25 000

25 000

22 500

PT/12/10

150 000

150 000

135 000

PT/12/11

150 000

0

0

Részösszeg

325 000

175 000

157 500

Finnország:

FI/12/11

1 000 000

1 000 000

900 000

FI/12/12

1 000 000

1 000 000

900 000

FI/12/13

280 000

280 000

252 000

FI/12/14

280 000

0

0

Részösszeg

2 560 000

2 280 000

2 052 000

Svédország:

SE/12/07

850 000

850 000

765 000

SE/12/08

750 000

750 000

675 000

SE/12/09

300 000

300 000

270 000

SE/12/10

1 000 000

1 000 000

900 000

SE/12/11

80 000

0

0

Részösszeg

2 980 000

2 900 000

2 610 000

Egyesült Királyság:

UK/12/51

122 219

122 219

109 997

UK/12/52

564 086

0

0

UK/12/54

50 141

50 141

45 127

UK/12/55

43 873

43 873

39 486

UK/12/56

122 219

122 219

109 997

UK/12/73

12 535

12 535

11 282

UK/12/74

162 958

162 958

146 662

Részösszeg

1 078 032

513 945

462 551

Összesen

41 397 816

23 257 253

20 905 217”

„II. MELLÉKLET

ELEKTRONIKUS ADATRÖGZÍTÉSI ÉS JELENTÉSTÉTELI RENDSZEREK

| (EUR) |
| --- |
| Tagállam és a projekt kódja | A kiegészítő nemzeti halászati ellenőrzési programban tervezett kiadások | Az e határozat alapján kiválasztott projektekhez kapcsolódó kiadások | Az uniós hozzájárulás maximális összege |
| Belgium: |
| BE/12/07 | 60 000 | 60 000 | 54 000 |
| Részösszeg | 60 000 | 60 000 | 54 000 |
| Dánia: |
| DK/12/19 | 201 852 | 201 852 | 181 666 |
| DK/12/21 | 134 567 | 0 | 0 |
| Részösszeg | 336 419 | 201 852 | 181 666 |
| Írország: |
| IE/12/05 | 1 000 000 | 1 000 000 | 900 000 |
| Részösszeg | 1 000 000 | 1 000 000 | 900 000 |
| Spanyolország: |
| ES/12/04 | 1 207 352 | 1 207 352 | 1 086 617 |
| ES/12/07 | 263 488 | 263 488 | 237 139 |
| Részösszeg | 1 470 840 | 1 470 840 | 1 323 756 |
| Franciaország: |
| FR/12/18 | 42 000 | 42 000 | 37 800 |
| Részösszeg | 42 000 | 42 000 | 37 800 |
| Lettország: |
| LV/12/01 | 11 273 | 11 273 | 10 146 |
| Részösszeg | 11 273 | 11 273 | 10 146 |
| Málta: |
| MT/12/06 | 260 000 | 260 000 | 234 000 |
| Részösszeg | 260 000 | 260 000 | 234 000 |
| Lengyelország: |
| PL/12/03 | 170 948 | 170 948 | 153 853 |
| PL/12/05 | 22 793 | 22 793 | 20 514 |
| Részösszeg | 193 741 | 193 741 | 174 367 |
| Portugália: |
| PT/12/09 | 75 000 | 75 000 | 67 500 |
| Részösszeg | 75 000 | 75 000 | 67 500 |
| Összesen | 3 449 274 | 3 314 706 | 2 983 235” |

(EUR)

Tagállam és a projekt kódja

A kiegészítő nemzeti halászati ellenőrzési programban tervezett kiadások

Az e határozat alapján kiválasztott projektekhez kapcsolódó kiadások

Az uniós hozzájárulás maximális összege

Belgium:

BE/12/07

60 000

60 000

54 000

Részösszeg

60 000

60 000

54 000

Dánia:

DK/12/19

201 852

201 852

181 666

DK/12/21

134 567

0

0

Részösszeg

336 419

201 852

181 666

Írország:

IE/12/05

1 000 000

1 000 000

900 000

Részösszeg

1 000 000

1 000 000

900 000

Spanyolország:

ES/12/04

1 207 352

1 207 352

1 086 617

ES/12/07

263 488

263 488

237 139

Részösszeg

1 470 840

1 470 840

1 323 756

Franciaország:

FR/12/18

42 000

42 000

37 800

Részösszeg

42 000

42 000

37 800

Lettország:

LV/12/01

11 273

11 273

10 146

Részösszeg

11 273

11 273

10 146

Málta:

MT/12/06

260 000

260 000

234 000

Részösszeg

260 000

260 000

234 000

Lengyelország:

PL/12/03

170 948

170 948

153 853

PL/12/05

22 793

22 793

20 514

Részösszeg

193 741

193 741

174 367

Portugália:

PT/12/09

75 000

75 000

67 500

Részösszeg

75 000

75 000

67 500

Összesen

3 449 274

3 314 706

2 983 235”

„III. MELLÉKLET

KÉPZÉSI ÉS CSEREPROGRAMOK

| (EUR) |
| --- |
| Tagállam és a projekt kódja | A kiegészítő nemzeti halászati ellenőrzési programban tervezett kiadások | Az e határozat alapján kiválasztott projektekhez kapcsolódó kiadások | Az uniós hozzájárulás maximális összege |
| Írország: |
| IE/12/07 | 15 000 | 0 | 0 |
| Részösszeg | 15 000 | 0 | 0 |
| Spanyolország: |
| ES/12/16 | 40 000 | 0 | 0 |
| Részösszeg | 40 000 | 0 | 0 |
| Egyesült Királyság: |
| UK/12/58 | 2 507 | 0 | 0 |
| UK/12/59 | 14 416 | 0 | 0 |
| UK/12/60 | 1 253 | 0 | 0 |
| UK/12/61 | 877 | 0 | 0 |
| UK/12/62 | 2 507 | 0 | 0 |
| UK/12/63 | 3 384 | 0 | 0 |
| UK/12/64 | 11 282 | 0 | 0 |
| UK/12/65 | 17 549 | 0 | 0 |
| UK/12/66 | 11 282 | 0 | 0 |
| UK/12/67 | 9 401 | 9 401 | 8 461 |
| UK/12/68 | 9 401 | 0 | 0 |
| UK/12/69 | 11 281 | 0 | 0 |
| UK/12/70 | 9 401 | 9 401 | 8 461 |
| UK/12/71 | 9 401 | 0 | 0 |
| UK/12/72 | 12 536 | 12 536 | 11 282 |
| Részösszeg | 144 030 | 31 338 | 28 204 |
| Összesen | 199 030 | 31 338 | 28 204” |

(EUR)

Tagállam és a projekt kódja

A kiegészítő nemzeti halászati ellenőrzési programban tervezett kiadások

Az e határozat alapján kiválasztott projektekhez kapcsolódó kiadások

Az uniós hozzájárulás maximális összege

Írország:

IE/12/07

15 000

0

0

Részösszeg

15 000

0

0

Spanyolország:

ES/12/16

40 000

0

0

Részösszeg

40 000

0

0

Egyesült Királyság:

UK/12/58

2 507

0

0

UK/12/59

14 416

0

0

UK/12/60

1 253

0

0

UK/12/61

877

0

0

UK/12/62

2 507

0

0

UK/12/63

3 384

0

0

UK/12/64

11 282

0

0

UK/12/65

17 549

0

0

UK/12/66

11 282

0

0

UK/12/67

9 401

9 401

8 461

UK/12/68

9 401

0

0

UK/12/69

11 281

0

0

UK/12/70

9 401

9 401

8 461

UK/12/71

9 401

0

0

UK/12/72

12 536

12 536

11 282

Részösszeg

144 030

31 338

28 204

Összesen

199 030

31 338

28 204”

---