# Euroopan unionin L 152/2013

| | ISSN 1977-0812
  doi:10.3000/19770812.L_2013.152.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 152 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 56. vuosikerta5. kesäkuu 2013 |

ISSN 1977-0812

doi:10.3000/19770812.L_2013.152.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 152

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

56. vuosikerta5. kesäkuu 2013

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission asetus (EU) N:o 512/2013, annettu 4 päivänä kesäkuuta 2013, luvasta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen polkupyörien osien tuonnin vapauttamiseksi neuvoston asetuksella (ETY) N:o 2474/93 käyttöön otetusta ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 71/97 laajennetusta polkumyyntitullista annetun asetuksen (EY) N:o 88/97 muuttamisesta | 1 |
| | * | Komission asetus (EU) N:o 513/2013, annettu 4 päivänä kesäkuuta 2013, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tai sieltä lähetettyjen kiteisestä piistä valmistettujen aurinkosähkömoduulien ja niiden keskeisten komponenttien (kennot ja kiekot) tuonnissa ja tämän Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan tai lähetetyn tuonnin kirjaamisvelvoitteesta annetun asetuksen (EU) N:o 182/2013 muuttamisesta | 5 |
| | | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 514/2013, annettu 4 päivänä kesäkuuta 2013, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 48 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | | 2013/261/EU |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös, annettu 3 päivänä kesäkuuta 2013, luvan antamisesta Ukrainassa sijaitsevalle laboratoriolle tehdä raivotautirokotteiden tehokkuutta mittaavia serologisia valvontatestejä
  (tiedoksiannettu numerolla C(2013) 3193)

   (
  1
  ) | 50 |
| | | 2013/262/EU |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös, annettu 4 päivänä kesäkuuta 2013, sellaisten kolmansien maiden luettelon laatimisesta, jotka varmistavat ihmisille tarkoitettujen lääkkeiden vaikuttaviin aineisiin sovellettavalla lainsäädännöllä ja vastaavilla valvonta- ja täytäntöönpanotoimenpiteillä unionin tasoa vastaavan kansanterveyden suojelun, annetun täytäntöönpanopäätöksen 2012/715/EU muuttamisesta (
  1
  ) | 52 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Komission asetus (EU) N:o 512/2013, annettu 4 päivänä kesäkuuta 2013, luvasta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen polkupyörien osien tuonnin vapauttamiseksi neuvoston asetuksella (ETY) N:o 2474/93 käyttöön otetusta ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 71/97 laajennetusta polkumyyntitullista annetun asetuksen (EY) N:o 88/97 muuttamisesta

1

*

Komission asetus (EU) N:o 513/2013, annettu 4 päivänä kesäkuuta 2013, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tai sieltä lähetettyjen kiteisestä piistä valmistettujen aurinkosähkömoduulien ja niiden keskeisten komponenttien (kennot ja kiekot) tuonnissa ja tämän Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan tai lähetetyn tuonnin kirjaamisvelvoitteesta annetun asetuksen (EU) N:o 182/2013 muuttamisesta

5

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 514/2013, annettu 4 päivänä kesäkuuta 2013, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

48

PÄÄTÖKSET

2013/261/EU

*

Komission täytäntöönpanopäätös, annettu 3 päivänä kesäkuuta 2013, luvan antamisesta Ukrainassa sijaitsevalle laboratoriolle tehdä raivotautirokotteiden tehokkuutta mittaavia serologisia valvontatestejä
  (tiedoksiannettu numerolla C(2013) 3193)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2013) 3193)

1

50

2013/262/EU

*

Komission täytäntöönpanopäätös, annettu 4 päivänä kesäkuuta 2013, sellaisten kolmansien maiden luettelon laatimisesta, jotka varmistavat ihmisille tarkoitettujen lääkkeiden vaikuttaviin aineisiin sovellettavalla lainsäädännöllä ja vastaavilla valvonta- ja täytäntöönpanotoimenpiteillä unionin tasoa vastaavan kansanterveyden suojelun, annetun täytäntöönpanopäätöksen 2012/715/EU muuttamisesta (
  1
  )

1

52

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Huomautus lukijalle – Neuvoston asetus (EU) N:o 216/2013, annettu 7 päivänä maaliskuuta 2013, Euroopan unionin virallisen lehden sähköisestä julkaisemisesta (katso kansilehden kolmas sivu) | s3 |

*

Huomautus lukijalle – Neuvoston asetus (EU) N:o 216/2013, annettu 7 päivänä maaliskuuta 2013, Euroopan unionin virallisen lehden sähköisestä julkaisemisesta (katso kansilehden kolmas sivu)

Huomautus lukijalle – Neuvoston asetus (EU) N:o 216/2013, annettu 7 päivänä maaliskuuta 2013, Euroopan unionin virallisen lehden

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 5.6.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 152/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 152/1

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 512/2013,

annettu 4 päivänä kesäkuuta 2013,

luvasta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen polkupyörien osien tuonnin vapauttamiseksi neuvoston asetuksella (ETY) N:o 2474/93 käyttöön otetusta ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 71/97 laajennetusta polkumyyntitullista annetun asetuksen (EY) N:o 88/97 muuttamisesta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 13 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien polkupyörien tuonnissa asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen annetun täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 990/2011 muuttamisesta 29 päivänä toukokuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 502/2013 (2),

ottaa huomioon polkupyörien tuonnissa asetuksella (ETY) N:o 2474/93 (3) käyttöön otetun polkumyyntitullin laajentamisen tiettyihin polkupyörän osiin neuvoston asetuksella (EY) N:o 71/97 (4),

on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto laajensi asetuksella (EY) N:o 71/97 Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevien polkupyörien tuontiin sovellettavan polkumyyntitullin, joka otettiin käyttöön asetuksella (ETY) N:o 2474/93, koskemaan tiettyjen polkupyörän osien tuontia kyseisestä maasta, jäljempänä ’laajennettu polkumyyntitulli’. Asetuksessa (EY) N:o 71/97 säädettiin myös, että on perustettava perusasetuksen 13 artiklan 4 kohdan mukainen vapautusjärjestelmä, jäljempänä ’vapautusjärjestelmä’, jotta sellaiset kokoonpanijat, jotka eivät kierrä polkupyöriä koskevia toimenpiteitä, voivat tuoda kiinalaisia polkupyörän osia ilman polkumyyntitullia, koska ne on vapautettu toimenpiteestä, joka on laajennettu koskemaan polkupyörän osia. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto laajensi asetuksella (EY) N:o 71/97 Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevien polkupyörien tuontiin sovellettavan polkumyyntitullin, joka otettiin käyttöön asetuksella (ETY) N:o 2474/93, koskemaan tiettyjen polkupyörän osien tuontia kyseisestä maasta, jäljempänä ’laajennettu polkumyyntitulli’. Asetuksessa (EY) N:o 71/97 säädettiin myös, että on perustettava perusasetuksen 13 artiklan 4 kohdan mukainen vapautusjärjestelmä, jäljempänä ’vapautusjärjestelmä’, jotta sellaiset kokoonpanijat, jotka eivät kierrä polkupyöriä koskevia toimenpiteitä, voivat tuoda kiinalaisia polkupyörän osia ilman polkumyyntitullia, koska ne on vapautettu toimenpiteestä, joka on laajennettu koskemaan polkupyörän osia.

| (2) | Vapautusjärjestelmän toimintaa koskevista lainsäädäntöpuitteista säädettiin komission asetuksessa (EY) N:o 88/97 (5), jäljempänä ’muutettu asetus’. |
| --- | --- |

(2)

Vapautusjärjestelmän toimintaa koskevista lainsäädäntöpuitteista säädettiin komission asetuksessa (EY) N:o 88/97 (5), jäljempänä ’muutettu asetus’.

| (3) | Kun oli tehty perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan ja 13 artiklan 4 kohdan mukainen tarkastelu Kiinasta peräisin olevien polkupyörien tuonnissa käyttöön otetun polkumyyntitullin laajentamisesta koskemaan tiettyjen Kiinasta peräisin olevien polkupyörän osien tuontia, neuvosto päätti asetuksella (EY) N:o 171/2008 (6) pitää voimassa toimenpiteiden kiertämistä koskevat toimenpiteet. |
| --- | --- |

(3)

Kun oli tehty perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan ja 13 artiklan 4 kohdan mukainen tarkastelu Kiinasta peräisin olevien polkupyörien tuonnissa käyttöön otetun polkumyyntitullin laajentamisesta koskemaan tiettyjen Kiinasta peräisin olevien polkupyörän osien tuontia, neuvosto päätti asetuksella (EY) N:o 171/2008 (6) pitää voimassa toimenpiteiden kiertämistä koskevat toimenpiteet.

| (4) | Perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti suoritetun välivaiheen tarkastelua koskevan tutkimuksen jälkeen neuvosto päätti asetuksella (EY) N:o 1095/2005 (7) nostaa voimassa olevan polkumyyntitullin 48,5 prosenttiin. |
| --- | --- |

(4)

Perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti suoritetun välivaiheen tarkastelua koskevan tutkimuksen jälkeen neuvosto päätti asetuksella (EY) N:o 1095/2005 (7) nostaa voimassa olevan polkumyyntitullin 48,5 prosenttiin.

| (5) | Euroopan komissio pani Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistulla ilmoituksella (8), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, vireille Kiinasta peräisin olevien polkupyörien tuontiin sovellettavien polkumyyntitoimenpiteiden välivaiheen tarkastelun. Ilmoituksen kohdassa 4.4 asianomaisia osapuolia kehotetaan esittämään huomautuksia vapautusjärjestelmän nykyisestä toiminnasta ja mahdollisesta tulevasta toimintamallista. Huomautuksia pyydettiin erityisesti nykymuotoisen vapautusjärjestelmän toiminnasta ja hallinnoinnista, mukaan luettuna pienten ja keskisuurten yritysten haasteet. |
| --- | --- |

(5)

Euroopan komissio pani Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistulla ilmoituksella (8), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, vireille Kiinasta peräisin olevien polkupyörien tuontiin sovellettavien polkumyyntitoimenpiteiden välivaiheen tarkastelun. Ilmoituksen kohdassa 4.4 asianomaisia osapuolia kehotetaan esittämään huomautuksia vapautusjärjestelmän nykyisestä toiminnasta ja mahdollisesta tulevasta toimintamallista. Huomautuksia pyydettiin erityisesti nykymuotoisen vapautusjärjestelmän toiminnasta ja hallinnoinnista, mukaan luettuna pienten ja keskisuurten yritysten haasteet.

| (6) | Mitään asiaan liittyviä huomautuksia ei ole saatu. Komission vapautusjärjestelmän soveltamisesta saamien kokemusten perusteella katsotaan kuitenkin, että järjestelmään on tehtävä joitakin muutoksia, jotka helpottavat sen toimintaa. |
| --- | --- |

(6)

Mitään asiaan liittyviä huomautuksia ei ole saatu. Komission vapautusjärjestelmän soveltamisesta saamien kokemusten perusteella katsotaan kuitenkin, että järjestelmään on tehtävä joitakin muutoksia, jotka helpottavat sen toimintaa.

| (7) | Nykyisen vapautusjärjestelmän mukainen tutkimusajanjakson määritelmä ei anna mahdollisuutta arvioida asianmukaisesti EU:n polkupyörien kokoonpanotoiminnassa käytettyjen kiinalaisten osien määrää ja arvoa. Nyt voimassa olevien sääntöjen mukaisesti tutkimusajanjakso on asetettava polkumyyntitullien maksamisen suspendointia edeltävään ajankohtaan. Tämän kauden aikana hakijat tuovat yleensä pieniä määriä Kiinasta, koska määriin, jotka ylittävät 299 osaa kuukaudessa, sovelletaan polkumyyntitullia. Näin ollen vaikuttaa siltä, että tutkimusajanjaksolla kokoonpannut polkupyörät olisivat perusasetuksen 13 artiklan 2 kohdassa esitettyjen sääntöjen mukaisia eli unionin polkupyörän valmistajien toiminnassaan käyttämien kiinalaisten osien arvo on alle 60 prosenttia osien kokonaisarvosta tai kaikkien toiminnassa käytettävien osien arvonlisäys on enemmän kuin 25 prosenttia, jäljempänä ’60/40- tai 25 % -arvonlisäsääntö’. |
| --- | --- |

(7)

Nykyisen vapautusjärjestelmän mukainen tutkimusajanjakson määritelmä ei anna mahdollisuutta arvioida asianmukaisesti EU:n polkupyörien kokoonpanotoiminnassa käytettyjen kiinalaisten osien määrää ja arvoa. Nyt voimassa olevien sääntöjen mukaisesti tutkimusajanjakso on asetettava polkumyyntitullien maksamisen suspendointia edeltävään ajankohtaan. Tämän kauden aikana hakijat tuovat yleensä pieniä määriä Kiinasta, koska määriin, jotka ylittävät 299 osaa kuukaudessa, sovelletaan polkumyyntitullia. Näin ollen vaikuttaa siltä, että tutkimusajanjaksolla kokoonpannut polkupyörät olisivat perusasetuksen 13 artiklan 2 kohdassa esitettyjen sääntöjen mukaisia eli unionin polkupyörän valmistajien toiminnassaan käyttämien kiinalaisten osien arvo on alle 60 prosenttia osien kokonaisarvosta tai kaikkien toiminnassa käytettävien osien arvonlisäys on enemmän kuin 25 prosenttia, jäljempänä ’60/40- tai 25 % -arvonlisäsääntö’.

| (8) | Yritykset ryhtyvät tuomaan suurempia määriä vasta, kun suspendointi on myönnetty. Tällä hetkellä voimassa olevien sääntöjen mukaan tätä kautta ei kuitenkaan voida ottaa huomioon. Sen vuoksi järjestelmän taustalla olevaa tavoitetta sen varmistamisesta, että käytetään asianmukainen osuus Euroopasta peräisin olevia osia, ei voida saavuttaa täysimääräisesti. |
| --- | --- |

(8)

Yritykset ryhtyvät tuomaan suurempia määriä vasta, kun suspendointi on myönnetty. Tällä hetkellä voimassa olevien sääntöjen mukaan tätä kautta ei kuitenkaan voida ottaa huomioon. Sen vuoksi järjestelmän taustalla olevaa tavoitetta sen varmistamisesta, että käytetään asianmukainen osuus Euroopasta peräisin olevia osia, ei voida saavuttaa täysimääräisesti.

| (9) | Tätä taustaa vasten ja oikeusvarmuuden vuoksi katsotaan, että on aiheellista muuttaa 6 artiklan 1 kohdan mukaista tutkimusajanjakson määritelmää niin, että siihen sisältyy myös laajennetun polkumyyntitullin maksamisen suspendoimisen jälkeinen aika. Tällöin 60/40- tai 25 % -arvonlisäsäännön noudattaminen voitaisiin varmentaa asianmukaisemmin siltä kaudelta, jonka aikana tuojat eivät maksa polkumyyntitulleja eli sen jälkeen, kun suspendointi on myönnetty. |
| --- | --- |

(9)

Tätä taustaa vasten ja oikeusvarmuuden vuoksi katsotaan, että on aiheellista muuttaa 6 artiklan 1 kohdan mukaista tutkimusajanjakson määritelmää niin, että siihen sisältyy myös laajennetun polkumyyntitullin maksamisen suspendoimisen jälkeinen aika. Tällöin 60/40- tai 25 % -arvonlisäsäännön noudattaminen voitaisiin varmentaa asianmukaisemmin siltä kaudelta, jonka aikana tuojat eivät maksa polkumyyntitulleja eli sen jälkeen, kun suspendointi on myönnetty.

| (10) | Jotta hakija voisi toimittaa varmennettavissa olevia tietoja polkupyörän osien tuonnistaan muutetun asetuksen 4 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti suspendointia edeltävältä kaudelta, 4 artiklan 1 kohdan a alakohdassa oleva viittaus peruuttamattomaan sopimukseen poistetaan. |
| --- | --- |

(10)

Jotta hakija voisi toimittaa varmennettavissa olevia tietoja polkupyörän osien tuonnistaan muutetun asetuksen 4 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti suspendointia edeltävältä kaudelta, 4 artiklan 1 kohdan a alakohdassa oleva viittaus peruuttamattomaan sopimukseen poistetaan.

| (11) | Nykyinen järjestelmä on lisäksi epäselvä siltä osin kuin on kyse sellaisten polkupyöränosien tuonnista, joita käytetään apumoottorilla varustettujen polkupyörien, myös sivuvaunullisten, kokoamiseen; näistä käytetään myös nimitystä sähköpolkupyörät tai sähköavusteiset polkupyörät. Valmiisiin sähköpolkupyöriin ja näin ollen myöskään sähköpolkupyörien kokoonpanoon käytettyihin osiin ei sovelleta polkumyyntitullia eikä laajennettua polkumyyntitullia eli sähköpolkupyörien kokoamistoiminta ei edelleenkään kuulu asetuksen (EY) N:o 71/97 soveltamisalaan. Sen vuoksi katsotaan, että on aiheellista laajentaa 14 artiklan mukaiset osien loppukäytön valvontaa koskevat säännökset koskemaan myös sähköpolkupyörien kokoonpanoon tarkoitettuja osia. Loppukäytön valvontaa koskevat säännökset antavat kansallisille tulliviranomaisille mahdollisuuden jäljittää tuotujen osien loppukäyttö eli varmistaa, käytetäänkö niitä perinteisten polkupyörien vai sähköpolkupyörien kokoonpanoon. |
| --- | --- |

(11)

Nykyinen järjestelmä on lisäksi epäselvä siltä osin kuin on kyse sellaisten polkupyöränosien tuonnista, joita käytetään apumoottorilla varustettujen polkupyörien, myös sivuvaunullisten, kokoamiseen; näistä käytetään myös nimitystä sähköpolkupyörät tai sähköavusteiset polkupyörät. Valmiisiin sähköpolkupyöriin ja näin ollen myöskään sähköpolkupyörien kokoonpanoon käytettyihin osiin ei sovelleta polkumyyntitullia eikä laajennettua polkumyyntitullia eli sähköpolkupyörien kokoamistoiminta ei edelleenkään kuulu asetuksen (EY) N:o 71/97 soveltamisalaan. Sen vuoksi katsotaan, että on aiheellista laajentaa 14 artiklan mukaiset osien loppukäytön valvontaa koskevat säännökset koskemaan myös sähköpolkupyörien kokoonpanoon tarkoitettuja osia. Loppukäytön valvontaa koskevat säännökset antavat kansallisille tulliviranomaisille mahdollisuuden jäljittää tuotujen osien loppukäyttö eli varmistaa, käytetäänkö niitä perinteisten polkupyörien vai sähköpolkupyörien kokoonpanoon.

| (12) | Katsotaan myös, että on aiheellista poistaa 16 artiklan 3 kohta, koska vaaditut tiedot saadaan muista lähteistä. |
| --- | --- |

(12)

Katsotaan myös, että on aiheellista poistaa 16 artiklan 3 kohta, koska vaaditut tiedot saadaan muista lähteistä.

| (13) | Lisäksi ehdotetaan joidenkin muutetussa asetuksessa olevien kirjoitusvirheiden korjaamista ja vanhentuneiden viittausten poistamista. |
| --- | --- |

(13)

Lisäksi ehdotetaan joidenkin muutetussa asetuksessa olevien kirjoitusvirheiden korjaamista ja vanhentuneiden viittausten poistamista.

| (14) | Oikeusvarmuuden takaamiseksi ja hyvän hallinnon periaatteen mukaisesti on tarpeen säätää, että tässä asetuksessa säädettyjä muutetun asetuksen muutoksia sovelletaan niin pian kuin mahdollista kaikkiin uusiin ja kaikkiin vireillä oleviin tutkimuksiin. |
| --- | --- |

(14)

Oikeusvarmuuden takaamiseksi ja hyvän hallinnon periaatteen mukaisesti on tarpeen säätää, että tässä asetuksessa säädettyjä muutetun asetuksen muutoksia sovelletaan niin pian kuin mahdollista kaikkiin uusiin ja kaikkiin vireillä oleviin tutkimuksiin.

| (15) | Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 88/97 olisi muutettava, |
| --- | --- |

(15)

Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 88/97 olisi muutettava,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetus (EY) N:o 88/97 seuraavasti:

| 1) | Korvataan 3 artiklan 1 kohta seuraavasti:
  ”1.   Pyyntö on esitettävä kirjallisesti jollakin unionin virallisista kielistä ja sen on oltava hakijaa edustamaan valtuutetun henkilön allekirjoittama. Pyyntö on lähetettävä seuraavaan osoitteeseen:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H Trade Defence, |
| Rue de la Loi/Wetstraat 200, |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Sähköposti: TRADE-bicycle-parts@ec.europa.eu” |

1)

Korvataan 3 artiklan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Pyyntö on esitettävä kirjallisesti jollakin unionin virallisista kielistä ja sen on oltava hakijaa edustamaan valtuutetun henkilön allekirjoittama. Pyyntö on lähetettävä seuraavaan osoitteeseen:

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H Trade Defence,

Rue de la Loi/Wetstraat 200,

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Sähköposti: TRADE-bicycle-parts@ec.europa.eu”

| 2) | Muutetaan 4 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan 1 kohdan a ja b alakohta seuraavasti:






  ”a) | siinä on todisteita siitä, että hakija käyttää oleellisia polkupyörän osia polkupyörien valmistamiseen tai kokoamiseen 14 artiklan c alakohdassa säädettyä määrää enemmän; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Muutetaan 4 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 1 kohdan a ja b alakohta seuraavasti:

”a)

siinä on todisteita siitä, että hakija käyttää oleellisia polkupyörän osia polkupyörien valmistamiseen tai kokoamiseen 14 artiklan c alakohdassa säädettyä määrää enemmän;

| b) | siinä on riittäviksi katsottavia todisteita siitä, että hakijan kokoonpanotoiminta ei kuulu neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (9) 13 artiklan 2 kohdan soveltamisalaan; ja |
| --- | --- |

b)

siinä on riittäviksi katsottavia todisteita siitä, että hakijan kokoonpanotoiminta ei kuulu neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (9) 13 artiklan 2 kohdan soveltamisalaan; ja

| b) | Korvataan 4 kohta seuraavasti:
  ”4.   Jos pyyntöä ei katsota hyväksyttäväksi, se hylätään asetuksen (EY) N:o 1225/2009 13 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti tehdyllä päätöksellä.” |
| --- | --- |

b)

Korvataan 4 kohta seuraavasti:

”4.   Jos pyyntöä ei katsota hyväksyttäväksi, se hylätään asetuksen (EY) N:o 1225/2009 13 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti tehdyllä päätöksellä.”

| 3) | Korvataan 5 artiklan 1 kohta seuraavasti:
  ”1.   Siitä päivästä, jona on vastaanotettu 4 artiklan 1 ja 2 kohdassa asetetut edellytykset täyttävä pyyntö, odotettaessa päätöstä pyynnön hyväksyttävyydestä 6 ja 7 artiklan mukaisesti viiteasetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti laajennetusta tullista syntyneen tullivelan maksaminen suspendoidaan sellaisten oleellisten polkupyörän osien tuonnin osalta, jotka tutkimuksen kohteena oleva osapuoli ilmoittaa vapaaseen liikkeeseen. Huomioon otetaan yleensä vähintään 6 kuukauden mittainen kausi ennen pyynnön vastaanottamista, jotta voidaan vahvistaa alustavasti, noudatetaanko 4 artiklan 1 ja 2 kohdassa asetettuja edellytyksiä.” |
| --- | --- |

3)

Korvataan 5 artiklan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Siitä päivästä, jona on vastaanotettu 4 artiklan 1 ja 2 kohdassa asetetut edellytykset täyttävä pyyntö, odotettaessa päätöstä pyynnön hyväksyttävyydestä 6 ja 7 artiklan mukaisesti viiteasetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti laajennetusta tullista syntyneen tullivelan maksaminen suspendoidaan sellaisten oleellisten polkupyörän osien tuonnin osalta, jotka tutkimuksen kohteena oleva osapuoli ilmoittaa vapaaseen liikkeeseen. Huomioon otetaan yleensä vähintään 6 kuukauden mittainen kausi ennen pyynnön vastaanottamista, jotta voidaan vahvistaa alustavasti, noudatetaanko 4 artiklan 1 ja 2 kohdassa asetettuja edellytyksiä.”

| 4) | Muutetaan 6 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan 1 kohta seuraavasti:
  ”1.   Komissio yksilöi vapautuksen myöntämistä koskevan päätöksen tekoa varten tutkimusajanjakson, joka kattaa yleensä 12 mutta vähintään 6 kuukautta siitä päivästä lähtien, jona oleellisiin polkupyörän osiin sovellettavan laajennetun tullin maksaminen suspendoitiin. Tehdessään tutkimusta komissio voi vaatia hakijalta lisätietoja tutkimusajanjaksolta ja/tai suorittaa tarkastuksia paikan päällä.” |
| --- | --- | --- |

4)

Muutetaan 6 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Komissio yksilöi vapautuksen myöntämistä koskevan päätöksen tekoa varten tutkimusajanjakson, joka kattaa yleensä 12 mutta vähintään 6 kuukautta siitä päivästä lähtien, jona oleellisiin polkupyörän osiin sovellettavan laajennetun tullin maksaminen suspendoitiin. Tehdessään tutkimusta komissio voi vaatia hakijalta lisätietoja tutkimusajanjaksolta ja/tai suorittaa tarkastuksia paikan päällä.”

| b) | Korvataan 3 kohta seuraavasti:
  ”3.   Tutkimus pyynnön hyväksyttävyydestä on tavallisesti saatettava päätökseen kahdentoista kuukauden kuluessa kaikkien 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen tietojen vastaanottamisesta.” |
| --- | --- |

b)

Korvataan 3 kohta seuraavasti:

”3.   Tutkimus pyynnön hyväksyttävyydestä on tavallisesti saatettava päätökseen kahdentoista kuukauden kuluessa kaikkien 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen tietojen vastaanottamisesta.”

| 5) | Muutetaan 7 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan 1 kohta seuraavasti:
  ”1.   Jos lopullisesti vahvistetut tosiseikat osoittavat, että hakijan kokoonpanotoiminta ei kuulu asetuksen (EY) N:o 1225/2009 13 artiklan 2 kohdan soveltamisalaan, hakijalle annetaan lupa vapautukseen laajennetusta tullista asetuksen (EY) N:o 1225/2009 13 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti.” |
| --- | --- | --- |

5)

Muutetaan 7 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Jos lopullisesti vahvistetut tosiseikat osoittavat, että hakijan kokoonpanotoiminta ei kuulu asetuksen (EY) N:o 1225/2009 13 artiklan 2 kohdan soveltamisalaan, hakijalle annetaan lupa vapautukseen laajennetusta tullista asetuksen (EY) N:o 1225/2009 13 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti.”

| b) | Korvataan 3 kohta seuraavasti:
  ”3.   Jos vapauttamisen edellytykset eivät täyty, pyyntö hylätään asetuksen (EY) N:o 1225/2009 13 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti ja 5 artiklassa tarkoitettu laajennetun tullin maksamisen suspendoiminen poistetaan.” |
| --- | --- |

b)

Korvataan 3 kohta seuraavasti:

”3.   Jos vapauttamisen edellytykset eivät täyty, pyyntö hylätään asetuksen (EY) N:o 1225/2009 13 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti ja 5 artiklassa tarkoitettu laajennetun tullin maksamisen suspendoiminen poistetaan.”

| 6) | Korvataan 8 artiklan 1 kohdan a alakohta seuraavasti:






  ”a) | sen kokoonpanotoiminta ei kuulu asetuksen (EY) N:o 1225/2009 13 artiklan 2 kohdan soveltamisalaan;” |
| --- | --- | --- |

6)

Korvataan 8 artiklan 1 kohdan a alakohta seuraavasti:

”a)

sen kokoonpanotoiminta ei kuulu asetuksen (EY) N:o 1225/2009 13 artiklan 2 kohdan soveltamisalaan;”

| 7) | Korvataan 9 artiklan 1 kohta seuraavasti:
  ”1.   Komissio voi omasta aloitteestaan tarkastella vapautetun osapuolen tilannetta uudelleen tarkistaakseen, että sen kokoonpanotoiminta ei kuulu asetuksen (EY) N:o 1225/2009 13 artiklan 2 kohdan soveltamisalaan.” |
| --- | --- |

7)

Korvataan 9 artiklan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Komissio voi omasta aloitteestaan tarkastella vapautetun osapuolen tilannetta uudelleen tarkistaakseen, että sen kokoonpanotoiminta ei kuulu asetuksen (EY) N:o 1225/2009 13 artiklan 2 kohdan soveltamisalaan.”

| 8) | Korvataan 10 artikla seuraavasti:
  ”10 artikla
  Vapautuksen peruuttaminen
  Vapautus peruutetaan asetuksen (EY) N:o 1225/2009 13 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti sen jälkeen kun vapautetulle osapuolelle on annettu mahdollisuus esittää huomautuksensa,






  — | jos uudelleentarkastelussa on osoittautunut, että vapautetun osapuolen kokoonpanotoiminta kuuluu asetuksen (EY) N:o 1225/2009 13 artiklan 2 kohdan soveltamisalaan, |
| --- | --- | --- |

8)

Korvataan 10 artikla seuraavasti:

”10 artikla

Vapautuksen peruuttaminen

Vapautus peruutetaan asetuksen (EY) N:o 1225/2009 13 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti sen jälkeen kun vapautetulle osapuolelle on annettu mahdollisuus esittää huomautuksensa,

—

jos uudelleentarkastelussa on osoittautunut, että vapautetun osapuolen kokoonpanotoiminta kuuluu asetuksen (EY) N:o 1225/2009 13 artiklan 2 kohdan soveltamisalaan,

| — | jos osapuoli on rikkonut 8 artiklan mukaisia velvoitteitaan, tai |
| --- | --- |

—

jos osapuoli on rikkonut 8 artiklan mukaisia velvoitteitaan, tai

| — | jos vapauttamista koskevan päätöksen jälkeen on kieltäydytty yhteistyöstä.” |
| --- | --- |

—

jos vapauttamista koskevan päätöksen jälkeen on kieltäydytty yhteistyöstä.”

| 9) | Korvataan 13 artikla seuraavasti:
  ”13 artikla
  Menettelysäännökset
  Tämän asetuksen mukaisiin tutkimuksiin sovelletaan asetuksen (EY) N:o 1225/2009 säännöksiä, jotka koskevat






  — | tutkimuksen suorittamista (6 artiklan 2, 3, 4 ja 5 kohta), |
| --- | --- | --- |

9)

Korvataan 13 artikla seuraavasti:

”13 artikla

Menettelysäännökset

Tämän asetuksen mukaisiin tutkimuksiin sovelletaan asetuksen (EY) N:o 1225/2009 säännöksiä, jotka koskevat

—

tutkimuksen suorittamista (6 artiklan 2, 3, 4 ja 5 kohta),

| — | tarkastuskäyntejä (16 artikla), |
| --- | --- |

—

tarkastuskäyntejä (16 artikla),

| — | yhteistyöstä kieltäytymistä (18 artikla) ja |
| --- | --- |

—

yhteistyöstä kieltäytymistä (18 artikla) ja

| — | luottamuksellisuutta (19 artikla).” |
| --- | --- |

—

luottamuksellisuutta (19 artikla).”

| 10) | Korvataan 14 artiklan c alakohta seuraavasti:






  ”c) | osapuoli ilmoittaa vapaasti liikkeeseen tai sille toimitetaan kuukaudessa vähemmän kuin 300 kappaletta tietyn tyyppistä oleellista polkupyörän osaa. Osapuolen ilmoittamien tai sille toimitettujen osien lukumäärä lasketaan ottaen huomioon kaikkien kyseisten osapuolten kanssa yhteenliittyneiden tai tasoitusjärjestelyistä sopineiden osapuolten ilmoittamien tai niille toimitettujen osien lukumäärä; tai” |
| --- | --- | --- |

10)

Korvataan 14 artiklan c alakohta seuraavasti:

”c)

osapuoli ilmoittaa vapaasti liikkeeseen tai sille toimitetaan kuukaudessa vähemmän kuin 300 kappaletta tietyn tyyppistä oleellista polkupyörän osaa. Osapuolen ilmoittamien tai sille toimitettujen osien lukumäärä lasketaan ottaen huomioon kaikkien kyseisten osapuolten kanssa yhteenliittyneiden tai tasoitusjärjestelyistä sopineiden osapuolten ilmoittamien tai niille toimitettujen osien lukumäärä; tai”

| 11) | Lisätään 14 artiklaan d alakohta seuraavasti:






  ”d) | olennaiset polkupyörän osat on tarkoitettu käytettäväksi sellaisten polkupyörien kokoamiseen, jotka on varustettu apumoottorilla (Taric-lisäkoodi 8835).” |
| --- | --- | --- |

11)

Lisätään 14 artiklaan d alakohta seuraavasti:

”d)

olennaiset polkupyörän osat on tarkoitettu käytettäväksi sellaisten polkupyörien kokoamiseen, jotka on varustettu apumoottorilla (Taric-lisäkoodi 8835).”

| 12) | Poistetaan 16 artiklan 3 kohta. |
| --- | --- |

12)

Poistetaan 16 artiklan 3 kohta.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, ja sitä sovelletaan voimaantulosta lähtien kaikkiin uusiin ja käynnissä oleviin tutkimuksiin.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 4 päivänä kesäkuuta 2013.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

José Manuel BARROSO

---

(1)  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  EUVL L 153, 5.6.2013, s. 17.

2

(3)  EYVL L 228, 9.9.1993, s. 1.

3

(4)  EYVL L 16, 18.1.1997, s. 55.

4

(5)  EYVL L 17, 21.1.1997, s. 17.

5

(6)  EUVL L 55, 28.2.2008, s. 1.

6

(7)  EUVL L 183, 14.7.2005, s. 1.

7

(8)  EUVL C 71, 9.3.2012, s. 10.

8

(9)  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 51.”

9

---

| 5.6.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 152/5 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 152/5

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 513/2013,

annettu 4 päivänä kesäkuuta 2013,

väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tai sieltä lähetettyjen kiteisestä piistä valmistettujen aurinkosähkömoduulien ja niiden keskeisten komponenttien (kennot ja kiekot) tuonnissa ja tämän Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan tai lähetetyn tuonnin kirjaamisvelvoitteesta annetun asetuksen (EU) N:o 182/2013 muuttamisesta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 7 artiklan ja 14 artiklan 5 kohdan,

on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa

sekä katsoo seuraavaa:

A.   MENETTELY

1.   Vireillepano

| (1) | Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä6 päivänä syyskuuta 2012 julkaistulla ilmoituksella (2), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, tiettyjen Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’ tai ’asianomainen maa’, peräisin olevien kiteisestä piistä valmistettujen aurinkosähkömoduulien ja niiden keskeisten komponenttien (kennot ja kiekot) tuontia unioniin koskevan polkumyyntimenettelyn vireillepanosta. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä6 päivänä syyskuuta 2012 julkaistulla ilmoituksella (2), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, tiettyjen Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’ tai ’asianomainen maa’, peräisin olevien kiteisestä piistä valmistettujen aurinkosähkömoduulien ja niiden keskeisten komponenttien (kennot ja kiekot) tuontia unioniin koskevan polkumyyntimenettelyn vireillepanosta.

| (2) | Tutkimus pantiin vireille, kun EU ProSun, jäljempänä ’valituksen tekijä’, esitti 25 päivänä heinäkuuta 2012 valituksen sellaisten tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa yli 25 prosenttia kiteisestä piistä valmistettujen aurinkosähkömoduulien ja niiden keskeisten komponenttien kokonaistuotannosta unionissa. Valituksessa esitetty alustava näyttö kyseisen tuotteen polkumyynnistä ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäväksi tutkimuksen vireillepanoa varten. |
| --- | --- |

(2)

Tutkimus pantiin vireille, kun EU ProSun, jäljempänä ’valituksen tekijä’, esitti 25 päivänä heinäkuuta 2012 valituksen sellaisten tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa yli 25 prosenttia kiteisestä piistä valmistettujen aurinkosähkömoduulien ja niiden keskeisten komponenttien kokonaistuotannosta unionissa. Valituksessa esitetty alustava näyttö kyseisen tuotteen polkumyynnistä ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäväksi tutkimuksen vireillepanoa varten.

2.   Rekisteröinti

| (3) | Valituksen tekijän pyynnöstä, jonka tukena oli vaadittu näyttö, komissio antoi 1 päivänä maaliskuuta 2013 asetuksen (EU) N:o 182/2013 (3), jolla asetettiin Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tai sieltä lähetettyjen kiteisestä piistä valmistettujen aurinkosähkömoduulien ja niiden keskeisten komponenttien (kennot ja kiekot) tuonti kirjaamisvelvoitteen alaiseksi 6 päivästä maaliskuuta 2013. |
| --- | --- |

(3)

Valituksen tekijän pyynnöstä, jonka tukena oli vaadittu näyttö, komissio antoi 1 päivänä maaliskuuta 2013 asetuksen (EU) N:o 182/2013 (3), jolla asetettiin Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tai sieltä lähetettyjen kiteisestä piistä valmistettujen aurinkosähkömoduulien ja niiden keskeisten komponenttien (kennot ja kiekot) tuonti kirjaamisvelvoitteen alaiseksi 6 päivästä maaliskuuta 2013.

3.   Menettelyn osapuolet

| (4) | Komissio ilmoitti menettelyn vireillepanosta virallisesti valituksen tekijälle, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, tiedossa oleville vientiä harjoittaville tuottajille, Kiinan viranomaisille ja tiedossa oleville tuojille. Komissio ilmoitti myös tuottajille Yhdysvalloissa, koska sitä harkittiin mahdolliseksi vertailumaaksi. |
| --- | --- |

(4)

Komissio ilmoitti menettelyn vireillepanosta virallisesti valituksen tekijälle, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, tiedossa oleville vientiä harjoittaville tuottajille, Kiinan viranomaisille ja tiedossa oleville tuojille. Komissio ilmoitti myös tuottajille Yhdysvalloissa, koska sitä harkittiin mahdolliseksi vertailumaaksi.

| (5) | Asianomaiset osapuolet saivat tilaisuuden esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää tulla kuulluiksi vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa vahvistetussa määräajassa. Kaikkia niitä asianomaisia osapuolia kuultiin, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä. |
| --- | --- |

(5)

Asianomaiset osapuolet saivat tilaisuuden esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää tulla kuulluiksi vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa vahvistetussa määräajassa. Kaikkia niitä asianomaisia osapuolia kuultiin, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.

| (6) | Ottaen huomioon tutkimuksessa osallisina olevien asianomaisen maan vientiä harjoittavien tuottajien, etuyhteydettömien tuojien ja unionin tuottajien suuren määrän ja voidakseen saattaa tutkimuksen päätökseen lakisääteisessä määräajassa komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se oli päättänyt valita perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti tutkittavaksi asianomaisen maan vientiä harjoittavista tuottajista, etuyhteydettömistä tuojista ja unionin tuottajista kohtuullisen kokoisen otoksen (tästä menettelystä käytetään nimitystä ”otanta”). |
| --- | --- |

(6)

Ottaen huomioon tutkimuksessa osallisina olevien asianomaisen maan vientiä harjoittavien tuottajien, etuyhteydettömien tuojien ja unionin tuottajien suuren määrän ja voidakseen saattaa tutkimuksen päätökseen lakisääteisessä määräajassa komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se oli päättänyt valita perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti tutkittavaksi asianomaisen maan vientiä harjoittavista tuottajista, etuyhteydettömistä tuojista ja unionin tuottajista kohtuullisen kokoisen otoksen (tästä menettelystä käytetään nimitystä ”otanta”).

a)   Unionin tuottajien otanta

| (7) | Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se oli alustavasti valinnut unionin tuottajia edustavan otoksen. Kaikille tiedossa oleville unionin tuottajille ja tuottajien järjestöille ilmoitettiin unionin tuottajien alustavan otoksen valinnasta. Tähän alustavaan otokseen kuului yhdeksän unionin tuottajaa niistä noin 220:stä unionin tuottajasta, joiden tiedettiin ennen tutkimuksen vireillepanoa tuottavan samankaltaista tuotetta (ks. johdanto-osan 26 kappale); otos valittiin suurimman edustavan tuotantomäärän perusteella ottaen huomioon tuottajien myyntimäärä ja maantieteellinen sijainti, jotta ne voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa. Varmistettiin, että otokseen kuului sekä vertikaalisesti integroituneita että integroitumattomia unionin tuottajia. Asianomaisia osapuolia kehotettiin myös esittämään kantansa alustavasta otoksesta. Useat asianomaiset osapuolet esittivät huomautuksia alustavasta otoksesta ja yksi osapuoli pyysi kuulemista neuvonantajan kanssa. |
| --- | --- |

(7)

Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se oli alustavasti valinnut unionin tuottajia edustavan otoksen. Kaikille tiedossa oleville unionin tuottajille ja tuottajien järjestöille ilmoitettiin unionin tuottajien alustavan otoksen valinnasta. Tähän alustavaan otokseen kuului yhdeksän unionin tuottajaa niistä noin 220:stä unionin tuottajasta, joiden tiedettiin ennen tutkimuksen vireillepanoa tuottavan samankaltaista tuotetta (ks. johdanto-osan 26 kappale); otos valittiin suurimman edustavan tuotantomäärän perusteella ottaen huomioon tuottajien myyntimäärä ja maantieteellinen sijainti, jotta ne voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa. Varmistettiin, että otokseen kuului sekä vertikaalisesti integroituneita että integroitumattomia unionin tuottajia. Asianomaisia osapuolia kehotettiin myös esittämään kantansa alustavasta otoksesta. Useat asianomaiset osapuolet esittivät huomautuksia alustavasta otoksesta ja yksi osapuoli pyysi kuulemista neuvonantajan kanssa.

| (8) | Useat asianomaiset osapuolet esittivät seuraavia vastalauseita unionin tuottajia koskevasta alustavasta otoksesta:






  i) | Jotkin osapuolet katsoivat, että alustavasti valitusta otoksesta toimitetut tiedot eivät olleet riittäviä ja estivät niitä esittämästä merkityksellisiä huomautuksia ehdotetusta otoksesta. Ne arvostelivat erityisesti sitä, että unionin tuottajien identiteetti pidettiin luottamuksellisena, ja pyysivät, että ne jäsenvaltiot, joissa otokseen valitut unionin tuottajat sijaitsivat, olisi paljastettava samoin kuin valittujen unionin tuottajien tuotannon osuus aurinkosähkömoduulien, kennojen ja kiekkojen kokonaistuotantomäärästä sekä otokseen valittujen yksittäisten yritysten ja koko otoksen prosenttiosuus tuotannosta ja myynnistä. |
| --- | --- | --- |

(8)

Useat asianomaiset osapuolet esittivät seuraavia vastalauseita unionin tuottajia koskevasta alustavasta otoksesta:

i)

Jotkin osapuolet katsoivat, että alustavasti valitusta otoksesta toimitetut tiedot eivät olleet riittäviä ja estivät niitä esittämästä merkityksellisiä huomautuksia ehdotetusta otoksesta. Ne arvostelivat erityisesti sitä, että unionin tuottajien identiteetti pidettiin luottamuksellisena, ja pyysivät, että ne jäsenvaltiot, joissa otokseen valitut unionin tuottajat sijaitsivat, olisi paljastettava samoin kuin valittujen unionin tuottajien tuotannon osuus aurinkosähkömoduulien, kennojen ja kiekkojen kokonaistuotantomäärästä sekä otokseen valittujen yksittäisten yritysten ja koko otoksen prosenttiosuus tuotannosta ja myynnistä.

| ii) | Otoksen valintaan käytetty menetelmä kiistettiin sillä perusteella, että siinä sekoitettiin kolme eri vaihetta eli tutkimuksen vireillepanolle annettu tuki, unionin tuotannonalan määrittely sekä otanta. Sen vuoksi väitettiin, että oli epäselvää, oliko unionin tuotannonala määritelty jo otosta valittaessa ja voitaisiinko otosta sen vuoksi pitää edustavana. Koska unionin tuotannonalaa ei määritetty otantavaiheessa, asianomaiset osapuolet eivät pystyneet varmistamaan, oliko alustava otos edustava ja voitaisiinko unionin tuotannonalan tilannetta tutkimusajanjaksolla (määritelmä 19 kappaleessa) näin ollen arvioida oikein otoksen perusteella. Lisäksi väitettiin, että oli epäasianmukaista valita alustava otos niiden vastausten perusteella, jotka unionin tuottajat toimittivat tutkimuksen vireillepanolle annettavaa tukea koskevaan tutkimukseen. |
| --- | --- |

ii)

Otoksen valintaan käytetty menetelmä kiistettiin sillä perusteella, että siinä sekoitettiin kolme eri vaihetta eli tutkimuksen vireillepanolle annettu tuki, unionin tuotannonalan määrittely sekä otanta. Sen vuoksi väitettiin, että oli epäselvää, oliko unionin tuotannonala määritelty jo otosta valittaessa ja voitaisiinko otosta sen vuoksi pitää edustavana. Koska unionin tuotannonalaa ei määritetty otantavaiheessa, asianomaiset osapuolet eivät pystyneet varmistamaan, oliko alustava otos edustava ja voitaisiinko unionin tuotannonalan tilannetta tutkimusajanjaksolla (määritelmä 19 kappaleessa) näin ollen arvioida oikein otoksen perusteella. Lisäksi väitettiin, että oli epäasianmukaista valita alustava otos niiden vastausten perusteella, jotka unionin tuottajat toimittivat tutkimuksen vireillepanolle annettavaa tukea koskevaan tutkimukseen.

| iii) | Lisäksi väitettiin, että alustava otos valittiin pelkästään niistä yrityksistä, jotka olivat ilmoittaneet tukevansa tätä tutkimusta. |
| --- | --- |

iii)

Lisäksi väitettiin, että alustava otos valittiin pelkästään niistä yrityksistä, jotka olivat ilmoittaneet tukevansa tätä tutkimusta.

| iv) | Yksi osapuoli väitti, että koska vertikaalisesti integroituneet yritykset kuuluvat alustavaan otokseen, kennojen ja kiekkojen tuotantomäärä saattaa kaksin- tai kolminkertaistua, mikä asettaa otoksen yleisen edustavuuden kyseenalaiseksi. Se vaati, että vertikaalisesti integroituneiden tuottajien osalta otetaan huomioon vain moduulien muttei kennojen ja kiekkojen tuotantomäärää. |
| --- | --- |

iv)

Yksi osapuoli väitti, että koska vertikaalisesti integroituneet yritykset kuuluvat alustavaan otokseen, kennojen ja kiekkojen tuotantomäärä saattaa kaksin- tai kolminkertaistua, mikä asettaa otoksen yleisen edustavuuden kyseenalaiseksi. Se vaati, että vertikaalisesti integroituneiden tuottajien osalta otetaan huomioon vain moduulien muttei kennojen ja kiekkojen tuotantomäärää.

| v) | Sama osapuoli väitti, että tiedot, joiden perusteella otos valittiin, olivat ainakin osittain epäluotettavia, millä saattoi olla vaikutusta koko alustavan otoksen edustavuuteen. |
| --- | --- |

v)

Sama osapuoli väitti, että tiedot, joiden perusteella otos valittiin, olivat ainakin osittain epäluotettavia, millä saattoi olla vaikutusta koko alustavan otoksen edustavuuteen.

| vi) | Yksi osapuoli toimitti luettelon, johon väitetysti sisältyi vielä noin 150 samankaltaisen tuotteen unionin tuottajaa, ja vaati, että ne olisi pitänyt ottaa huomioon unionin tuottajien otoksen valinnassa. |
| --- | --- |

vi)

Yksi osapuoli toimitti luettelon, johon väitetysti sisältyi vielä noin 150 samankaltaisen tuotteen unionin tuottajaa, ja vaati, että ne olisi pitänyt ottaa huomioon unionin tuottajien otoksen valinnassa.

| (9) | Osapuolten esiin ottamiin seikkoihin vastattiin seuraavasti:






  i) | Unionin tuottajat pyysivät, että niiden nimet pidetään luottamuksellisina vastatoimien riskin vuoksi. Unionin tuottajiin kohdistettiinkin uhkauksia, jotka koskivat niiden liiketoiminnan vahingoittamista sekä unionissa että sen ulkopuolella. Komissio katsoi, että pyynnöt olivat riittävän perusteltuja, jotta niihin voitiin suostua. Otokseen valittujen yksittäisten unionin tuottajien sijainnin tai tuotanto- ja myyntiosuuden paljastaminen olisi voinut helposti paljastaa kyseisen tuottajan identiteetin, joten tätä koskeva vaatimus oli hylättävä. |
| --- | --- | --- |

(9)

Osapuolten esiin ottamiin seikkoihin vastattiin seuraavasti:

i)

Unionin tuottajat pyysivät, että niiden nimet pidetään luottamuksellisina vastatoimien riskin vuoksi. Unionin tuottajiin kohdistettiinkin uhkauksia, jotka koskivat niiden liiketoiminnan vahingoittamista sekä unionissa että sen ulkopuolella. Komissio katsoi, että pyynnöt olivat riittävän perusteltuja, jotta niihin voitiin suostua. Otokseen valittujen yksittäisten unionin tuottajien sijainnin tai tuotanto- ja myyntiosuuden paljastaminen olisi voinut helposti paljastaa kyseisen tuottajan identiteetin, joten tätä koskeva vaatimus oli hylättävä.

| ii) | Komissio ei ”sekoittanut” tutkimuksen vireillepanolle annetun tuen määrittämistä, unionin tuotannonalan määrittelyä sekä alustavan otoksen valintaa, koska nämä vaiheet olivat riippumattomia toisistaan ja niistä päätettiin erikseen. Ei osoitettu, missä määrin unionin tuottajien – tutkimuksen vireillepanolle annetun tuen tutkimisen yhteydessä – toimittamien tuotanto- ja myyntitietojen käyttö oli vaikuttanut otoksen edustavuuteen. Unionin tuotannonala oli määritelty alustavasti vireillepanon yhteydessä. Kaikkia saatavilla olevia tietoja, jotka koskivat unionin tuottajia, mukaan luettuna valituksessa toimitetut ja unionin tuottajilta ja muilta osapuolilta ennen tutkimuksen vireillepanoa kerätyt tiedot, käytettiin alustavasti unionin kokonaistuotannon vahvistamiseen tutkimusajanjaksolla, joka määritellään johdanto-osan 19 kappaleessa. |
| --- | --- |

ii)

Komissio ei ”sekoittanut” tutkimuksen vireillepanolle annetun tuen määrittämistä, unionin tuotannonalan määrittelyä sekä alustavan otoksen valintaa, koska nämä vaiheet olivat riippumattomia toisistaan ja niistä päätettiin erikseen. Ei osoitettu, missä määrin unionin tuottajien – tutkimuksen vireillepanolle annetun tuen tutkimisen yhteydessä – toimittamien tuotanto- ja myyntitietojen käyttö oli vaikuttanut otoksen edustavuuteen. Unionin tuotannonala oli määritelty alustavasti vireillepanon yhteydessä. Kaikkia saatavilla olevia tietoja, jotka koskivat unionin tuottajia, mukaan luettuna valituksessa toimitetut ja unionin tuottajilta ja muilta osapuolilta ennen tutkimuksen vireillepanoa kerätyt tiedot, käytettiin alustavasti unionin kokonaistuotannon vahvistamiseen tutkimusajanjaksolla, joka määritellään johdanto-osan 19 kappaleessa.

| iii) | Kaikkia unionin tuottajia, jotka vastasivat tutkimuksen vireillepanolle annettavaa tukea koskeviin kysymyksiin, tarkasteltiin otoksen sisällyttämisen kannalta riippumatta siitä, tukivatko vai vastustivatko ne tutkimusta vai ilmaisivatko mitään mielipidettä siitä. Siksi tämä väite hylättiin. |
| --- | --- |

iii)

Kaikkia unionin tuottajia, jotka vastasivat tutkimuksen vireillepanolle annettavaa tukea koskeviin kysymyksiin, tarkasteltiin otoksen sisällyttämisen kannalta riippumatta siitä, tukivatko vai vastustivatko ne tutkimusta vai ilmaisivatko mitään mielipidettä siitä. Siksi tämä väite hylättiin.

| iv) | Kaksin- tai kolminkertaiseen laskemiseen liittyvät seikat otettiin huomioon alustavaa otosta valittaessa. Kävi ilmi, että vertikaalisesti integroituneiden unionin tuottajien kiekkojen ja kennojen tuotannon ja myynnin huomiotta jättämisessä ei otettaisi huomioon kiekkojen ja kennojen tuotannon sitä osaa, joka myytiin vapailla markkinoilla. Sen vuoksi katsottiin, että kiekkojen ja kennojen myynnin jättäminen pois kokonaistuotantomäärästä ei välttämättä johtaisi edustavampaan otokseen. Otoksen edustavuutta ei määritetty pelkästään tuotantomäärän perusteella vaan myös maantieteellisen jakautumisen ja vertikaalisesti integroituneiden ja ei-integroituneiden tuottajien tasapuolisen edustuksen perusteella. Tuotantomäärän suhteellinen edustavuus laskettiin samankaltaisen tuotteen kunkin lajin tasolla. Tällä perusteella katsottiin, että alustavan otoksen valintamenetelmä oli järkevä, minkä vuoksi otoksen katsotaan edustavan tutkimuksen kohteena olevan tuotteen unionin tuotannonalaa kokonaisuudessaan. Näin ollen tämä väite hylättiin. |
| --- | --- |

iv)

Kaksin- tai kolminkertaiseen laskemiseen liittyvät seikat otettiin huomioon alustavaa otosta valittaessa. Kävi ilmi, että vertikaalisesti integroituneiden unionin tuottajien kiekkojen ja kennojen tuotannon ja myynnin huomiotta jättämisessä ei otettaisi huomioon kiekkojen ja kennojen tuotannon sitä osaa, joka myytiin vapailla markkinoilla. Sen vuoksi katsottiin, että kiekkojen ja kennojen myynnin jättäminen pois kokonaistuotantomäärästä ei välttämättä johtaisi edustavampaan otokseen. Otoksen edustavuutta ei määritetty pelkästään tuotantomäärän perusteella vaan myös maantieteellisen jakautumisen ja vertikaalisesti integroituneiden ja ei-integroituneiden tuottajien tasapuolisen edustuksen perusteella. Tuotantomäärän suhteellinen edustavuus laskettiin samankaltaisen tuotteen kunkin lajin tasolla. Tällä perusteella katsottiin, että alustavan otoksen valintamenetelmä oli järkevä, minkä vuoksi otoksen katsotaan edustavan tutkimuksen kohteena olevan tuotteen unionin tuotannonalaa kokonaisuudessaan. Näin ollen tämä väite hylättiin.

| v) | Tietojen luotettavuuden osalta voidaan todeta, että otos valittiin valintahetkellä käytettävissä olleiden tietojen perusteella, kuten perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdassa säädetään. Tutkimuksen vireillepanoa tukevien tietojen luotettavuuden osalta tutkimuksessa ei havaittu mitään näyttöä siitä, että ennen vireillepanoa kerätyissä tiedoissa olisi ollut merkittäviä puutteita. Sen vuoksi voidaan olettaa kohtuudella, että alustavan otoksen valintaperusta oli riittävän luotettava. Näin ollen tämä väite hylättiin. |
| --- | --- |

v)

Tietojen luotettavuuden osalta voidaan todeta, että otos valittiin valintahetkellä käytettävissä olleiden tietojen perusteella, kuten perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdassa säädetään. Tutkimuksen vireillepanoa tukevien tietojen luotettavuuden osalta tutkimuksessa ei havaittu mitään näyttöä siitä, että ennen vireillepanoa kerätyissä tiedoissa olisi ollut merkittäviä puutteita. Sen vuoksi voidaan olettaa kohtuudella, että alustavan otoksen valintaperusta oli riittävän luotettava. Näin ollen tämä väite hylättiin.

| vi) | Luettelosta, joka sisälsi noin 150 muuta unionin tuottajaa, on huomattava, että tiedot toimitettiin huomattavasti sen määräajan jälkeen, joka osapuolille oli annettu alustavan otoksen valintaa koskevien huomautusten esittämistä varten ja unionin tuottajille ilmoittautumista ja otokseen sisällyttämisen pyytämistä varten. Lisäksi noin 30 luetteloon sisältyvistä unionin tuottajista oli itse asiassa komission tiedossa otoksen valintahetkellä. Kaikkia unionin tuottajia, jotka ilmoittautuivat vireillepanoilmoituksen julkaisemisen jälkeen, harkittiin otosta valittaessa. Tällä perusteella näillä tekijöillä ei ole ollut vaikutusta otoksen edustavuuteen. Näin ollen tämä väite hylättiin. |
| --- | --- |

vi)

Luettelosta, joka sisälsi noin 150 muuta unionin tuottajaa, on huomattava, että tiedot toimitettiin huomattavasti sen määräajan jälkeen, joka osapuolille oli annettu alustavan otoksen valintaa koskevien huomautusten esittämistä varten ja unionin tuottajille ilmoittautumista ja otokseen sisällyttämisen pyytämistä varten. Lisäksi noin 30 luetteloon sisältyvistä unionin tuottajista oli itse asiassa komission tiedossa otoksen valintahetkellä. Kaikkia unionin tuottajia, jotka ilmoittautuivat vireillepanoilmoituksen julkaisemisen jälkeen, harkittiin otosta valittaessa. Tällä perusteella näillä tekijöillä ei ole ollut vaikutusta otoksen edustavuuteen. Näin ollen tämä väite hylättiin.

| (10) | Huomautusten saamisen jälkeen otoksen kokoonpanoa tarkistettiin sillä perusteella, että oli merkkejä siitä, että yksi otokseen valittu yritys oli sellaisessa tilanteessa, että se ei olisi voinut toimia täysipainoisesti yhteistyössä. Otoksen edustavuuden tason säilyttämiseksi otokseen valittiin vielä yksi unionin tuottaja. Tarkistettuun otokseen kuului näin ollen kymmenen yritystä, jotka valittiin kullakin tuotantotasolla suurimman edustavan tuotantomäärän perusteella ottaen huomioon myyntimäärä EU:n markkinoilla ja maantieteellinen sijainti, jotta ne voitiin tutkia kohtuudella käytettävissä olevassa ajassa. Näin ollen unionin tuottajien tarkistetun otoksen osuus – prosentteina koko unionin tuotannosta – moduulien tuotannosta oli 18–21 prosenttia, kennojen tuotannosta 17–24 prosenttia ja kiekkojen tuotannosta 28–35 prosenttia, ja siihen kuului sekä vertikaalisesti integroituneita että ei-integroituneita tuottajia. Koska tarkat prosenttiosuudet antaisivat mahdollisuuden laskea edellä mainitun otokseen lisätyn unionin tuottajan tuotantomäärän ja näin sen identiteetti voitaisiin määrittää, tarkkoja prosenttilukuja ei voitu ilmoittaa. |
| --- | --- |

(10)

Huomautusten saamisen jälkeen otoksen kokoonpanoa tarkistettiin sillä perusteella, että oli merkkejä siitä, että yksi otokseen valittu yritys oli sellaisessa tilanteessa, että se ei olisi voinut toimia täysipainoisesti yhteistyössä. Otoksen edustavuuden tason säilyttämiseksi otokseen valittiin vielä yksi unionin tuottaja. Tarkistettuun otokseen kuului näin ollen kymmenen yritystä, jotka valittiin kullakin tuotantotasolla suurimman edustavan tuotantomäärän perusteella ottaen huomioon myyntimäärä EU:n markkinoilla ja maantieteellinen sijainti, jotta ne voitiin tutkia kohtuudella käytettävissä olevassa ajassa. Näin ollen unionin tuottajien tarkistetun otoksen osuus – prosentteina koko unionin tuotannosta – moduulien tuotannosta oli 18–21 prosenttia, kennojen tuotannosta 17–24 prosenttia ja kiekkojen tuotannosta 28–35 prosenttia, ja siihen kuului sekä vertikaalisesti integroituneita että ei-integroituneita tuottajia. Koska tarkat prosenttiosuudet antaisivat mahdollisuuden laskea edellä mainitun otokseen lisätyn unionin tuottajan tuotantomäärän ja näin sen identiteetti voitaisiin määrittää, tarkkoja prosenttilukuja ei voitu ilmoittaa.

b)   Etuyhteydettömien tuojien otanta

| (11) | Koska etuyhteydettömiä tuojia oli mahdollisesti paljon, vireillepanoilmoituksessa esitettiin perusasetuksen 17 artiklan mukaisen otantamenettelyn käyttöä. Jotta komissio voisi päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen, kaikkia tuojia pyydettiin ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan vireillepanoilmoituksen mukaisesti perustiedot tutkimuksen kohteena olevaan tuotteeseen liittyvästä toiminnastaan johdanto-osan 19 kappaleessa määritetyltä tutkimusajanjaksolta. |
| --- | --- |

(11)

Koska etuyhteydettömiä tuojia oli mahdollisesti paljon, vireillepanoilmoituksessa esitettiin perusasetuksen 17 artiklan mukaisen otantamenettelyn käyttöä. Jotta komissio voisi päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen, kaikkia tuojia pyydettiin ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan vireillepanoilmoituksen mukaisesti perustiedot tutkimuksen kohteena olevaan tuotteeseen liittyvästä toiminnastaan johdanto-osan 19 kappaleessa määritetyltä tutkimusajanjaksolta.

| (12) | Niistä noin 250:stä valituksen tekijän esittämästä etuyhteydettömästä tuojasta, joihin komissio otti yhteyttä, 36 vastasi vireillepanoilmoituksen liitteenä olevaan otantalomakkeeseen: 35 moduulien osalta, vain yksi kennojen eikä yhtään kiekkojen osalta. Otos valittiin perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti niin, että katettiin suurin mahdollinen edustava tuontimäärä, joka voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa. Tällä perusteella komissio valitsi otokseen kolme etuyhteydetöntä moduulien tuojaa ja yhden kennojen tuojan. Saatujen huomautusten jälkeen komissio päätti sisällyttää otokseen vielä yhden etuyhteydettömän moduulien tuojan. Yritys ilmoittautui ja väitti, että se olisi sisällytettävä otokseen toimintansa tason perusteella. Yrityksen alun perin toimittamia tietoja tarkasteltiin uudelleen ja kävikin ilmi, että kyseisen tuojan ilmoittamaan tuontimäärään liittyi kirjausvirhe. Tällä perusteella kyseinen yritys sisällytettiin etuyhteydettömien tuojien otokseen. Kaksi yritystä, jotka valittiin otokseen alun perin, eivät vastanneet kyselylomakkeisiin, minkä vuoksi niiden katsottiin kieltäytyneen toimimasta yhteistyössä tutkimuksessa ja ne jätettiin etuyhteydettömien tuojien otoksen ulkopuolelle. Näin ollen etuyhteydettömien tuojien otokseen kuului kaksi moduulien tuojaa ja yksi kennojen tuoja, joiden osuus asianomaisesta maasta tulevasta kokonaistuonnista oli noin 2–5 prosenttia. Kyselylomakevastausten saamisen jälkeen kävi kuitenkin ilmi, että näistä kolmesta tuojasta kahden ydintoimintaa olivat itse asiassa aurinkovoimalat eikä tarkasteltavana olevan tuotteen kauppa. Tutkimuksessa kävi ilmi, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnista suurin osa tulee unionin markkinoille sellaisten yritysten kautta, jotka ovat etuyhteydessä vientiä harjoittaviin tuottajiin Kiinassa, tai asentajien tai hankkeen toteuttajien kautta. Näin ollen otosta pidetään alustavasti edustavana. Komissio ottaa kuitenkin tutkimuksen kuluessa yhteyttä muihin yhteistyössä toimiviin etuyhteydettömiin tuojiin ja varmentaa, sopivatko ne tuojiksi, ja tarkastelee, voidaanko otoksen kokoa kasvattaa. |
| --- | --- |

(12)

Niistä noin 250:stä valituksen tekijän esittämästä etuyhteydettömästä tuojasta, joihin komissio otti yhteyttä, 36 vastasi vireillepanoilmoituksen liitteenä olevaan otantalomakkeeseen: 35 moduulien osalta, vain yksi kennojen eikä yhtään kiekkojen osalta. Otos valittiin perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti niin, että katettiin suurin mahdollinen edustava tuontimäärä, joka voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa. Tällä perusteella komissio valitsi otokseen kolme etuyhteydetöntä moduulien tuojaa ja yhden kennojen tuojan. Saatujen huomautusten jälkeen komissio päätti sisällyttää otokseen vielä yhden etuyhteydettömän moduulien tuojan. Yritys ilmoittautui ja väitti, että se olisi sisällytettävä otokseen toimintansa tason perusteella. Yrityksen alun perin toimittamia tietoja tarkasteltiin uudelleen ja kävikin ilmi, että kyseisen tuojan ilmoittamaan tuontimäärään liittyi kirjausvirhe. Tällä perusteella kyseinen yritys sisällytettiin etuyhteydettömien tuojien otokseen. Kaksi yritystä, jotka valittiin otokseen alun perin, eivät vastanneet kyselylomakkeisiin, minkä vuoksi niiden katsottiin kieltäytyneen toimimasta yhteistyössä tutkimuksessa ja ne jätettiin etuyhteydettömien tuojien otoksen ulkopuolelle. Näin ollen etuyhteydettömien tuojien otokseen kuului kaksi moduulien tuojaa ja yksi kennojen tuoja, joiden osuus asianomaisesta maasta tulevasta kokonaistuonnista oli noin 2–5 prosenttia. Kyselylomakevastausten saamisen jälkeen kävi kuitenkin ilmi, että näistä kolmesta tuojasta kahden ydintoimintaa olivat itse asiassa aurinkovoimalat eikä tarkasteltavana olevan tuotteen kauppa. Tutkimuksessa kävi ilmi, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnista suurin osa tulee unionin markkinoille sellaisten yritysten kautta, jotka ovat etuyhteydessä vientiä harjoittaviin tuottajiin Kiinassa, tai asentajien tai hankkeen toteuttajien kautta. Näin ollen otosta pidetään alustavasti edustavana. Komissio ottaa kuitenkin tutkimuksen kuluessa yhteyttä muihin yhteistyössä toimiviin etuyhteydettömiin tuojiin ja varmentaa, sopivatko ne tuojiksi, ja tarkastelee, voidaanko otoksen kokoa kasvattaa.

c)   Vientiä harjoittavien tuottajien otanta

| (13) | Koska vientiä harjoittavia tuottajia oli ilmeisen paljon, vireillepanoilmoituksessa esitettiin perusasetuksen 17 artiklan mukaisen otantamenettelyn käyttöä polkumyynnin määrittämiseksi. Jotta komissio voisi päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen, kaikkia vientiä harjoittavia tuottajia pyydettiin ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan vireillepanoilmoituksen mukaisesti perustiedot tutkimuksen kohteena olevaan tuotteeseen liittyvästä toiminnastaan 19 kappaleessa määritetyltä tutkimusajanjaksolta. Lisäksi kuultiin asianomaisen maan viranomaisia. |
| --- | --- |

(13)

Koska vientiä harjoittavia tuottajia oli ilmeisen paljon, vireillepanoilmoituksessa esitettiin perusasetuksen 17 artiklan mukaisen otantamenettelyn käyttöä polkumyynnin määrittämiseksi. Jotta komissio voisi päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen, kaikkia vientiä harjoittavia tuottajia pyydettiin ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan vireillepanoilmoituksen mukaisesti perustiedot tutkimuksen kohteena olevaan tuotteeseen liittyvästä toiminnastaan 19 kappaleessa määritetyltä tutkimusajanjaksolta. Lisäksi kuultiin asianomaisen maan viranomaisia.

| (14) | Niinkin monta kuin 135 kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa (usein useiden yritysten muodostamia ryhmiä) ilmoittautui otannan yhteydessä. Yhteistyössä toimineiden yritysten osuus Kiinan viennin kokonaisarvosta oli 80 prosenttia. Otokseen valitut seitsemän yritysryhmää muodostuvat kolmesta yhteistyössä toimivasta viejästä, joilla on suurin moduulien vientimäärä, kahdesta yhteistyössä toimivasta viejästä, joilla on suurin kennojen vientimäärä, ja kahdesta yhteistyössä toimivasta viejästä, joilla on suurin kiekkojen vientimäärä. |
| --- | --- |

(14)

Niinkin monta kuin 135 kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa (usein useiden yritysten muodostamia ryhmiä) ilmoittautui otannan yhteydessä. Yhteistyössä toimineiden yritysten osuus Kiinan viennin kokonaisarvosta oli 80 prosenttia. Otokseen valitut seitsemän yritysryhmää muodostuvat kolmesta yhteistyössä toimivasta viejästä, joilla on suurin moduulien vientimäärä, kahdesta yhteistyössä toimivasta viejästä, joilla on suurin kennojen vientimäärä, ja kahdesta yhteistyössä toimivasta viejästä, joilla on suurin kiekkojen vientimäärä.

d)   Kyselylomakkeeseen annetut vastaukset ja tietojen tarkistaminen

| (15) | Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille otokseen valituille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille sekä otokseen valituille unionin tuottajille, otokseen valituille etuyhteydettömille tuojille sekä alku- ja jatkojalostussektorin toimijoille ja niiden järjestöille, jotka ilmoittautuivat vireillepanoilmoituksessa annetussa määräajassa. Komissio otti yhteyttä myös kuluttajia edustavaan järjestöön. |
| --- | --- |

(15)

Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille otokseen valituille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille sekä otokseen valituille unionin tuottajille, otokseen valituille etuyhteydettömille tuojille sekä alku- ja jatkojalostussektorin toimijoille ja niiden järjestöille, jotka ilmoittautuivat vireillepanoilmoituksessa annetussa määräajassa. Komissio otti yhteyttä myös kuluttajia edustavaan järjestöön.

| (16) | Kyselylomakevastauksia saatiin kaikilta otokseen valituilta kiinalaisilta vientiä harjoittavilta tuottajilta, kaikilta otokseen valituilta unionin tuottajilta, kolmelta otokseen valitulta etuyhteydettömältä tuojalta unionissa sekä 21:ltä alku- ja jatkojalostussektorin toimijalta ja kolmelta niiden järjestöltä. |
| --- | --- |

(16)

Kyselylomakevastauksia saatiin kaikilta otokseen valituilta kiinalaisilta vientiä harjoittavilta tuottajilta, kaikilta otokseen valituilta unionin tuottajilta, kolmelta otokseen valitulta etuyhteydettömältä tuojalta unionissa sekä 21:ltä alku- ja jatkojalostussektorin toimijalta ja kolmelta niiden järjestöltä.

| (17) | Komissio hankki ja tarkisti kaikki polkumyynnin, siitä aiheutuvan vahingon ja unionin edun alustavan määrittämisen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten (yritysryhmien) toimitiloihin:






  a) | Unionin tuottajat






  — | Tarkastuskäyntejä tehtiin otokseen valittujen unionissa toimivien kymmenen tuottajan toimitiloihin. |
| --- | --- | --- | --- |

(17)

Komissio hankki ja tarkisti kaikki polkumyynnin, siitä aiheutuvan vahingon ja unionin edun alustavan määrittämisen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten (yritysryhmien) toimitiloihin:

a)

Unionin tuottajat

—

Tarkastuskäyntejä tehtiin otokseen valittujen unionissa toimivien kymmenen tuottajan toimitiloihin.

| b) | Kiinassa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat






  — | Changzhou Trina Solar Energy Co Ltd, Kiina |
| --- | --- | --- |

b)

Kiinassa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat

—

Changzhou Trina Solar Energy Co Ltd, Kiina

| — | Delsolar (Wujiang) Co Ltd, Kiina |
| --- | --- |

—

Delsolar (Wujiang) Co Ltd, Kiina

| — | Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co Ltd, Kiina |
| --- | --- |

—

Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co Ltd, Kiina

| — | JingAo Group, Kiina |
| --- | --- |

—

JingAo Group, Kiina

| — | Jinzhou Yangguang Energy, Kiina |
| --- | --- |

—

Jinzhou Yangguang Energy, Kiina

| — | Wuxi Suntech Power Co Ltd, Kiina |
| --- | --- |

—

Wuxi Suntech Power Co Ltd, Kiina

| — | Yingli Green Energy Holding Company, Kiina |
| --- | --- |

—

Yingli Green Energy Holding Company, Kiina

| c) | Etuyhteydessä olevat tuojat unionissa






  — | Yingli Green Energy Greece Sales GmbH, München, Saksa |
| --- | --- | --- |

c)

Etuyhteydessä olevat tuojat unionissa

—

Yingli Green Energy Greece Sales GmbH, München, Saksa

| — | LDK Solar Italia S.r.l., San Zenone degli Ezzelini (TV), Italia |
| --- | --- |

—

LDK Solar Italia S.r.l., San Zenone degli Ezzelini (TV), Italia

| — | Delta Energy Systems S.r.l., Rooma, Italia |
| --- | --- |

—

Delta Energy Systems S.r.l., Rooma, Italia

| — | Sunways AG, Konstanz, Saksa |
| --- | --- |

—

Sunways AG, Konstanz, Saksa

| — | JA Solar GmbH, München, Saksa |
| --- | --- |

—

JA Solar GmbH, München, Saksa

| d) | Etuyhteydessä olevat kauppiaat/tuojat unionin ulkopuolella






  — | Delsolar Co Ltd, Zhunan City, Taiwan |
| --- | --- | --- |

d)

Etuyhteydessä olevat kauppiaat/tuojat unionin ulkopuolella

—

Delsolar Co Ltd, Zhunan City, Taiwan

| — | JA Solar Hongkong Ltd, Hongkong |
| --- | --- |

—

JA Solar Hongkong Ltd, Hongkong

| — | Wealthy Rise International Ltd, Hongkong |
| --- | --- |

—

Wealthy Rise International Ltd, Hongkong

| — | Suntech Power International Ltd, Schaffhausen, Sveitsi |
| --- | --- |

—

Suntech Power International Ltd, Schaffhausen, Sveitsi

| — | Trina Solar (Schweiz) AG, Wallisellen, Sveitsi |
| --- | --- |

—

Trina Solar (Schweiz) AG, Wallisellen, Sveitsi

| e) | Etuyhteydetön tuoja unionissa






  — | IBC AG, Bad Staffelstein, Saksa |
| --- | --- | --- |

e)

Etuyhteydetön tuoja unionissa

—

IBC AG, Bad Staffelstein, Saksa

| f) | Alkujalostussektorin toimijat






  — | Roth & Rau AG, Hohenstein-Ernsthal, Saksa |
| --- | --- | --- |

f)

Alkujalostussektorin toimijat

—

Roth & Rau AG, Hohenstein-Ernsthal, Saksa

| — | WACKER Chemie AG, Burghausen, Saksa |
| --- | --- |

—

WACKER Chemie AG, Burghausen, Saksa

| g) | Jatkojalostussektorin toimijat






  — | Juwi Solar GmbH, Worrstadt, Saksa |
| --- | --- | --- |

g)

Jatkojalostussektorin toimijat

—

Juwi Solar GmbH, Worrstadt, Saksa

| — | ValSolar SL, Badajoz, Espanja |
| --- | --- |

—

ValSolar SL, Badajoz, Espanja

| h) | Järjestöt






  — | EPIA, Bryssel, Belgia. |
| --- | --- | --- |

h)

Järjestöt

—

EPIA, Bryssel, Belgia.

| (18) | Niille Kiinassa toimiville vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei myönnettäisi markkinatalouskohtelua, oli tarpeen vahvistaa normaaliarvo vertailumaana olevaa Intiaa koskevien tietojen perusteella, mistä syystä seuraavien yritysten toimitiloihin tehtiin tarkastuskäynti:






  — | EMMVEE Photovoltaic Power Private Limited, Bengaluru, Intia |
| --- | --- | --- |

(18)

Niille Kiinassa toimiville vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei myönnettäisi markkinatalouskohtelua, oli tarpeen vahvistaa normaaliarvo vertailumaana olevaa Intiaa koskevien tietojen perusteella, mistä syystä seuraavien yritysten toimitiloihin tehtiin tarkastuskäynti:

—

EMMVEE Photovoltaic Power Private Limited, Bengaluru, Intia

| — | Tata Power Solar Systems Limited, Bengaluru, Intia. |
| --- | --- |

—

Tata Power Solar Systems Limited, Bengaluru, Intia.

4.   Tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

| (19) | Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän heinäkuuta 2011 ja 30 päivän kesäkuuta 2012 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon määrittämisen kannalta merkittävien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi kauden vuodesta 2009 tutkimusajanjakson päättymiseen, jäljempänä ’tarkastelujakso’. |
| --- | --- |

(19)

Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän heinäkuuta 2011 ja 30 päivän kesäkuuta 2012 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon määrittämisen kannalta merkittävien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi kauden vuodesta 2009 tutkimusajanjakson päättymiseen, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

B.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

1.   Tarkasteltavana oleva tuote

| (20) | Tarkastelun kohteena ovat Kiinan kansantasavallasta peräisin olevat tai lähetetyt kiteisestä piistä valmistetut aurinkosähkömoduulit tai -paneelit ja sen tyyppiset kennot ja kiekot, joita käytetään kiteisestä piistä valmistetuissa aurinkosähkömoduuleissa tai -paneeleissa. Kennojen ja kiekkojen paksuus on enintään 400 mikrometriä. Tuote kuuluu tällä hetkellä CN-koodeihin ex 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 ja ex 8541 40 90, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’. |
| --- | --- |

(20)

Tarkastelun kohteena ovat Kiinan kansantasavallasta peräisin olevat tai lähetetyt kiteisestä piistä valmistetut aurinkosähkömoduulit tai -paneelit ja sen tyyppiset kennot ja kiekot, joita käytetään kiteisestä piistä valmistetuissa aurinkosähkömoduuleissa tai -paneeleissa. Kennojen ja kiekkojen paksuus on enintään 400 mikrometriä. Tuote kuuluu tällä hetkellä CN-koodeihin ex 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 ja ex 8541 40 90, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’.

| (21) | Seuraavat tuotelajit eivät kuulu tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmään:






  — | kannettavat aurinkolaturit, joissa on alle kuusi kennoa ja jotka tuottavat sähköä laitteisiin tai lataavat akkuja; |
| --- | --- | --- |

(21)

Seuraavat tuotelajit eivät kuulu tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmään:

—

kannettavat aurinkolaturit, joissa on alle kuusi kennoa ja jotka tuottavat sähköä laitteisiin tai lataavat akkuja;

| — | ohutkalvotekniikkaa käyttävät aurinkosähkötuotteet; |
| --- | --- |

—

ohutkalvotekniikkaa käyttävät aurinkosähkötuotteet;

| — | kiteisestä piistä valmistetut aurinkosähkötuotteet, jotka on pysyvästi integroitu sähkölaitteisiin, joiden käyttötarkoitus on jokin muu kuin sähkön tuottaminen ja jotka käyttävät integroitujen kiteisestä piistä valmistettujen aurinkokennojen tuottaman sähkön. |
| --- | --- |

—

kiteisestä piistä valmistetut aurinkosähkötuotteet, jotka on pysyvästi integroitu sähkölaitteisiin, joiden käyttötarkoitus on jokin muu kuin sähkön tuottaminen ja jotka käyttävät integroitujen kiteisestä piistä valmistettujen aurinkokennojen tuottaman sähkön.

| (22) | Aurinkosähkömoduulit, kennot ja kiekot muuntavat auringonvalon sähköksi. Muuntaminen tapahtuu kennoissa, jotka absorboivat valoa ja muuntavat sen sähköksi kiteisen piin avulla. |
| --- | --- |

(22)

Aurinkosähkömoduulit, kennot ja kiekot muuntavat auringonvalon sähköksi. Muuntaminen tapahtuu kennoissa, jotka absorboivat valoa ja muuntavat sen sähköksi kiteisen piin avulla.

| (23) | Kiekot ovat tuotantoprosessin ensimmäinen vaihe. Ne tehdään kiteisestä piistä, ja ne ovat keskeinen komponentti kennojen tuotannossa. |
| --- | --- |

(23)

Kiekot ovat tuotantoprosessin ensimmäinen vaihe. Ne tehdään kiteisestä piistä, ja ne ovat keskeinen komponentti kennojen tuotannossa.

| (24) | Kiteinen pii on ensin sulatettava, jotta saadaan kiteisen piin harkko, joka voidaan sahata kiekoiksi. Kiekot käsitellään kehittynyttä teknologiaa hyödyntävässä puolijohdeprosessissa, josta saadaan toimivia aurinkokennoja. Kennot ovat tuotantoprosessin toinen vaihe. Niissä on pn-liitos kennon tuottaman sähkön keräämistä ja edelleensiirtämistä varten. |
| --- | --- |

(24)

Kiteinen pii on ensin sulatettava, jotta saadaan kiteisen piin harkko, joka voidaan sahata kiekoiksi. Kiekot käsitellään kehittynyttä teknologiaa hyödyntävässä puolijohdeprosessissa, josta saadaan toimivia aurinkokennoja. Kennot ovat tuotantoprosessin toinen vaihe. Niissä on pn-liitos kennon tuottaman sähkön keräämistä ja edelleensiirtämistä varten.

| (25) | Moduulit ovat tuotantoprosessin kolmas vaihe. Moduulien kokoamiseksi kennot juotetaan yhteen lattalangalla tai metallinauhalla, jotta saadaan kennojen jono. Ne laminoidaan levyjen väliin. Pinnalla käytetään useimmiten lasilevyjä ja pohjalla polymeeritaustalevyjä. Yleensä rakennetaan kehykset, jotta kennot voidaan asentaa käytännössä (esim. katolle). Moduulissa voi myös olla invertteri. |
| --- | --- |

(25)

Moduulit ovat tuotantoprosessin kolmas vaihe. Moduulien kokoamiseksi kennot juotetaan yhteen lattalangalla tai metallinauhalla, jotta saadaan kennojen jono. Ne laminoidaan levyjen väliin. Pinnalla käytetään useimmiten lasilevyjä ja pohjalla polymeeritaustalevyjä. Yleensä rakennetaan kehykset, jotta kennot voidaan asentaa käytännössä (esim. katolle). Moduulissa voi myös olla invertteri.

2.   Samankaltainen tuote

| (26) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että tarkasteltavana olevalla tuotteella ja normaaliarvon vahvistamista varten vertailumaana toimineen Intian kotimarkkinoilla tuotetulla ja myydyllä tuotteella sekä unionin tuotannonalan unionissa tuottamalla ja myymällä tuotteella on samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ja samat käyttötarkoitukset. Tämän vuoksi niitä pidetään alustavasti perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina. |
| --- | --- |

(26)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että tarkasteltavana olevalla tuotteella ja normaaliarvon vahvistamista varten vertailumaana toimineen Intian kotimarkkinoilla tuotetulla ja myydyllä tuotteella sekä unionin tuotannonalan unionissa tuottamalla ja myymällä tuotteella on samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ja samat käyttötarkoitukset. Tämän vuoksi niitä pidetään alustavasti perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.

3.   Tuotteen määritelmää koskevat väitteet

i)   Fyysiset, kemialliset ja tekniset ominaisuudet ja käyttötarkoitukset

| (27) | Useat asianomaiset osapuolet väittivät, että tutkimus ei voi kattaa kolmea tuotetta, jolla on erilaiset fyysiset, kemialliset ja tekniset ominaisuudet, minkä vuoksi moduuleista, kennoista ja kiekoista olisi pitänyt tehdä kolme erillistä tutkimusta. Lisäksi ne väittivät, että on epäselvää, koskeeko tutkimus yhtä tuotetta vai kolmea erillistä tuotetta, minkä vuoksi osapuolilla ei ole täyttä mahdollisuutta puolustaa oikeuksiaan. Vaihtoehtoisesti ne myös vaativat kiekkojen jättämistä tutkimuksen ulkopuolelle siinä tapauksessa, että yksikiteisiä kiekkoja ei jätetä tutkimuksen ulkopuolelle (ks. 42–44 kappale). |
| --- | --- |

(27)

Useat asianomaiset osapuolet väittivät, että tutkimus ei voi kattaa kolmea tuotetta, jolla on erilaiset fyysiset, kemialliset ja tekniset ominaisuudet, minkä vuoksi moduuleista, kennoista ja kiekoista olisi pitänyt tehdä kolme erillistä tutkimusta. Lisäksi ne väittivät, että on epäselvää, koskeeko tutkimus yhtä tuotetta vai kolmea erillistä tuotetta, minkä vuoksi osapuolilla ei ole täyttä mahdollisuutta puolustaa oikeuksiaan. Vaihtoehtoisesti ne myös vaativat kiekkojen jättämistä tutkimuksen ulkopuolelle siinä tapauksessa, että yksikiteisiä kiekkoja ei jätetä tutkimuksen ulkopuolelle (ks. 42–44 kappale).

| (28) | Kiekkojen, kennojen ja moduulien tuotanto muodostaa yhden tuotantoprosessin, jossa on eri tuotantovaiheita. Moduulit, kennot ja kiekot yhdessä määrittävät lopputuotteen (eli moduulin) ominaisuudet. Tutkimuksessa kävi ilmi, että kennoja ja kiekkoja tuotetaan suoraan ja yksinomaisesti moduulien tuottamiseksi; moduuleilla, kennoilla ja kiekoilla on samat fyysiset, kemialliset ja tekniset ominaisuudet (jotka määräytyvät käytetyn raaka-aineen perusteella) sekä samat peruskäyttötarkoitukset (eli niitä myydään aurinkosähköjärjestelmiin integroimista varten). Moduulien suorituskyky liittyy suoraan kennojen ja kiekkojen suorituskykyyn. |
| --- | --- |

(28)

Kiekkojen, kennojen ja moduulien tuotanto muodostaa yhden tuotantoprosessin, jossa on eri tuotantovaiheita. Moduulit, kennot ja kiekot yhdessä määrittävät lopputuotteen (eli moduulin) ominaisuudet. Tutkimuksessa kävi ilmi, että kennoja ja kiekkoja tuotetaan suoraan ja yksinomaisesti moduulien tuottamiseksi; moduuleilla, kennoilla ja kiekoilla on samat fyysiset, kemialliset ja tekniset ominaisuudet (jotka määräytyvät käytetyn raaka-aineen perusteella) sekä samat peruskäyttötarkoitukset (eli niitä myydään aurinkosähköjärjestelmiin integroimista varten). Moduulien suorituskyky liittyy suoraan kennojen ja kiekkojen suorituskykyyn.

| (29) | Tutkimuksen vireillepanoilmoituksessa tuotiin selvästi esiin, että moduulit, kennot ja kiekot muodostavat tutkimuksen kohteena olevan tuotteen. Asianomaisilla osapuolilla oli sen vuoksi täysi mahdollisuus puolustaa etujaan määritellyn mukaisen tarkasteltavana olevan tuotteen perusteella. Tällä perusteella väitteet hylättiin. |
| --- | --- |

(29)

Tutkimuksen vireillepanoilmoituksessa tuotiin selvästi esiin, että moduulit, kennot ja kiekot muodostavat tutkimuksen kohteena olevan tuotteen. Asianomaisilla osapuolilla oli sen vuoksi täysi mahdollisuus puolustaa etujaan määritellyn mukaisen tarkasteltavana olevan tuotteen perusteella. Tällä perusteella väitteet hylättiin.

ii)   Eri nimikkeistö

| (30) | Väitettiin myös, että moduuleja, kennoja ja kiekkoja ei voida pitää yhtenä tuotteena, koska niillä on useita eri kahdeksannumeroisia CN-koodeja, kuusinumeroisia alanimikkeitä, nelinumeroisia HS-nimikkeitä ja kaksinumeroisia ryhmätasoja ja ne löytyvät HS-nimikkeistön eri jaksoista. Väite sinänsä ei ole merkityksellinen tuotteen määritelmän määrittämiseksi polkumyyntitutkimuksessa, koska määritelmä perustuu tuotteen fyysisiin ominaisuuksiin. |
| --- | --- |

(30)

Väitettiin myös, että moduuleja, kennoja ja kiekkoja ei voida pitää yhtenä tuotteena, koska niillä on useita eri kahdeksannumeroisia CN-koodeja, kuusinumeroisia alanimikkeitä, nelinumeroisia HS-nimikkeitä ja kaksinumeroisia ryhmätasoja ja ne löytyvät HS-nimikkeistön eri jaksoista. Väite sinänsä ei ole merkityksellinen tuotteen määritelmän määrittämiseksi polkumyyntitutkimuksessa, koska määritelmä perustuu tuotteen fyysisiin ominaisuuksiin.

iii)   Kennojen lisäarvo

| (31) | Useat osapuolet väittivät, että kennon muuntamisprosessin lisäarvo muodostaa suurimman osan moduulin arvosta, minkä vuoksi kennoja olisi pidettävä erillisenä tuotteena. |
| --- | --- |

(31)

Useat osapuolet väittivät, että kennon muuntamisprosessin lisäarvo muodostaa suurimman osan moduulin arvosta, minkä vuoksi kennoja olisi pidettävä erillisenä tuotteena.

| (32) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että kennojen tuotanto on teknologisesti edistynein osa tuotantoprosessia. Siinä kävi kuitenkin myös ilmi, että kaikki kolme tuotantovaihetta liittyvät toisiinsa eikä lisäarvo keskity tuotantoprosessin mihinkään tiettyyn vaiheeseen vaan jakautuu koko tuotantoprosessiin. Tällä perusteella väite hylättiin. |
| --- | --- |

(32)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että kennojen tuotanto on teknologisesti edistynein osa tuotantoprosessia. Siinä kävi kuitenkin myös ilmi, että kaikki kolme tuotantovaihetta liittyvät toisiinsa eikä lisäarvo keskity tuotantoprosessin mihinkään tiettyyn vaiheeseen vaan jakautuu koko tuotantoprosessiin. Tällä perusteella väite hylättiin.

iv)   Erilliset myyntimarkkinat

| (33) | Jotkin osapuolet väittivät, että moduuleilla, kennoilla ja kiekoilla on erilliset myyntimarkkinat, minkä vuoksi niitä olisi kohdeltava eri tuotteina, mitä osoittaa myös se, että monet tuottajat eivät ole vertikaalisesti integroituneita. |
| --- | --- |

(33)

Jotkin osapuolet väittivät, että moduuleilla, kennoilla ja kiekoilla on erilliset myyntimarkkinat, minkä vuoksi niitä olisi kohdeltava eri tuotteina, mitä osoittaa myös se, että monet tuottajat eivät ole vertikaalisesti integroituneita.

| (34) | Moduuleja, kennoja ja kiekkoja ei voida pitää erillisinä tuotteina, joiden hinnat vaihtelevat vain markkinatekijöiden perusteella. Niiden hinnat ovat itse asiassa tiiviisti yhteydessä toisiinsa ja niihin vaikuttaa monikiteisen piin hinta. Kuten 23–25 kappaleessa selitetään, tarkasteltavana olevaa tuotetta tuotetaan yhdessä tuotantoprosessissa, jossa on eri vaiheita. Se, että jotkin tuottajat eivät ole vertikaalisesti integroituneita, johtuu liiketoimintapäätöksistä ja mittakaavaeduista eikä muuta päätelmää. Näin ollen tämä väite oli hylättävä. |
| --- | --- |

(34)

Moduuleja, kennoja ja kiekkoja ei voida pitää erillisinä tuotteina, joiden hinnat vaihtelevat vain markkinatekijöiden perusteella. Niiden hinnat ovat itse asiassa tiiviisti yhteydessä toisiinsa ja niihin vaikuttaa monikiteisen piin hinta. Kuten 23–25 kappaleessa selitetään, tarkasteltavana olevaa tuotetta tuotetaan yhdessä tuotantoprosessissa, jossa on eri vaiheita. Se, että jotkin tuottajat eivät ole vertikaalisesti integroituneita, johtuu liiketoimintapäätöksistä ja mittakaavaeduista eikä muuta päätelmää. Näin ollen tämä väite oli hylättävä.

v)   Käyttötarkoitus ja keskinäinen vaihdettavuus

| (35) | Useat osapuolet väittivät, että moduuleja, kennoja ja kiekkoja on käsiteltävä erillisinä tuotteina, koska niillä on eri käyttötarkoitukset eivätkä ne ole keskenään vaihdettavissa. |
| --- | --- |

(35)

Useat osapuolet väittivät, että moduuleja, kennoja ja kiekkoja on käsiteltävä erillisinä tuotteina, koska niillä on eri käyttötarkoitukset eivätkä ne ole keskenään vaihdettavissa.

| (36) | Kuten edellä mainittiin, tutkimuksessa kävi ilmi, että kiekko-kenno-moduuli-tuotantoprosessi on yksi tuotantoprosessi, minkä vuoksi keskinäinen vaihdettavuus yhden ainoan tuotantoprosessin eri vaiheiden välillä ei tule kyseeseen. Lisäksi moduuleilla, kennoilla ja kiekoilla on sama käyttötarkoitus eli auringonvalon muuntaminen sähköksi, eikä niitä sen vuoksi voida käyttää muissa sovelluksissa. |
| --- | --- |

(36)

Kuten edellä mainittiin, tutkimuksessa kävi ilmi, että kiekko-kenno-moduuli-tuotantoprosessi on yksi tuotantoprosessi, minkä vuoksi keskinäinen vaihdettavuus yhden ainoan tuotantoprosessin eri vaiheiden välillä ei tule kyseeseen. Lisäksi moduuleilla, kennoilla ja kiekoilla on sama käyttötarkoitus eli auringonvalon muuntaminen sähköksi, eikä niitä sen vuoksi voida käyttää muissa sovelluksissa.

vi)   Jakelukanavat

| (37) | Yksi osapuoli väitti, että moduuleilla, kennoilla ja kiekoilla ei ole samat jakelukanavat, minkä vuoksi niitä ei pitäisi pitää yhtenä tuotteena. Tutkimuksessa kävi ilmi, että moduuleja, kennoja ja kiekkoja voidaan jaella eri tai samojen jakelukanavien kautta. Yhden ainoan tuotteen määrittelemisessä tärkeimpiä kriteerejä ovat kuitenkin samat fyysiset, kemialliset ja tekniset ominaisuudet ja käyttötarkoitukset. Ottaen huomioon johdanto-osan 27–29 kappale voidaan päätellä, että eri jakelukanavia ei pidetä ratkaisevana tekijänä. Tämä väite olisi näin ollen hylättävä. |
| --- | --- |

(37)

Yksi osapuoli väitti, että moduuleilla, kennoilla ja kiekoilla ei ole samat jakelukanavat, minkä vuoksi niitä ei pitäisi pitää yhtenä tuotteena. Tutkimuksessa kävi ilmi, että moduuleja, kennoja ja kiekkoja voidaan jaella eri tai samojen jakelukanavien kautta. Yhden ainoan tuotteen määrittelemisessä tärkeimpiä kriteerejä ovat kuitenkin samat fyysiset, kemialliset ja tekniset ominaisuudet ja käyttötarkoitukset. Ottaen huomioon johdanto-osan 27–29 kappale voidaan päätellä, että eri jakelukanavia ei pidetä ratkaisevana tekijänä. Tämä väite olisi näin ollen hylättävä.

vii)   Kuluttajien käsitys

| (38) | Väitettiin, että moduulit, kennot ja kiekot eroavat merkittävästi sen suhteen, mikä kuluttajien näkemys niistä on, minkä vuoksi niitä ei pitäisi pitää yhtenä tuotteena. |
| --- | --- |

(38)

Väitettiin, että moduulit, kennot ja kiekot eroavat merkittävästi sen suhteen, mikä kuluttajien näkemys niistä on, minkä vuoksi niitä ei pitäisi pitää yhtenä tuotteena.

| (39) | Kuten edellä on todettu, yhden ainoan tuotteen määrittelemisessä tärkeimpiä kriteerejä ovat samat fyysiset, kemialliset ja tekniset ominaisuudet ja käyttötarkoitukset. Ottaen huomioon johdanto-osan 27–29 kappale voidaan päätellä, että kuluttajien eri näkemyksiä ei pidetä ratkaisevana tekijänä. Tämä väite olisi näin ollen hylättävä. |
| --- | --- |

(39)

Kuten edellä on todettu, yhden ainoan tuotteen määrittelemisessä tärkeimpiä kriteerejä ovat samat fyysiset, kemialliset ja tekniset ominaisuudet ja käyttötarkoitukset. Ottaen huomioon johdanto-osan 27–29 kappale voidaan päätellä, että kuluttajien eri näkemyksiä ei pidetä ratkaisevana tekijänä. Tämä väite olisi näin ollen hylättävä.

viii)   Ohutkalvotuotteet

| (40) | Yksi osapuoli väitti, että ohutkalvotekniikkaa käyttävät aurinkosähkötuotteet olisi sisällytettävä tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmään, koska niillä on samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ja samat peruskäyttötarkoitukset. |
| --- | --- |

(40)

Yksi osapuoli väitti, että ohutkalvotekniikkaa käyttävät aurinkosähkötuotteet olisi sisällytettävä tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmään, koska niillä on samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ja samat peruskäyttötarkoitukset.

| (41) | Ohutkalvotekniikkaa käyttävät aurinkosähkötuotteet on selkeästi jätetty tuotteen määritelmän ulkopuolelle (ks. johdanto-osan 21 kappale). Niillä on erilaiset fyysiset, kemialliset ja tekniset ominaisuudet kuin tarkasteltavana olevalla tuotteella. Niitä tuotetaan eri tuotantoprosessissa eikä kiteisestä piistä, joka on moduulien, kennojen ja kiekkojen tuotannon tärkein raaka-aine. Niillä on heikompi muuntohyötysuhde ja alempi tehontuotto, minkä vuoksi ne eivät sovellu samantyyppisiin sovelluksiin kuin tarkasteltavana oleva tuote. Näin ollen nämä väitteet oli hylättävä. |
| --- | --- |

(41)

Ohutkalvotekniikkaa käyttävät aurinkosähkötuotteet on selkeästi jätetty tuotteen määritelmän ulkopuolelle (ks. johdanto-osan 21 kappale). Niillä on erilaiset fyysiset, kemialliset ja tekniset ominaisuudet kuin tarkasteltavana olevalla tuotteella. Niitä tuotetaan eri tuotantoprosessissa eikä kiteisestä piistä, joka on moduulien, kennojen ja kiekkojen tuotannon tärkein raaka-aine. Niillä on heikompi muuntohyötysuhde ja alempi tehontuotto, minkä vuoksi ne eivät sovellu samantyyppisiin sovelluksiin kuin tarkasteltavana oleva tuote. Näin ollen nämä väitteet oli hylättävä.

ix)   Yksikiteisten kiekkojen jättäminen tuotteen määritelmän ulkopuolelle

| (42) | Yksi osapuoli väitti, että yksikiteiset kiekot olisi jätettävä tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmän ulkopuolelle, koska niillä on erilaiset fyysiset, kemialliset ja tekniset ominaisuudet kuin monikiteisillä kiekoilla. Väitettiin, että niiden kiderakenteessa, muodossa ja ulkonäössä on eroja. Lisäksi väitettiin, että unionissa ei ole yksikiteisten kiekkojen tuotantoa. |
| --- | --- |

(42)

Yksi osapuoli väitti, että yksikiteiset kiekot olisi jätettävä tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmän ulkopuolelle, koska niillä on erilaiset fyysiset, kemialliset ja tekniset ominaisuudet kuin monikiteisillä kiekoilla. Väitettiin, että niiden kiderakenteessa, muodossa ja ulkonäössä on eroja. Lisäksi väitettiin, että unionissa ei ole yksikiteisten kiekkojen tuotantoa.

| (43) | Tutkimuksessa havaittiin, että yksikiteiset kiekot ovat korkeampilaatuisia kuin monikiteiset kiekot, vaikka ne tulevat samanlaisesta tuotantoprosessista, jossa käytetään samaa pääraaka-ainetta (monikiteistä piitä). Sen vuoksi päätellään, että yksikiteisillä ja monikiteisillä kiekoilla on samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet. |
| --- | --- |

(43)

Tutkimuksessa havaittiin, että yksikiteiset kiekot ovat korkeampilaatuisia kuin monikiteiset kiekot, vaikka ne tulevat samanlaisesta tuotantoprosessista, jossa käytetään samaa pääraaka-ainetta (monikiteistä piitä). Sen vuoksi päätellään, että yksikiteisillä ja monikiteisillä kiekoilla on samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet.

| (44) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että peruskäyttötarkoitukset ovat samat, sillä sekä yksikiteisiä että monikiteisiä kiekkoja käytetään yksinomaisesti (yksi- ja monikiteisten) aurinkokennojen tuotantoon ja lopuksi (yksi- ja monikiteisten) aurinkomoduulien tuotantoon. Näiden kahden kiekkotyypin välillä ei ole merkittäviä eroja, ne ovat keskenään vaihdettavissa ja niitä molempia voidaan käyttää kennojen tuottamiseen. Väitteestä, jonka mukaan unionissa ei tuoteta yksikiteisiä kiekkoja, on lisäksi todettava, että tutkimuksen mukaan unionissa tuotetaan sekä yksikiteisiä että monikiteisiä kiekkoja. Näin ollen tämä väite on hylättävä. |
| --- | --- |

(44)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että peruskäyttötarkoitukset ovat samat, sillä sekä yksikiteisiä että monikiteisiä kiekkoja käytetään yksinomaisesti (yksi- ja monikiteisten) aurinkokennojen tuotantoon ja lopuksi (yksi- ja monikiteisten) aurinkomoduulien tuotantoon. Näiden kahden kiekkotyypin välillä ei ole merkittäviä eroja, ne ovat keskenään vaihdettavissa ja niitä molempia voidaan käyttää kennojen tuottamiseen. Väitteestä, jonka mukaan unionissa ei tuoteta yksikiteisiä kiekkoja, on lisäksi todettava, että tutkimuksen mukaan unionissa tuotetaan sekä yksikiteisiä että monikiteisiä kiekkoja. Näin ollen tämä väite on hylättävä.

x)   Välituotteet

| (45) | Lisäksi väitettiin, että kiekkoja ja kennoja olisi pidettävä kahtena välituotteena, joiden lopputuotteita ovat moduulit, minkä vuoksi niitä ei olisi pidettävä yhtenä tuotteena. |
| --- | --- |

(45)

Lisäksi väitettiin, että kiekkoja ja kennoja olisi pidettävä kahtena välituotteena, joiden lopputuotteita ovat moduulit, minkä vuoksi niitä ei olisi pidettävä yhtenä tuotteena.

| (46) | Kuten edellä mainittiin, yhden ainoan tuotteen määrittelemisessä tärkeimpiä kriteerejä ovat samat fyysiset, kemialliset ja tekniset ominaisuudet ja käyttötarkoitukset. Ottaen huomioon johdanto-osan 27–29 kappale voidaan päätellä, että välituotteiden ja lopputuotteiden välisiä eroja ei pidetä ratkaisevana tekijänä. Tämä väite olisi näin ollen hylättävä. |
| --- | --- |

(46)

Kuten edellä mainittiin, yhden ainoan tuotteen määrittelemisessä tärkeimpiä kriteerejä ovat samat fyysiset, kemialliset ja tekniset ominaisuudet ja käyttötarkoitukset. Ottaen huomioon johdanto-osan 27–29 kappale voidaan päätellä, että välituotteiden ja lopputuotteiden välisiä eroja ei pidetä ratkaisevana tekijänä. Tämä väite olisi näin ollen hylättävä.

xi)   Aurinkolaturit

| (47) | Yksi osapuoli vaati, että yksinomaan 12 V:n paristojen lataamiseen tarkoitetut aurinkopaneelit olisi jätettävä tutkimuksen ulkopuolelle sillä perusteella, että niillä on eri käyttötarkoitus kuin verkkoon liitettäväksi tarkoitetuilla moduuleilla, koska niiden tuottama jännite on paljon heikompi eivätkä ne sen vuoksi sovellu verkkoon liitettäväksi. |
| --- | --- |

(47)

Yksi osapuoli vaati, että yksinomaan 12 V:n paristojen lataamiseen tarkoitetut aurinkopaneelit olisi jätettävä tutkimuksen ulkopuolelle sillä perusteella, että niillä on eri käyttötarkoitus kuin verkkoon liitettäväksi tarkoitetuilla moduuleilla, koska niiden tuottama jännite on paljon heikompi eivätkä ne sen vuoksi sovellu verkkoon liitettäväksi.

| (48) | Vireillepanoilmoituksen mukaan aurinkolaturit, joissa on vähemmän kuin kuusi kennoa ja jotka ovat kannettavia ja tuottavat sähköä laitteisiin tai lataavat paristoja, eivät kuulu tutkimuksen kohteena olevan tuotteen määritelmään. Moduuleilla, joissa on enemmän kuin kuusi kennoa ja jotka on tarkoitettu vain paristojen lataamiseen, on samat perusominaisuudet ja suorituskyky kuin verkkoon liitettäväksi tarkoitetuilla moduuleilla. Niissä käytetään avointa virtapiiriä, jolla on alempi jännite kuin verkkoon liitettäväksi tarkoitetuissa moduuleissa käytetyllä virtapiirillä. Tutkimuksessa kävi ilmi, että tästä erosta huolimatta tämäntyyppiset moduulit voidaan liittää verkkoon. Alempaa jännitettä voidaan helposti kompensoida lisäämällä kennojen kokoa ja/tai lukumäärää. Sen vuoksi paristojen lataamiseen tarkoitetut moduulit, joissa on enemmän kuin kuusi kennoa, kuuluvat tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmään. |
| --- | --- |

(48)

Vireillepanoilmoituksen mukaan aurinkolaturit, joissa on vähemmän kuin kuusi kennoa ja jotka ovat kannettavia ja tuottavat sähköä laitteisiin tai lataavat paristoja, eivät kuulu tutkimuksen kohteena olevan tuotteen määritelmään. Moduuleilla, joissa on enemmän kuin kuusi kennoa ja jotka on tarkoitettu vain paristojen lataamiseen, on samat perusominaisuudet ja suorituskyky kuin verkkoon liitettäväksi tarkoitetuilla moduuleilla. Niissä käytetään avointa virtapiiriä, jolla on alempi jännite kuin verkkoon liitettäväksi tarkoitetuissa moduuleissa käytetyllä virtapiirillä. Tutkimuksessa kävi ilmi, että tästä erosta huolimatta tämäntyyppiset moduulit voidaan liittää verkkoon. Alempaa jännitettä voidaan helposti kompensoida lisäämällä kennojen kokoa ja/tai lukumäärää. Sen vuoksi paristojen lataamiseen tarkoitetut moduulit, joissa on enemmän kuin kuusi kennoa, kuuluvat tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmään.

xii)   Päätelmä

| (49) | Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että kiteisestä piistä valmistetut aurinkosähkömoduulit tai -paneelit ja sen tyyppiset kennot ja kiekot, joita käytetään kiteisestä piistä valmistetuissa aurinkosähkömoduuleissa, muodostavat yhden ainoan tuotteen. Komissio tutkii kuitenkin vielä, muodostavatko moduulit, kennot ja kiekot yhden ainoan vai kaksi tai kolme erillistä tuotetta. Sen vuoksi se kehottaa kaikkia asianomaisia osapuolia tuomaan esiin kantansa asiasta ottaen huomioon komission tässä vaiheessa tekemät alustavat päätelmät. Joka tapauksessa vaikka lopulta havaittaisiinkin, että ne muodostavat kaksi tai kolme eri tuotetta, tässä tutkimuksessa katetaan kaikki nämä eri tuotteet, ja lopulliset toimenpiteet voidaan ottaa käyttöön moduulien, kennojen ja kiekkojen osalta riippumatta siitä, muodostavatko ne yhden vai useita tuotteita. |
| --- | --- |

(49)

Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että kiteisestä piistä valmistetut aurinkosähkömoduulit tai -paneelit ja sen tyyppiset kennot ja kiekot, joita käytetään kiteisestä piistä valmistetuissa aurinkosähkömoduuleissa, muodostavat yhden ainoan tuotteen. Komissio tutkii kuitenkin vielä, muodostavatko moduulit, kennot ja kiekot yhden ainoan vai kaksi tai kolme erillistä tuotetta. Sen vuoksi se kehottaa kaikkia asianomaisia osapuolia tuomaan esiin kantansa asiasta ottaen huomioon komission tässä vaiheessa tekemät alustavat päätelmät. Joka tapauksessa vaikka lopulta havaittaisiinkin, että ne muodostavat kaksi tai kolme eri tuotetta, tässä tutkimuksessa katetaan kaikki nämä eri tuotteet, ja lopulliset toimenpiteet voidaan ottaa käyttöön moduulien, kennojen ja kiekkojen osalta riippumatta siitä, muodostavatko ne yhden vai useita tuotteita.

C.   POLKUMYYNTI

1.   Kiina

1.1   Markkinatalouskohtelu

| (50) | Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan nojalla normaaliarvo määritetään Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevissa polkumyyntitutkimuksissa 2 artiklan 1–6 kohdan mukaisesti niille tuottajille, joiden todettiin täyttävän perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa vahvistetut vaatimukset. |
| --- | --- |

(50)

Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan nojalla normaaliarvo määritetään Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevissa polkumyyntitutkimuksissa 2 artiklan 1–6 kohdan mukaisesti niille tuottajille, joiden todettiin täyttävän perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa vahvistetut vaatimukset.

| (51) | Kyseiset perusteet ovat lyhyesti seuraavat:






  1. | liiketoimintaa koskevat päätökset tehdään markkinaedellytysten perusteella ilman merkittävää valtion puuttumista asiaan, ja kustannukset heijastavat markkina-arvoa; |
| --- | --- | --- |

(51)

Kyseiset perusteet ovat lyhyesti seuraavat:

1.

liiketoimintaa koskevat päätökset tehdään markkinaedellytysten perusteella ilman merkittävää valtion puuttumista asiaan, ja kustannukset heijastavat markkina-arvoa;

| 2. | yrityksillä on yksi ainoa selkeä kirjanpito, joka on riippumattoman tarkastuksen kohteena kansainvälisten kirjanpitonormien mukaisesti ja jota sovelletaan kaikkeen toimintaan; |
| --- | --- |

2.

yrityksillä on yksi ainoa selkeä kirjanpito, joka on riippumattoman tarkastuksen kohteena kansainvälisten kirjanpitonormien mukaisesti ja jota sovelletaan kaikkeen toimintaan;

| 3. | aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä juontuvia merkittäviä vääristymiä ei ole; |
| --- | --- |

3.

aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä juontuvia merkittäviä vääristymiä ei ole;

| 4. | konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö takaavat oikeusvarmuuden ja vakauden; ja |
| --- | --- |

4.

konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö takaavat oikeusvarmuuden ja vakauden; ja

| 5. | valuuttojen muuntaminen tapahtuu markkinahintaan. |
| --- | --- |

5.

valuuttojen muuntaminen tapahtuu markkinahintaan.

| (52) | Tässä tutkimuksessa kaikki otokseen valitut vientiä harjoittavat tuottajat hakivat perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan nojalla markkinatalouskohtelua ja palauttivat markkinatalouskohtelun hakemiseen tarkoitetut lomakkeet asetettujen määräaikojen kuluessa. |
| --- | --- |

(52)

Tässä tutkimuksessa kaikki otokseen valitut vientiä harjoittavat tuottajat hakivat perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan nojalla markkinatalouskohtelua ja palauttivat markkinatalouskohtelun hakemiseen tarkoitetut lomakkeet asetettujen määräaikojen kuluessa.

| (53) | Komissio hankki kaikki tarpeellisiksi katsomansa tiedot ja tarkasti kaikki markkinatalouskohtelua koskevissa hakemuksissa annetut tiedot asianomaisten yritysten toimitiloissa. |
| --- | --- |

(53)

Komissio hankki kaikki tarpeellisiksi katsomansa tiedot ja tarkasti kaikki markkinatalouskohtelua koskevissa hakemuksissa annetut tiedot asianomaisten yritysten toimitiloissa.

| (54) | Tarkistuksessa kävi ilmi, ettei mikään seitsemästä markkinatalouskohtelua pyytäneestä vientiä harjoittavasta tuottajasta (yritysryhmästä) täyttänyt perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa säädettyjä vaatimuksia. |
| --- | --- |

(54)

Tarkistuksessa kävi ilmi, ettei mikään seitsemästä markkinatalouskohtelua pyytäneestä vientiä harjoittavasta tuottajasta (yritysryhmästä) täyttänyt perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa säädettyjä vaatimuksia.

| (55) | Kaikki seitsemän yritysryhmää saivat etua suotuisasta verokohtelusta ja avustuksista, minkä vuoksi ne eivät voineet osoittaa, että niihin ei kohdistu aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä peräisin olevia merkittäviä vääristymiä, ja näin ollen ne eivät täyttäneet markkinatalouskohtelua koskevan arvioinnin vaatimusta 3. |
| --- | --- |

(55)

Kaikki seitsemän yritysryhmää saivat etua suotuisasta verokohtelusta ja avustuksista, minkä vuoksi ne eivät voineet osoittaa, että niihin ei kohdistu aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä peräisin olevia merkittäviä vääristymiä, ja näin ollen ne eivät täyttäneet markkinatalouskohtelua koskevan arvioinnin vaatimusta 3.

| (56) | Kuusi yritysryhmää ei pystynyt osoittamaan, että niiden kirjanpito on riippumattoman tarkastuksen kohteena kansainvälisten kirjanpitonormien mukaisesti, ja näin ollen ne eivät täyttäneet markkinatalouskohtelua koskevan arvioinnin vaatimusta 2. |
| --- | --- |

(56)

Kuusi yritysryhmää ei pystynyt osoittamaan, että niiden kirjanpito on riippumattoman tarkastuksen kohteena kansainvälisten kirjanpitonormien mukaisesti, ja näin ollen ne eivät täyttäneet markkinatalouskohtelua koskevan arvioinnin vaatimusta 2.

| (57) | Yksi yritysryhmä ei pystynyt osoittamaan, että kaikkiin sen yrityksiin sovellettaisiin konkurssilainsäädäntöä, ja näin ollen se ei täyttänyt markkinatalouskohtelua koskevan arvioinnin vaatimusta 4. |
| --- | --- |

(57)

Yksi yritysryhmä ei pystynyt osoittamaan, että kaikkiin sen yrityksiin sovellettaisiin konkurssilainsäädäntöä, ja näin ollen se ei täyttänyt markkinatalouskohtelua koskevan arvioinnin vaatimusta 4.

| (58) | Lisäksi kolme yritysryhmää ei ollut sellaisessa tilanteessa, että ne olisivat voineet osoittaa, ettei valtio puuttunut merkittävästi niiden toimintaan, ja näin ollen ne eivät täyttäneet markkinatalouskohtelua koskevan arvioinnin vaatimusta 1. |
| --- | --- |

(58)

Lisäksi kolme yritysryhmää ei ollut sellaisessa tilanteessa, että ne olisivat voineet osoittaa, ettei valtio puuttunut merkittävästi niiden toimintaan, ja näin ollen ne eivät täyttäneet markkinatalouskohtelua koskevan arvioinnin vaatimusta 1.

| (59) | Markkinatalouskohtelua koskevien päätelmien ilmoittamisen jälkeen kaikilta otokseen valituilta yrityksiltä saatiin huomautuksia. |
| --- | --- |

(59)

Markkinatalouskohtelua koskevien päätelmien ilmoittamisen jälkeen kaikilta otokseen valituilta yrityksiltä saatiin huomautuksia.

| (60) | Kaksi yritysryhmää teki menettelyyn liittyvän huomautuksen ja väitti, että markkinatalouskohtelua koskeva päätös tehtiin myöhässä eli perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa säädetyn kolmen kuukauden määräajan jälkeen ja että tutkimus olisi tämän vuoksi päätettävä viipymättä. Väitteensä tueksi ne esittivät tuomioistuimen tuomiot asioissa Brosmann (4) ja Aokang Shoes (5). |
| --- | --- |

(60)

Kaksi yritysryhmää teki menettelyyn liittyvän huomautuksen ja väitti, että markkinatalouskohtelua koskeva päätös tehtiin myöhässä eli perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa säädetyn kolmen kuukauden määräajan jälkeen ja että tutkimus olisi tämän vuoksi päätettävä viipymättä. Väitteensä tueksi ne esittivät tuomioistuimen tuomiot asioissa Brosmann (4) ja Aokang Shoes (5).

| (61) | Ensinnäkin on muistettava, että asiat Brosmann ja Aokang eivät ole merkityksellisiä tässä tutkimuksessa tehdyn markkinatalouskohteluanalyysin lainmukaisuuden arvioinnin kannalta, koska kyseiset tapaukset – toisin kuin tämä tutkimus – liittyivät tilanteisiin, joissa markkinatalouskohtelua koskevia arviointeja ei tehty lainkaan. |
| --- | --- |

(61)

Ensinnäkin on muistettava, että asiat Brosmann ja Aokang eivät ole merkityksellisiä tässä tutkimuksessa tehdyn markkinatalouskohteluanalyysin lainmukaisuuden arvioinnin kannalta, koska kyseiset tapaukset – toisin kuin tämä tutkimus – liittyivät tilanteisiin, joissa markkinatalouskohtelua koskevia arviointeja ei tehty lainkaan.

| (62) | Lisäksi asioissa Brosmann ja Aokang annetut tuomiot eivät ole merkityksellisiä tämän tutkimuksen lainmukaisuuden arvioinnin kannalta, koska perusasetusta on tällä välin muutettu. Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdassa, sellaisena kuin se on muutettuna, säädetään, että komissio tekee markkinatalouskohtelun määrittämisen joka tapauksessa vain sellaisten yritysten osalta, jotka on valittu otokseen perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti, ja määrittäminen tehdään tavallisesti seitsemän kuukauden mutta viimeistään kahdeksan kuukauden kuluessa tutkimuksen aloittamisesta. Tätä muutettua artiklaa sovelletaan kaikkiin uusiin ja käynnissä oleviin tutkimuksiin 15 päivästä joulukuuta 2012 lähtien eli myös tähän tutkimukseen. |
| --- | --- |

(62)

Lisäksi asioissa Brosmann ja Aokang annetut tuomiot eivät ole merkityksellisiä tämän tutkimuksen lainmukaisuuden arvioinnin kannalta, koska perusasetusta on tällä välin muutettu. Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdassa, sellaisena kuin se on muutettuna, säädetään, että komissio tekee markkinatalouskohtelun määrittämisen joka tapauksessa vain sellaisten yritysten osalta, jotka on valittu otokseen perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti, ja määrittäminen tehdään tavallisesti seitsemän kuukauden mutta viimeistään kahdeksan kuukauden kuluessa tutkimuksen aloittamisesta. Tätä muutettua artiklaa sovelletaan kaikkiin uusiin ja käynnissä oleviin tutkimuksiin 15 päivästä joulukuuta 2012 lähtien eli myös tähän tutkimukseen.

| (63) | Voimassa olevan oikeuskäytännön tulkinta, jonka mukaan oikeutta markkinatalouskohtelun määrittämiseen ei ole rikottu, vaikka kolmen kuukauden määräaikaa ei noudateta, on joka tapauksessa pidettävä voimassa. |
| --- | --- |

(63)

Voimassa olevan oikeuskäytännön tulkinta, jonka mukaan oikeutta markkinatalouskohtelun määrittämiseen ei ole rikottu, vaikka kolmen kuukauden määräaikaa ei noudateta, on joka tapauksessa pidettävä voimassa.

| (64) | Tärkeimmät oleelliset huomautukset, jotka saatiin, koskivat suotuisaa verokohtelua ja avustuksia. Viejät eivät kiistäneet vahvistettuja tosiseikkoja mutta kyseenalaistivat niiden merkityksen markkinatalouskohtelua koskevan arvioinnin vaatimuksen 3 täyttymisen kannalta. Ne väittivät erityisesti, että valtion etuudet eivät edusta merkittävää osuutta niiden liikevaihdosta. |
| --- | --- |

(64)

Tärkeimmät oleelliset huomautukset, jotka saatiin, koskivat suotuisaa verokohtelua ja avustuksia. Viejät eivät kiistäneet vahvistettuja tosiseikkoja mutta kyseenalaistivat niiden merkityksen markkinatalouskohtelua koskevan arvioinnin vaatimuksen 3 täyttymisen kannalta. Ne väittivät erityisesti, että valtion etuudet eivät edusta merkittävää osuutta niiden liikevaihdosta.

| (65) | Tältä osin on huomattava, että tuloverojärjestelmä, jossa kohdellaan suotuisasti tiettyjä yrityksiä, joita pidetään valtion kannalta strategisina, ei selvästikään kuulu markkinatalousjärjestelmään. Tällaiseen järjestelmään vaikuttaa edelleen voimakkaasti valtion suunnittelu. On myös huomattava, että tuloverovähennysten aiheuttamat vääristymät ovat merkittäviä, koska ne muuttavat täydellisesti ennen veroja saavutetun voiton määrän, joka yrityksen on saavutettava, jotta se houkuttelisi investoijia. Vääristymät ovat myös pysyviä, ja etuuden luonteen vuoksi tutkimusajanjaksolla saatu absoluuttinen etuus ei ole merkityksellinen arvioitaessa sitä, onko vääristymä merkittävä. Merkittävyyttä on pikemminkin arvioitava sillä perusteella, mikä on toimenpiteen yleinen vaikutus yrityksen rahoitukselliseen ja taloudelliseen tilanteeseen. |
| --- | --- |

(65)

Tältä osin on huomattava, että tuloverojärjestelmä, jossa kohdellaan suotuisasti tiettyjä yrityksiä, joita pidetään valtion kannalta strategisina, ei selvästikään kuulu markkinatalousjärjestelmään. Tällaiseen järjestelmään vaikuttaa edelleen voimakkaasti valtion suunnittelu. On myös huomattava, että tuloverovähennysten aiheuttamat vääristymät ovat merkittäviä, koska ne muuttavat täydellisesti ennen veroja saavutetun voiton määrän, joka yrityksen on saavutettava, jotta se houkuttelisi investoijia. Vääristymät ovat myös pysyviä, ja etuuden luonteen vuoksi tutkimusajanjaksolla saatu absoluuttinen etuus ei ole merkityksellinen arvioitaessa sitä, onko vääristymä merkittävä. Merkittävyyttä on pikemminkin arvioitava sillä perusteella, mikä on toimenpiteen yleinen vaikutus yrityksen rahoitukselliseen ja taloudelliseen tilanteeseen.

| (66) | Kolme yritysryhmää väitti vaatimuksen 2 osalta, että ne täyttivät kansainväliset kirjanpitonormit, koska niiden konsolidoidut tilitiedot Yhdysvalloissa olivat täysin kyseisten normien mukaiset. Jotkin yritykset myös väittivät, että niiden kirjanpidossa noudatetaan yleisesti Kiinan kirjanpitonormeja, joiden ne katsoivat olevan kansainvälisiä normeja vastaavia. Kyseessä ei kuitenkaan ole se, ovatko Kiinan kirjanpitonormit kansainvälisten kirjapitonormien mukaisia, vaan se, onko kirjanpito sovellettavien kirjanpitonormien mukainen. Huomautuksissa ei varsinkaan käsitelty sitä, että kyseisten kiinalaisten yritysten yksittäisissä tilinpäätöstiedoissa havaittiin, että useita kansainvälisiä kirjanpitonormeja (ja vastaavia kiinalaisia normeja) oli rikottu, erityisesti varastojen poistoihin ja etuyhteydessä olevien osapuolten liiketoimien ilmoittamiseen liittyen. |
| --- | --- |

(66)

Kolme yritysryhmää väitti vaatimuksen 2 osalta, että ne täyttivät kansainväliset kirjanpitonormit, koska niiden konsolidoidut tilitiedot Yhdysvalloissa olivat täysin kyseisten normien mukaiset. Jotkin yritykset myös väittivät, että niiden kirjanpidossa noudatetaan yleisesti Kiinan kirjanpitonormeja, joiden ne katsoivat olevan kansainvälisiä normeja vastaavia. Kyseessä ei kuitenkaan ole se, ovatko Kiinan kirjanpitonormit kansainvälisten kirjapitonormien mukaisia, vaan se, onko kirjanpito sovellettavien kirjanpitonormien mukainen. Huomautuksissa ei varsinkaan käsitelty sitä, että kyseisten kiinalaisten yritysten yksittäisissä tilinpäätöstiedoissa havaittiin, että useita kansainvälisiä kirjanpitonormeja (ja vastaavia kiinalaisia normeja) oli rikottu, erityisesti varastojen poistoihin ja etuyhteydessä olevien osapuolten liiketoimien ilmoittamiseen liittyen.

| (67) | Kun otetaan huomioon osapuolilta saadut huomautukset ja asiassa C-337/09 P (6) annettu tuomio, vaatimuksesta 1 voidaan todeta, että kaikki yritykset täyttävät sen. Markkinatalouskohtelua koskeva päätös kaikkien otokseen valittujen viejien osalta pysyy kuitenkin ennallaan, koska ne eivät edelleenkään täytä vaatimusta 2 ja 3. |
| --- | --- |

(67)

Kun otetaan huomioon osapuolilta saadut huomautukset ja asiassa C-337/09 P (6) annettu tuomio, vaatimuksesta 1 voidaan todeta, että kaikki yritykset täyttävät sen. Markkinatalouskohtelua koskeva päätös kaikkien otokseen valittujen viejien osalta pysyy kuitenkin ennallaan, koska ne eivät edelleenkään täytä vaatimusta 2 ja 3.

| (68) | Edellä johdanto-osan 57 kappaleessa tarkoitettu yritysryhmä pystyi osoittamaan vaatimuksen 4 osalta, että tällä välin oli käynnistetty konkurssimenettely ryhmään kuuluvaa suurinta kiinalaista yritystä kohtaan. Sen vuoksi päätellään, että tämä yritysryhmä täyttää tämän vaatimuksen. Markkinatalouskohtelua koskeva päätös tämän yritysryhmän osalta pysyy kuitenkin ennallaan, koska se ei edelleenkään täytä vaatimusta 2 ja 3. |
| --- | --- |

(68)

Edellä johdanto-osan 57 kappaleessa tarkoitettu yritysryhmä pystyi osoittamaan vaatimuksen 4 osalta, että tällä välin oli käynnistetty konkurssimenettely ryhmään kuuluvaa suurinta kiinalaista yritystä kohtaan. Sen vuoksi päätellään, että tämä yritysryhmä täyttää tämän vaatimuksen. Markkinatalouskohtelua koskeva päätös tämän yritysryhmän osalta pysyy kuitenkin ennallaan, koska se ei edelleenkään täytä vaatimusta 2 ja 3.

| (69) | Päätelmänä voidaan todeta, ettei ole osoitettu, että mikään otokseen valituista vientiä harjoittavista tuottajista olisi täyttänyt markkinatalouskohtelua koskevat vaatimukset 2 ja/tai 3. Tämän vuoksi markkinatalouskohtelua ei voida myöntää millekään näistä yrityksistä. |
| --- | --- |

(69)

Päätelmänä voidaan todeta, ettei ole osoitettu, että mikään otokseen valituista vientiä harjoittavista tuottajista olisi täyttänyt markkinatalouskohtelua koskevat vaatimukset 2 ja/tai 3. Tämän vuoksi markkinatalouskohtelua ei voida myöntää millekään näistä yrityksistä.

1.2   Yksilöllinen tarkastelu

| (70) | 18 vientiä harjoittavaa tuottajaa tai tuottajaryhmää, joita ei valittu otokseen, pyysi yksilöllistä tarkastelua perusasetuksen 17 artiklan 3 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(70)

18 vientiä harjoittavaa tuottajaa tai tuottajaryhmää, joita ei valittu otokseen, pyysi yksilöllistä tarkastelua perusasetuksen 17 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

| (71) | Saatujen pyyntöjen suuren määrän vuoksi komissio päätteli alustavasti, että yksilölliset tarkastelut hankaloittaisivat tutkimusta kohtuuttomasti ja estäisivät sen loppuun saattamisen ajoissa. Näin ollen päätettiin alustavasti, ettei yhtäkään yksilöllistä tarkastelua koskevaa pyyntöä hyväksytä. |
| --- | --- |

(71)

Saatujen pyyntöjen suuren määrän vuoksi komissio päätteli alustavasti, että yksilölliset tarkastelut hankaloittaisivat tutkimusta kohtuuttomasti ja estäisivät sen loppuun saattamisen ajoissa. Näin ollen päätettiin alustavasti, ettei yhtäkään yksilöllistä tarkastelua koskevaa pyyntöä hyväksytä.

1.3   Vertailumaa

| (72) | Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti normaaliarvo niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei myönnetä markkinatalouskohtelua, on määritettävä markkinataloutta toteuttavassa kolmannessa maassa, jäljempänä ’vertailumaa’, sovellettujen hintojen tai laskennallisen arvon perusteella. |
| --- | --- |

(72)

Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti normaaliarvo niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei myönnetä markkinatalouskohtelua, on määritettävä markkinataloutta toteuttavassa kolmannessa maassa, jäljempänä ’vertailumaa’, sovellettujen hintojen tai laskennallisen arvon perusteella.

| (73) | Komissio totesi vireillepanoilmoituksessa aikovansa käyttää Yhdysvaltoja vertailumaana märittäessään normaaliarvoa Kiinalle ja pyysi asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia asiasta. |
| --- | --- |

(73)

Komissio totesi vireillepanoilmoituksessa aikovansa käyttää Yhdysvaltoja vertailumaana märittäessään normaaliarvoa Kiinalle ja pyysi asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia asiasta.

| (74) | Useat viejät ja tuojat toimittivat huomautuksia vertailumaan valinnasta ja väittivät, että Yhdysvallat ei olisi soveltuva vertailumaa pääasiassa siksi, että Yhdysvaltojen markkinat oli suojattu kiinalaiselta tuonnilta osan tutkimusajanjakson kestosta polkumyynti- ja tukitoimenpiteillä. |
| --- | --- |

(74)

Useat viejät ja tuojat toimittivat huomautuksia vertailumaan valinnasta ja väittivät, että Yhdysvallat ei olisi soveltuva vertailumaa pääasiassa siksi, että Yhdysvaltojen markkinat oli suojattu kiinalaiselta tuonnilta osan tutkimusajanjakson kestosta polkumyynti- ja tukitoimenpiteillä.

| (75) | Osapuolet ehdottivat, että Taiwan, Intia ja Etelä-Korea olisivat sopivampia vertailumaaksi. Huomautusten jälkeen päätettiin laajentaa sopivan vertailumaan kartoittamista koskevaa analyysiä. Tämän vuoksi otettiin yhteyttä kaikkiin suuriin aurinkopaneelien tuottajiin. Yhteyttä otettiin kaikkiaan 34 yritykseen Intiassa, 9 yritykseen Japanissa, 15 yritykseen Malesiassa, 2 yritykseen Meksikossa, 34 yritykseen Koreassa, 9 yritykseen Singaporessa, 43 yritykseen Taiwanissa ja 21 yritykseen Yhdysvalloissa. |
| --- | --- |

(75)

Osapuolet ehdottivat, että Taiwan, Intia ja Etelä-Korea olisivat sopivampia vertailumaaksi. Huomautusten jälkeen päätettiin laajentaa sopivan vertailumaan kartoittamista koskevaa analyysiä. Tämän vuoksi otettiin yhteyttä kaikkiin suuriin aurinkopaneelien tuottajiin. Yhteyttä otettiin kaikkiaan 34 yritykseen Intiassa, 9 yritykseen Japanissa, 15 yritykseen Malesiassa, 2 yritykseen Meksikossa, 34 yritykseen Koreassa, 9 yritykseen Singaporessa, 43 yritykseen Taiwanissa ja 21 yritykseen Yhdysvalloissa.

| (76) | Vastauksia saatiin kahdelta yritykseltä Intiassa, kahdelta Taiwanissa ja kahdelta Yhdysvalloissa. Koska taiwanilaiset yritykset tuottivat lähes yksinomaisesti aurinkokennoja ja Kiinasta peräisin oleva vienti taas koostuu pääasiassa moduuleista ja koska Yhdysvaltoja ei pidetty sopivana saatujen huomautusten perusteella, vertailumaana päätettiin alustavasti käyttää Intiaa. On huomattava, että komissio voi tarkastella tätä asiaa uudelleen, jos myöhemmin tutkimuksessa käy ilmi, että moduulit, kennot ja kiekot muodostavat kaksi tai kolme eri tuotetta. Erityisesti kiekkojen osalta on ehkä valittava uusi vertailumaa, koska Intia ei tuota niitä. |
| --- | --- |

(76)

Vastauksia saatiin kahdelta yritykseltä Intiassa, kahdelta Taiwanissa ja kahdelta Yhdysvalloissa. Koska taiwanilaiset yritykset tuottivat lähes yksinomaisesti aurinkokennoja ja Kiinasta peräisin oleva vienti taas koostuu pääasiassa moduuleista ja koska Yhdysvaltoja ei pidetty sopivana saatujen huomautusten perusteella, vertailumaana päätettiin alustavasti käyttää Intiaa. On huomattava, että komissio voi tarkastella tätä asiaa uudelleen, jos myöhemmin tutkimuksessa käy ilmi, että moduulit, kennot ja kiekot muodostavat kaksi tai kolme eri tuotetta. Erityisesti kiekkojen osalta on ehkä valittava uusi vertailumaa, koska Intia ei tuota niitä.

| (77) | Yksi intialainen tuottaja toimitti epätäydellisen vastauksen. Sen vuoksi yrityksen toimittamia tietoja ei voitu käyttää normaaliarvon määrittämiseen. Yrityksen toimittamia ja tarkastettuja tietoja voitiin kutienkin käyttää vahvistamaan, että täysin yhteistyössä toimineen vertailumaan tuottajan toimittamat tiedot olivat Intian markkinoita edustavia. |
| --- | --- |

(77)

Yksi intialainen tuottaja toimitti epätäydellisen vastauksen. Sen vuoksi yrityksen toimittamia tietoja ei voitu käyttää normaaliarvon määrittämiseen. Yrityksen toimittamia ja tarkastettuja tietoja voitiin kutienkin käyttää vahvistamaan, että täysin yhteistyössä toimineen vertailumaan tuottajan toimittamat tiedot olivat Intian markkinoita edustavia.

1.4   Normaaliarvo

| (78) | Koska yhdellekään otokseen valitulle kiinalaiselle viejälle ei myönnetty markkinatalouskohtelua, normaaliarvo määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan nojalla käyttäen Intiaa markkinataloutta toteuttavana kolmantena maana vertailua varten. |
| --- | --- |

(78)

Koska yhdellekään otokseen valitulle kiinalaiselle viejälle ei myönnetty markkinatalouskohtelua, normaaliarvo määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan nojalla käyttäen Intiaa markkinataloutta toteuttavana kolmantena maana vertailua varten.

| (79) | Ensin yksilöitiin vertailumaan tuottajan kotimarkkinoilla myymät tuotelajit, jotka vastasivat unioniin suuntautuneeseen vientiin myytyjä lajeja tai olivat niihin suoraan verrattavissa. |
| --- | --- |

(79)

Ensin yksilöitiin vertailumaan tuottajan kotimarkkinoilla myymät tuotelajit, jotka vastasivat unioniin suuntautuneeseen vientiin myytyjä lajeja tai olivat niihin suoraan verrattavissa.

| (80) | Tämän jälkeen komissio tutki vertailumaan tuottajan kohdalla, voidaanko samankaltaisen tuotteen kunkin tuotelajin kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä. Tätä varten määritettiin kunkin tuotelajin kannattavan myynnin osuus myynnistä kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(80)

Tämän jälkeen komissio tutki vertailumaan tuottajan kohdalla, voidaanko samankaltaisen tuotteen kunkin tuotelajin kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä. Tätä varten määritettiin kunkin tuotelajin kannattavan myynnin osuus myynnistä kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille tutkimusajanjaksolla.

| (81) | Jos vähintään määritettyjä tuotantokustannuksia vastaavilla nettomyyntihinnoilla tapahtuneen myynnin osuus oli yli 80 prosenttia tietyn tuotelajin kokonaismyynnistä ja jos kyseisen tuotelajin painotettu keskimääräinen myyntihinta oli vähintään tuotantokustannusten tasoinen, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa. Tämä hinta laskettiin kyseisen tuotelajin tutkimusajanjaksolla tapahtuneen kotimarkkinamyynnin hintojen painotettuna keskiarvona. |
| --- | --- |

(81)

Jos vähintään määritettyjä tuotantokustannuksia vastaavilla nettomyyntihinnoilla tapahtuneen myynnin osuus oli yli 80 prosenttia tietyn tuotelajin kokonaismyynnistä ja jos kyseisen tuotelajin painotettu keskimääräinen myyntihinta oli vähintään tuotantokustannusten tasoinen, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa. Tämä hinta laskettiin kyseisen tuotelajin tutkimusajanjaksolla tapahtuneen kotimarkkinamyynnin hintojen painotettuna keskiarvona.

| (82) | Jos tuotelajin kokonaismyyntimäärästä enintään 80 prosenttia oli kannattavaa tai jos kyseisen tuotelajin painotettu keskihinta oli tuotantokustannuksia alempi, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä yksinomaan kyseisen tuotelajin kannattavan myynnin painotettu keskiarvo. |
| --- | --- |

(82)

Jos tuotelajin kokonaismyyntimäärästä enintään 80 prosenttia oli kannattavaa tai jos kyseisen tuotelajin painotettu keskihinta oli tuotantokustannuksia alempi, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä yksinomaan kyseisen tuotelajin kannattavan myynnin painotettu keskiarvo.

| (83) | Jos kaikkia tuotelajeja myytiin tappiolla, niiden myynnin ei katsottu tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä. |
| --- | --- |

(83)

Jos kaikkia tuotelajeja myytiin tappiolla, niiden myynnin ei katsottu tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä.

| (84) | Normaaliarvo oli muodostettava laskennallisesti tuotelajeille, joita ei myyty tavanomaisessa kaupankäynnissä, sekä tuotelajeille, joita ei myyty kotimarkkinoilla. |
| --- | --- |

(84)

Normaaliarvo oli muodostettava laskennallisesti tuotelajeille, joita ei myyty tavanomaisessa kaupankäynnissä, sekä tuotelajeille, joita ei myyty kotimarkkinoilla.

| (85) | Laskennallinen normaaliarvo muodostettiin lisäämällä ainoan täysin yhteistyössä toimineen vertailumaan tuottajan keskimääräisiin tuotantokustannuksiin tutkimusajanjaksolla sen samankaltaisen tuotteen myyntiin kotimarkkinoilla tavanomaisessa kaupankäynnissä liittyvät painotetut keskimääräiset myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä painotettu keskimääräinen voitto tutkimusajanjaksolla. Tuotantokustannuksia sekä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia oikaistiin tarvittaessa ennen kuin niitä käytettiin tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneen myynnin määrittämiseen ja laskennallisten normaaliarvojen muodostamiseen. |
| --- | --- |

(85)

Laskennallinen normaaliarvo muodostettiin lisäämällä ainoan täysin yhteistyössä toimineen vertailumaan tuottajan keskimääräisiin tuotantokustannuksiin tutkimusajanjaksolla sen samankaltaisen tuotteen myyntiin kotimarkkinoilla tavanomaisessa kaupankäynnissä liittyvät painotetut keskimääräiset myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä painotettu keskimääräinen voitto tutkimusajanjaksolla. Tuotantokustannuksia sekä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia oikaistiin tarvittaessa ennen kuin niitä käytettiin tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneen myynnin määrittämiseen ja laskennallisten normaaliarvojen muodostamiseen.

| (86) | Kiekkojen osalta ei voitu vahvistaa normaaliarvoa johdanto-osan 79–85 kappaleessa kuvattua menetelmää käyttäen, koska yksikään yhteistyössä toimineista intialaisista tuottajista ei tuottanut kiekkoja. Varmistettiin, voitaisiinko normaaliarvo määrittää tarkasteltavana olevaa tuotetta läheisesti muistuttavan tuotteen perusteella soveltamalla tarvittavia mukautuksia fyysisten ominaisuuksien erojen huomioon ottamiseksi. Kiekkojen tapauksessa niitä läheisimmin muistuttava tuote olisi kenno. Kiekkoja on kuitenkin prosessoitava huomattavasti, jotta niistä tulee kennoja. Menetelmän käyttäminen edellyttäisi lisäksi merkittäviä mukautuksia, joita ei voida luotettavasti ilmaista määrällisesti. Sen vuoksi kennon normaaliarvoa ei voida käyttää kiekon normaaliarvon laskemisessa perustana. Vaihtoehtona harkittiin, että käytetään markkinatalousmaiden tuottajien Intian markkinoilla myymien kiekkojen hintoja, koska ne edustavat kiekkomarkkinoilla Intiassa vallitsevia markkinaoloja. Koska Etelä-Korea on suurin markkinatalousmaa, joka toimittaa kiekkoja vertailumaan tuottajille, normaaliarvo vahvistetaan Etelä-Koreasta Intian markkinoille tulevien kiekkojen hintojen perusteella. |
| --- | --- |

(86)

Kiekkojen osalta ei voitu vahvistaa normaaliarvoa johdanto-osan 79–85 kappaleessa kuvattua menetelmää käyttäen, koska yksikään yhteistyössä toimineista intialaisista tuottajista ei tuottanut kiekkoja. Varmistettiin, voitaisiinko normaaliarvo määrittää tarkasteltavana olevaa tuotetta läheisesti muistuttavan tuotteen perusteella soveltamalla tarvittavia mukautuksia fyysisten ominaisuuksien erojen huomioon ottamiseksi. Kiekkojen tapauksessa niitä läheisimmin muistuttava tuote olisi kenno. Kiekkoja on kuitenkin prosessoitava huomattavasti, jotta niistä tulee kennoja. Menetelmän käyttäminen edellyttäisi lisäksi merkittäviä mukautuksia, joita ei voida luotettavasti ilmaista määrällisesti. Sen vuoksi kennon normaaliarvoa ei voida käyttää kiekon normaaliarvon laskemisessa perustana. Vaihtoehtona harkittiin, että käytetään markkinatalousmaiden tuottajien Intian markkinoilla myymien kiekkojen hintoja, koska ne edustavat kiekkomarkkinoilla Intiassa vallitsevia markkinaoloja. Koska Etelä-Korea on suurin markkinatalousmaa, joka toimittaa kiekkoja vertailumaan tuottajille, normaaliarvo vahvistetaan Etelä-Koreasta Intian markkinoille tulevien kiekkojen hintojen perusteella.

1.5   Vientihinta

| (87) | Vientiä harjoittavat tuottajat veivät tuotetta unioniin joko suoraan riippumattomille asiakkaille tai unionissa sijaitsevien etuyhteydessä olevien yritysten välityksellä. |
| --- | --- |

(87)

Vientiä harjoittavat tuottajat veivät tuotetta unioniin joko suoraan riippumattomille asiakkaille tai unionissa sijaitsevien etuyhteydessä olevien yritysten välityksellä.

| (88) | Kun tuotetta vietiin suoraan unionissa toimiville riippumattomille asiakkaille, vientihinnat määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tarkasteltavana olevasta tuotteesta tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella. |
| --- | --- |

(88)

Kun tuotetta vietiin suoraan unionissa toimiville riippumattomille asiakkaille, vientihinnat määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tarkasteltavana olevasta tuotteesta tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella.

| (89) | Kun tuotetta vietiin unioniin unionissa sijaitsevien etuyhteydessä olevien yritysten välityksellä, vientihinnat määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti niiden jälleenmyyntihintojen perusteella, jotka kyseiset etuyhteydessä olevat yritykset veloittivat ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionissa. Oikaisuja tehtiin kaikkien tuonnin ja jälleenmyynnin välissä aiheutuneiden kustannusten, mukaan luettuina myynti-, yleis- ja hallintokulut sekä voitto, huomioon ottamiseksi. Voittomarginaalin määrittämiseen käytettiin voittoa, jonka tarkasteltavana olevan tuotteen yhteistyössä toiminut etuyhteydetön tuoja oli saanut, koska etuyhteydessä olevan tuojan tosiasiallista voittoa ei pidetty luotettavana vientiä harjoittavan tuottajan ja etuyhteydessä olevan tuojan välisen suhteen vuoksi. |
| --- | --- |

(89)

Kun tuotetta vietiin unioniin unionissa sijaitsevien etuyhteydessä olevien yritysten välityksellä, vientihinnat määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti niiden jälleenmyyntihintojen perusteella, jotka kyseiset etuyhteydessä olevat yritykset veloittivat ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionissa. Oikaisuja tehtiin kaikkien tuonnin ja jälleenmyynnin välissä aiheutuneiden kustannusten, mukaan luettuina myynti-, yleis- ja hallintokulut sekä voitto, huomioon ottamiseksi. Voittomarginaalin määrittämiseen käytettiin voittoa, jonka tarkasteltavana olevan tuotteen yhteistyössä toiminut etuyhteydetön tuoja oli saanut, koska etuyhteydessä olevan tuojan tosiasiallista voittoa ei pidetty luotettavana vientiä harjoittavan tuottajan ja etuyhteydessä olevan tuojan välisen suhteen vuoksi.

1.6   Vertailu

| (90) | Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. |
| --- | --- |

(90)

Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla.

| (91) | Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolista, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(91)

Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolista, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti.

| (92) | Oikaisuja tehtiin fyysisten ominaisuuksien, välillisten verojen, kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, lastaus-, liitännäis-, pakkaus- ja luottokustannusten sekä palkkioiden ja pankkimaksujen perusteella, jos ne todettiin kohtuullisiksi ja paikkansa pitäviksi ja jos niistä esitettiin todennettu näyttö. |
| --- | --- |

(92)

Oikaisuja tehtiin fyysisten ominaisuuksien, välillisten verojen, kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, lastaus-, liitännäis-, pakkaus- ja luottokustannusten sekä palkkioiden ja pankkimaksujen perusteella, jos ne todettiin kohtuullisiksi ja paikkansa pitäviksi ja jos niistä esitettiin todennettu näyttö.

1.7   Polkumyyntimarginaalit

| (93) | Otokseen valittujen yritysten tapauksessa kunkin vertailumaalle vahvistetun samankaltaisen tuotteen lajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin tarkasteltavana olevan tuotteen vastaavan lajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan, kuten perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdassa säädetään. |
| --- | --- |

(93)

Otokseen valittujen yritysten tapauksessa kunkin vertailumaalle vahvistetun samankaltaisen tuotteen lajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin tarkasteltavana olevan tuotteen vastaavan lajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan, kuten perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdassa säädetään.

| (94) | Yhteistyössä toimineiden mutta otoksen ulkopuolisten vientiä harjoittavien tuottajien painotettu keskimääräinen polkumyyntimarginaali laskettiin perusasetuksen 9 artiklan 6 kohdan säännösten mukaisesti. Tämä marginaali laskettiin otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille määritettyjen keskimääräisten painotettujen marginaalien perusteella. |
| --- | --- |

(94)

Yhteistyössä toimineiden mutta otoksen ulkopuolisten vientiä harjoittavien tuottajien painotettu keskimääräinen polkumyyntimarginaali laskettiin perusasetuksen 9 artiklan 6 kohdan säännösten mukaisesti. Tämä marginaali laskettiin otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille määritettyjen keskimääräisten painotettujen marginaalien perusteella.

| (95) | Kaikkien muiden Kiinassa toimivien vientiä harjoittavien tuottajien polkumyyntimarginaalit määritettiin käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Tätä varten määriteltiin ensin yhteistyön taso vertaamalla tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien ilmoittamaa unioniin suuntautuvan viennin määrää Kiinasta unioniin tulevan tuonnin kokonaismäärään. |
| --- | --- |

(95)

Kaikkien muiden Kiinassa toimivien vientiä harjoittavien tuottajien polkumyyntimarginaalit määritettiin käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Tätä varten määriteltiin ensin yhteistyön taso vertaamalla tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien ilmoittamaa unioniin suuntautuvan viennin määrää Kiinasta unioniin tulevan tuonnin kokonaismäärään.

| (96) | Koska yhteistyön osuus oli yli 80 prosenttia Kiinasta unioniin suuntautuvasta kokonaisviennistä, yhteistyössä toimimisen tasoa voidaan pitää korkeana. Koska ei ollut mitään syytä uskoa, että yksikään vientiä harjoittava tuottaja olisi tarkoituksellisesti kieltäytynyt yhteistyöstä, jäännöspolkumyyntimarginaali vahvistettiin sen otokseen valitun yrityksen tasolle, jolla oli korkein polkumyyntimarginaali. Tätä pidettiin sopivana, koska ei ollut viitteitä siitä, että yhteistyöstä kieltäytyneet yritykset olisivat harjoittaneet polkumyyntiä vähäisemmässä määrin, ja jotta mahdollisten toimenpiteiden tehokkuus voitiin varmistaa. |
| --- | --- |

(96)

Koska yhteistyön osuus oli yli 80 prosenttia Kiinasta unioniin suuntautuvasta kokonaisviennistä, yhteistyössä toimimisen tasoa voidaan pitää korkeana. Koska ei ollut mitään syytä uskoa, että yksikään vientiä harjoittava tuottaja olisi tarkoituksellisesti kieltäytynyt yhteistyöstä, jäännöspolkumyyntimarginaali vahvistettiin sen otokseen valitun yrityksen tasolle, jolla oli korkein polkumyyntimarginaali. Tätä pidettiin sopivana, koska ei ollut viitteitä siitä, että yhteistyöstä kieltäytyneet yritykset olisivat harjoittaneet polkumyyntiä vähäisemmässä määrin, ja jotta mahdollisten toimenpiteiden tehokkuus voitiin varmistaa.

| (97) | Väliaikaiset painotetut keskimääräiset polkumyyntimarginaalit ilmaistaan prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana, ja ne ovat seuraavat:






  Yritys | Polkumyyntimarginaali |
| --- | --- | --- |
| Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd.;
  Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd., | 93,3 % |
| Delsolar (Wujiang) Co., Ltd., | 112,6 % |
| Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd.;
  LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd.;
  LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd.;
  LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd., | 88,4 % |
| JingAo Solar Co. Ltd.;
  Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd.,
  JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd.;
  Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd.;
  Hefei JA Solar Technology Co. Ltd., | 99,0 % |
| Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd.;
  Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd.;
  Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd.;
  Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd.;
  Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd., | 48,1 % |
| Wuxi Suntech Power Co., Ltd.;
  Luoyang Suntech Power Co. Ltd.;
  Suntech Power Co., Ltd.;
  Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd.;
  Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd.;
  Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd. | 71,5 % |
| Yingli Energy (China) Co. Ltd;
  Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd.;
  Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd., | 96,2 % |
| Muut yhteistyössä toimineet yritykset (liite 1) | 88,5 % |
| Kaikki muut yritykset | 112,6 % |

(97)

Väliaikaiset painotetut keskimääräiset polkumyyntimarginaalit ilmaistaan prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana, ja ne ovat seuraavat:

Yritys

Polkumyyntimarginaali

Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd.;

Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd.,

93,3 %

Delsolar (Wujiang) Co., Ltd.,

112,6 %

Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd.;

LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd.;

LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd.;

LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd.,

88,4 %

JingAo Solar Co. Ltd.;

Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd.,

JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd.;

Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd.;

Hefei JA Solar Technology Co. Ltd.,

99,0 %

Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd.;

Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd.;

Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd.;

Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd.;

Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd.,

48,1 %

Wuxi Suntech Power Co., Ltd.;

Luoyang Suntech Power Co. Ltd.;

Suntech Power Co., Ltd.;

Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd.;

Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd.;

Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd.

71,5 %

Yingli Energy (China) Co. Ltd;

Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd.;

Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd.,

96,2 %

Muut yhteistyössä toimineet yritykset (liite 1)

88,5 %

Kaikki muut yritykset

112,6 %

D.   VAHINKO

1.   Unionin tuotannonalan ja unionin tuotannon määritelmä

| (98) | Samankaltaista tuotetta tuottaa unionissa noin 220 tuottajaa. Ne muodostavat unionin tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti, ja niistä käytetään jäljempänä nimitystä ’unionin tuotannonala’. |
| --- | --- |

(98)

Samankaltaista tuotetta tuottaa unionissa noin 220 tuottajaa. Ne muodostavat unionin tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti, ja niistä käytetään jäljempänä nimitystä ’unionin tuotannonala’.

| (99) | Kaikkia unionin tuotannonalasta saatavilla olevia tietoja, mukaan luettuna valituksen tekijän toimittamat tiedot, riippumattoman konsulttiyrityksen, Europressedienstin, jäljempänä ’konsultti’, toimittamat makrotaloudelliset tiedot sekä otokseen valittujen unionin tuottajien tarkistetut kyselylomakevastaukset, käytettiin vahvistamaan unionin kokonaistuotannon määrä tutkimusajanjaksolla, koska tuotannosta ei ollut saatavilla kattavia julkisia tietoja. Koska moduuleja, kennoja ja kiekkoja tuodaan unioniin luokiteltuna tulliotsakkeisiin, jotka kattavat muitakin tuotteita, jotka eivät ole tämän tutkimuksen kohteena, Eurostatin tietoja ei voitu käyttää tuontimäärien ja -arvojen määrittämiseen. Tuontimäärät ja -arvot perustuivat konsultin toimittamaan tietoihin. Konsultilta saadut tiedot tarkistettiin mahdollisuuksien mukaan vertaamalla niitä julkisista lähteistä saataviin tietoihin ja tarkistettuihin kyselylomakevastauksiin. |
| --- | --- |

(99)

Kaikkia unionin tuotannonalasta saatavilla olevia tietoja, mukaan luettuna valituksen tekijän toimittamat tiedot, riippumattoman konsulttiyrityksen, Europressedienstin, jäljempänä ’konsultti’, toimittamat makrotaloudelliset tiedot sekä otokseen valittujen unionin tuottajien tarkistetut kyselylomakevastaukset, käytettiin vahvistamaan unionin kokonaistuotannon määrä tutkimusajanjaksolla, koska tuotannosta ei ollut saatavilla kattavia julkisia tietoja. Koska moduuleja, kennoja ja kiekkoja tuodaan unioniin luokiteltuna tulliotsakkeisiin, jotka kattavat muitakin tuotteita, jotka eivät ole tämän tutkimuksen kohteena, Eurostatin tietoja ei voitu käyttää tuontimäärien ja -arvojen määrittämiseen. Tuontimäärät ja -arvot perustuivat konsultin toimittamaan tietoihin. Konsultilta saadut tiedot tarkistettiin mahdollisuuksien mukaan vertaamalla niitä julkisista lähteistä saataviin tietoihin ja tarkistettuihin kyselylomakevastauksiin.

| (100) | Tällä perusteella unionin kokonaistuotannoksi tutkimusajanjaksolla arvioitiin 4 GW moduulien, 2 GW kennojen ja 2 GW kiekkojen osalta. |
| --- | --- |

(100)

Tällä perusteella unionin kokonaistuotannoksi tutkimusajanjaksolla arvioitiin 4 GW moduulien, 2 GW kennojen ja 2 GW kiekkojen osalta.

| (101) | Kuten johdanto-osan 10 kappaleessa todettiin, otokseen valittiin kymmenen unionin tuottajaa, joiden osuus moduulien kokonaistuotannosta unionissa oli 18–21 prosenttia, kennojen 17–24 prosenttia ja kiekkojen 28–35 prosenttia. |
| --- | --- |

(101)

Kuten johdanto-osan 10 kappaleessa todettiin, otokseen valittiin kymmenen unionin tuottajaa, joiden osuus moduulien kokonaistuotannosta unionissa oli 18–21 prosenttia, kennojen 17–24 prosenttia ja kiekkojen 28–35 prosenttia.

2.   Unionin markkinoiden määrittäminen

| (102) | Osa unionin tuotannosta on vertikaalisesti integroitunutta, ja merkittävä osa unionin tuotannonalan tuotannosta oli tarkoitettu kytköskäyttöön, etenkin kennojen ja kiekkojen tuotantoon. |
| --- | --- |

(102)

Osa unionin tuotannosta on vertikaalisesti integroitunutta, ja merkittävä osa unionin tuotannonalan tuotannosta oli tarkoitettu kytköskäyttöön, etenkin kennojen ja kiekkojen tuotantoon.

| (103) | Jotta voitiin vahvistaa, aiheutuiko unionin tuotannonalalle aineellista vahinkoa, ja määrittää kulutus ja muut taloudelliset indikaattorit, tarkasteltiin olisiko unionin tuotannonalan samankaltaisen tuotteen tuotannon myöhempi käyttö, jäljempänä ’kytköskäyttö’, otettava huomioon ja missä määrin. |
| --- | --- |

(103)

Jotta voitiin vahvistaa, aiheutuiko unionin tuotannonalalle aineellista vahinkoa, ja määrittää kulutus ja muut taloudelliset indikaattorit, tarkasteltiin olisiko unionin tuotannonalan samankaltaisen tuotteen tuotannon myöhempi käyttö, jäljempänä ’kytköskäyttö’, otettava huomioon ja missä määrin.

| (104) | Mahdollisimman kattavan kuvan saamiseksi unionin tuotannonalan tilanteesta kaikkea samankaltaiseen tuotteeseen liittyvää toimintaa koskevat tiedot analysoitiin, minkä jälkeen määritettiin, oliko tuotanto tarkoitettu kytkösmarkkinoille vai vapaille markkinoille. |
| --- | --- |

(104)

Mahdollisimman kattavan kuvan saamiseksi unionin tuotannonalan tilanteesta kaikkea samankaltaiseen tuotteeseen liittyvää toimintaa koskevat tiedot analysoitiin, minkä jälkeen määritettiin, oliko tuotanto tarkoitettu kytkösmarkkinoille vai vapaille markkinoille.

| (105) | Todettiin, että seuraavia unionin tuotannonalaan liittyviä talouden indikaattoreita olisi tarkasteltava ottamalla huomioon koko toiminta (mukaan luettuna tuotannonalan tuotannon käyttö kytkösmarkkinoilla): kulutus, myyntimäärä, tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, kasvu, investoinnit, varastot, työllisyys, tuottavuus, kassavirta, investointien tuotto, pääoman saanti ja polkumyyntimarginaalin merkittävyys. Syynä on se, että tutkimuksen mukaan näitä indikaattoreita voitaisiin kohtuudella tarkastella ottamalla huomioon koko toiminta, koska asianomaisesta maasta tulevan tuonnin aiheuttama kilpailu vaikutti samalla tavalla kytköskäyttöön tarkoitettuun tuotantoon. Jäljempänä kytkösmarkkinoista ja vapaista markkinoista käytetään yhteisnimitystä ’kokonaismarkkinat’. |
| --- | --- |

(105)

Todettiin, että seuraavia unionin tuotannonalaan liittyviä talouden indikaattoreita olisi tarkasteltava ottamalla huomioon koko toiminta (mukaan luettuna tuotannonalan tuotannon käyttö kytkösmarkkinoilla): kulutus, myyntimäärä, tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, kasvu, investoinnit, varastot, työllisyys, tuottavuus, kassavirta, investointien tuotto, pääoman saanti ja polkumyyntimarginaalin merkittävyys. Syynä on se, että tutkimuksen mukaan näitä indikaattoreita voitaisiin kohtuudella tarkastella ottamalla huomioon koko toiminta, koska asianomaisesta maasta tulevan tuonnin aiheuttama kilpailu vaikutti samalla tavalla kytköskäyttöön tarkoitettuun tuotantoon. Jäljempänä kytkösmarkkinoista ja vapaista markkinoista käytetään yhteisnimitystä ’kokonaismarkkinat’.

| (106) | Kannattavuuden osalta analyysissä keskityttiin vapaisiin markkinoihin, koska havaittiin, että hinnat kytkösmarkkinoilla eivät aina heijasta markkinahintoja, millä oli vaikutusta tähän indikaattoriin. |
| --- | --- |

(106)

Kannattavuuden osalta analyysissä keskityttiin vapaisiin markkinoihin, koska havaittiin, että hinnat kytkösmarkkinoilla eivät aina heijasta markkinahintoja, millä oli vaikutusta tähän indikaattoriin.

3.   Unionin kulutus

| (107) | Unionin kulutus käsittää tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin kokonaismäärän sekä samankaltaisen tuotteen kokonaismyynnin määrän unionissa, mukaan luettuna kytköskäyttöön tarkoitettu määrä. Saatavilla ei ollut täydellisiä tietoja unionin tuotannonalan kokonaismyynnistä unionin markkinoilla. Lisäksi unioniin tuleva tuonti kirjattiin tulliotsakkeisiin, jotka kattavat sellaisiakin tuotteita, jotka eivät kuulu tämän tutkimuksen piiriin. Sen vuoksi Eurostatin tietoja ei voitu käyttää tuontimäärien ja -arvojen määrittämiseen. Unionin kulutus määritettiin tämän vuoksi johdanto-osan 99 kappaleessa mainitun konsultin toimittamien tietojen perusteella, jotka tarkistettiin vertaamalla niitä julkisista lähteistä, kuten markkinatutkimuksista ja julkisesti saatavilla olevista tutkimuksista, saataviin tietoihin ja tarkistettuihin kyselylomakevastauksiin. |
| --- | --- |

(107)

Unionin kulutus käsittää tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin kokonaismäärän sekä samankaltaisen tuotteen kokonaismyynnin määrän unionissa, mukaan luettuna kytköskäyttöön tarkoitettu määrä. Saatavilla ei ollut täydellisiä tietoja unionin tuotannonalan kokonaismyynnistä unionin markkinoilla. Lisäksi unioniin tuleva tuonti kirjattiin tulliotsakkeisiin, jotka kattavat sellaisiakin tuotteita, jotka eivät kuulu tämän tutkimuksen piiriin. Sen vuoksi Eurostatin tietoja ei voitu käyttää tuontimäärien ja -arvojen määrittämiseen. Unionin kulutus määritettiin tämän vuoksi johdanto-osan 99 kappaleessa mainitun konsultin toimittamien tietojen perusteella, jotka tarkistettiin vertaamalla niitä julkisista lähteistä, kuten markkinatutkimuksista ja julkisesti saatavilla olevista tutkimuksista, saataviin tietoihin ja tarkistettuihin kyselylomakevastauksiin.

| (108) | Unionin kulutus kehittyi seuraavasti:

  Taulukko 1-a


  Moduulien kulutus unionissa (MW) | 2009 | 2010 | 2011 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kokonaismarkkinat | 5 465 | 12 198 | 19 878 | 17 538 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 223 | 364 | 321 |
| Lähde: | Europressedienst |

(108)

Unionin kulutus kehittyi seuraavasti:

Taulukko 1-a

Moduulien kulutus unionissa (MW)

2009

2010

2011

Tutkimusajanjakso

Kokonaismarkkinat

5 465

12 198

19 878

17 538

Indeksi (2009 = 100)

100

223

364

321

Lähde:

Europressedienst

Taulukko 1-b

Kennojen kulutus unionissa (MW)

| | 2009 | 2010 | 2011 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kokonaismarkkinat | 2 155 | 3 327 | 4 315 | 4 021 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 154 | 200 | 187 |
| Lähde: | Europressedienst |

2009

2010

2011

Tutkimusajanjakso

Kokonaismarkkinat

2 155

3 327

4 315

4 021

Indeksi (2009 = 100)

100

154

200

187

Lähde:

Europressedienst

Taulukko 1-c

Kiekkojen kulutus unionissa (MW)

| | 2009 | 2010 | 2011 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kokonaismarkkinat | 1 683 | 2 376 | 2 723 | 2 163 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 141 | 162 | 129 |
| Lähde: | Europressedienst |

2009

2010

2011

Tutkimusajanjakso

Kokonaismarkkinat

1 683

2 376

2 723

2 163

Indeksi (2009 = 100)

100

141

162

129

Lähde:

Europressedienst

| (109) | Tarkastelujaksolla unionin kokonaiskulutus kasvoi 221 prosenttia moduulien, 87 prosenttia kennojen ja 29 prosenttia kiekkojen osalta vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välillä mutta laski tutkimusajanjaksolla verrattuna vuoteen 2011. Kaiken kaikkiaan tutkimuksen kohteena olevan tuotteen kulutus unionissa kasvoi merkittävästi verrattuna vuoden 2009 tasoon. |
| --- | --- |

(109)

Tarkastelujaksolla unionin kokonaiskulutus kasvoi 221 prosenttia moduulien, 87 prosenttia kennojen ja 29 prosenttia kiekkojen osalta vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välillä mutta laski tutkimusajanjaksolla verrattuna vuoteen 2011. Kaiken kaikkiaan tutkimuksen kohteena olevan tuotteen kulutus unionissa kasvoi merkittävästi verrattuna vuoden 2009 tasoon.

4.   Tuonti asianomaisesta maasta

4.1   Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus

| (110) | Tuonti asianomaisesta maasta unioniin kehittyi seuraavasti:

  Taulukko 2-a


  Moduulien tuonti Kiinasta (MW) | 2009 | 2010 | 2011 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kiinasta tulevan tuonnin määrät | 3 425 | 8 606 | 15 810 | 13 986 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 251 | 462 | 408 |
| Markkinaosuus kokonaismarkkinoista | 63 % | 71 % | 80 % | 80 % |
| Lähde: | Europressedienst |

(110)

Tuonti asianomaisesta maasta unioniin kehittyi seuraavasti:

Taulukko 2-a

Moduulien tuonti Kiinasta (MW)

2009

2010

2011

Tutkimusajanjakso

Kiinasta tulevan tuonnin määrät

3 425

8 606

15 810

13 986

Indeksi (2009 = 100)

100

251

462

408

Markkinaosuus kokonaismarkkinoista

63 %

71 %

80 %

80 %

Lähde:

Europressedienst

Taulukko 2-b

Kennojen tuonti Kiinasta (MW)

| | 2009 | 2010 | 2011 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kiinasta tulevan tuonnin määrät | 175 | 530 | 970 | 1 019 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 303 | 554 | 582 |
| Markkinaosuus kokonaismarkkinoista | 8 % | 16 % | 22 % | 25 % |
| Lähde: | Europressedienst |

2009

2010

2011

Tutkimusajanjakso

Kiinasta tulevan tuonnin määrät

175

530

970

1 019

Indeksi (2009 = 100)

100

303

554

582

Markkinaosuus kokonaismarkkinoista

8 %

16 %

22 %

25 %

Lähde:

Europressedienst

Taulukko 2-c

Kiekkojen tuonti Kiinasta (MW)

| | 2009 | 2010 | 2011 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kiinasta tulevan tuonnin määrät | 95 | 523 | 880 | 711 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 551 | 926 | 748 |
| Markkinaosuus kokonaismarkkinoista | 6 % | 22 % | 32 % | 33 % |
| Lähde: | Europressedienst |

2009

2010

2011

Tutkimusajanjakso

Kiinasta tulevan tuonnin määrät

95

523

880

711

Indeksi (2009 = 100)

100

551

926

748

Markkinaosuus kokonaismarkkinoista

6 %

22 %

32 %

33 %

Lähde:

Europressedienst

| (111) | Asianomaisesta maasta unioniin tuleva tuontimäärä kasvoi merkittävästi tarkastelujaksolla; kasvua oli moduulien osalta 308 prosenttia, kennojen osalta 482 prosenttia ja kiekkojen osalta 648 prosenttia. Tämän johdosta asianomaisesta maasta unioniin tulevan tuonnin markkinaosuus kasvoi huomattavasti. Tarkemmin sanottuna asianomaisesta maasta tulevan tuonnin markkinaosuudet kasvoivat 63 prosentista 80 prosenttiin moduulien, 8 prosentista 25 prosenttiin kennojen ja 6 prosentista 33 prosenttiin kiekkojen osalta. Yleisesti ottaen tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti Kiinasta lisääntyi merkittävästi sekä määrän että markkinaosuuden perusteella vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välillä. |
| --- | --- |

(111)

Asianomaisesta maasta unioniin tuleva tuontimäärä kasvoi merkittävästi tarkastelujaksolla; kasvua oli moduulien osalta 308 prosenttia, kennojen osalta 482 prosenttia ja kiekkojen osalta 648 prosenttia. Tämän johdosta asianomaisesta maasta unioniin tulevan tuonnin markkinaosuus kasvoi huomattavasti. Tarkemmin sanottuna asianomaisesta maasta tulevan tuonnin markkinaosuudet kasvoivat 63 prosentista 80 prosenttiin moduulien, 8 prosentista 25 prosenttiin kennojen ja 6 prosentista 33 prosenttiin kiekkojen osalta. Yleisesti ottaen tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti Kiinasta lisääntyi merkittävästi sekä määrän että markkinaosuuden perusteella vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välillä.

| (112) | On huomattava, että asianomaisesta maasta tuleva tuonti lisääntyi paljon enemmän kuin tarkasteltavana olevan tuotteen kulutus unionissa. Tämän vuoksi vientiä harjoittavat tuottajat pystyivät hyödyntämään unionin kasvavaa kulutusta, ja niiden asema markkinoilla vahvistui suuremman markkinaosuuden vuoksi. |
| --- | --- |

(112)

On huomattava, että asianomaisesta maasta tuleva tuonti lisääntyi paljon enemmän kuin tarkasteltavana olevan tuotteen kulutus unionissa. Tämän vuoksi vientiä harjoittavat tuottajat pystyivät hyödyntämään unionin kasvavaa kulutusta, ja niiden asema markkinoilla vahvistui suuremman markkinaosuuden vuoksi.

4.2   Tuonnin hinnat ja hinnan alittavuus

| (113) | Asianomaisesta maasta unioniin tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat kehittyivät seuraavasti:

  Taulukko 3-a


  Kiinasta tuotujen moduulien hinnat (euroa/kW) | 2009 | 2010 | 2011 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuontihinnat | 2 100 | 1 660 | 1 350 | 764 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 79 | 64 | 36 |
| Lähde: | Europressedienst ja tarkistetut kyselylomakevastaukset |

(113)

Asianomaisesta maasta unioniin tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat kehittyivät seuraavasti:

Taulukko 3-a

Kiinasta tuotujen moduulien hinnat (euroa/kW)

2009

2010

2011

Tutkimusajanjakso

Tuontihinnat

2 100

1 660

1 350

764

Indeksi (2009 = 100)

100

79

64

36

Lähde:

Europressedienst ja tarkistetut kyselylomakevastaukset

Taulukko 3-b

Kiinasta tuotujen kennojen hinnat (euroa/kW)

| | 2009 | 2010 | 2011 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuontihinnat | 890 | 650 | 620 | 516 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 73 | 70 | 58 |
| Lähde: | Europressedienst ja tarkistetut kyselylomakevastaukset |

2009

2010

2011

Tutkimusajanjakso

Tuontihinnat

890

650

620

516

Indeksi (2009 = 100)

100

73

70

58

Lähde:

Europressedienst ja tarkistetut kyselylomakevastaukset

Taulukko 3-c

Kiinasta tuotujen kiekkojen hinnat (euroa/kW)

| | 2009 | 2010 | 2011 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuontihinnat | 550 | 400 | 400 | 333 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 73 | 73 | 60 |
| Lähde: | Europressedienst ja tarkistetut kyselylomakevastaukset |

2009

2010

2011

Tutkimusajanjakso

Tuontihinnat

550

400

400

333

Indeksi (2009 = 100)

100

73

73

60

Lähde:

Europressedienst ja tarkistetut kyselylomakevastaukset

| (114) | Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräinen hinta putosi merkittävästi tarkastelujaksolla moduulien, kennojen ja kiekkojen osalta. Moduulien keskimääräinen tuontihinta vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välillä laski 64 prosenttia eli 2 100 eurosta/kW 764 euroon/kW. Samoin kennojen keskimääräinen tuontihinta laski 42 prosenttia eli 890 eurosta/kW 516 euroon/kW. Kiekkojen keskimääräinen tuontihinta tarkastelujaksolla laski 40 prosenttia eli 550 eurosta/kW 333 euroon/kW. |
| --- | --- |

(114)

Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräinen hinta putosi merkittävästi tarkastelujaksolla moduulien, kennojen ja kiekkojen osalta. Moduulien keskimääräinen tuontihinta vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välillä laski 64 prosenttia eli 2 100 eurosta/kW 764 euroon/kW. Samoin kennojen keskimääräinen tuontihinta laski 42 prosenttia eli 890 eurosta/kW 516 euroon/kW. Kiekkojen keskimääräinen tuontihinta tarkastelujaksolla laski 40 prosenttia eli 550 eurosta/kW 333 euroon/kW.

| (115) | Tarkasteltavana olevan tuotteen hinta laski kaiken kaikkiaan merkittävästi vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välillä. |
| --- | --- |

(115)

Tarkasteltavana olevan tuotteen hinta laski kaiken kaikkiaan merkittävästi vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välillä.

| (116) | Tutkimusajanjakson aikaisen hinnan alittavuuden määrittämiseksi verrattiin otokseen valittujen unionin tuottajien unionin markkinoilla etuyhteydettömiltä asiakkailta veloittamia tuotelajikohtaisia painotettuja keskimääräisiä myyntihintoja, jotka oli oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle, vastaaviin yhteistyössä toimineilta kiinalaisilta vientiä harjoittavilta tuottajilta tulevassa tuonnissa ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionin markkinoilla veloitettuihin tuotelajikohtaisiin painotettuihin keskimääräisiin hintoihin, jotka oli määritetty CIF-tasolla ja oikaistu asianmukaisesti tuonnin jälkeisten kustannusten eli tulliselvitys-, käsittely- ja lastauskustannusten huomioon ottamiseksi. Tässä käytettiin kahden otokseen valitun moduulien tuojan keskimääräisiä tuonnin jälkeisiä kustannuksia. Sillä, että niiden päätoimintaa ei ole tuonti vaan moduulien asennus, ei ollut vaikutusta tietojen edustavuuteen. |
| --- | --- |

(116)

Tutkimusajanjakson aikaisen hinnan alittavuuden määrittämiseksi verrattiin otokseen valittujen unionin tuottajien unionin markkinoilla etuyhteydettömiltä asiakkailta veloittamia tuotelajikohtaisia painotettuja keskimääräisiä myyntihintoja, jotka oli oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle, vastaaviin yhteistyössä toimineilta kiinalaisilta vientiä harjoittavilta tuottajilta tulevassa tuonnissa ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionin markkinoilla veloitettuihin tuotelajikohtaisiin painotettuihin keskimääräisiin hintoihin, jotka oli määritetty CIF-tasolla ja oikaistu asianmukaisesti tuonnin jälkeisten kustannusten eli tulliselvitys-, käsittely- ja lastauskustannusten huomioon ottamiseksi. Tässä käytettiin kahden otokseen valitun moduulien tuojan keskimääräisiä tuonnin jälkeisiä kustannuksia. Sillä, että niiden päätoimintaa ei ole tuonti vaan moduulien asennus, ei ollut vaikutusta tietojen edustavuuteen.

| (117) | Hintoja, jotka oikaistiin tarvittaessa ja joista oli vähennetty alennukset ja hyvitykset, vertailtiin tuotelajeittain samassa kaupan portaassa tapahtuneiden liiketoimien osalta. Vertailun tulos osoitti painotetun keskimääräisen hinnan alittavuuden marginaalin olevan 17,5–30,7 prosenttia moduulien, 4–24,2 prosenttia kennojen, 16,6–21,6 prosenttia kiekkojen ja 11,2–27,5 koko tarkasteltavana olevan tuotteen osalta ilmaistuna osuutena otokseen valittujen unionin tuottajien liikevaihdosta tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(117)

Hintoja, jotka oikaistiin tarvittaessa ja joista oli vähennetty alennukset ja hyvitykset, vertailtiin tuotelajeittain samassa kaupan portaassa tapahtuneiden liiketoimien osalta. Vertailun tulos osoitti painotetun keskimääräisen hinnan alittavuuden marginaalin olevan 17,5–30,7 prosenttia moduulien, 4–24,2 prosenttia kennojen, 16,6–21,6 prosenttia kiekkojen ja 11,2–27,5 koko tarkasteltavana olevan tuotteen osalta ilmaistuna osuutena otokseen valittujen unionin tuottajien liikevaihdosta tutkimusajanjaksolla.

5.   Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

5.1   Yleistä

| (118) | Komissio tarkasteli perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia olennaisia taloudellisia tekijöitä ja indikaattoreita, jotka vaikuttavat unionin tuotannonalan tilanteeseen. |
| --- | --- |

(118)

Komissio tarkasteli perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia olennaisia taloudellisia tekijöitä ja indikaattoreita, jotka vaikuttavat unionin tuotannonalan tilanteeseen.

| (119) | Kuten 7–10 kappaleessa mainitaan, unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon tutkimiseen käytettiin otantamenetelmää. |
| --- | --- |

(119)

Kuten 7–10 kappaleessa mainitaan, unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon tutkimiseen käytettiin otantamenetelmää.

| (120) | Vahinkoanalyysia varten komissio erotti toisistaan makro- ja mikrotaloudelliset vahinkoindikaattorit. Komissio analysoi makrotaloudellisia indikaattoreita tarkastelujaksolla 99 kappaleessa mainitulta riippumattomalta konsultilta saatujen, kaikkiin unionin tuottajiin liittyvien tietojen perusteella. Komissio analysoi mikrotaloudellisia indikaattoreita otokseen valittujen unionin tuottajien tarkistettujen kyselylomakevastausten perusteella. |
| --- | --- |

(120)

Vahinkoanalyysia varten komissio erotti toisistaan makro- ja mikrotaloudelliset vahinkoindikaattorit. Komissio analysoi makrotaloudellisia indikaattoreita tarkastelujaksolla 99 kappaleessa mainitulta riippumattomalta konsultilta saatujen, kaikkiin unionin tuottajiin liittyvien tietojen perusteella. Komissio analysoi mikrotaloudellisia indikaattoreita otokseen valittujen unionin tuottajien tarkistettujen kyselylomakevastausten perusteella.

| (121) | Tätä tutkimusta varten arvioitiin seuraavia makrotaloudellisia indikaattoreita samankaltaisen tuotteen kaikkiin tuottajiin unionissa liittyvien tietojen perusteella: tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärä, markkinaosuus, kasvu, työllisyys, tuottavuus, polkumyyntimarginaalin merkittävyys ja toipuminen aiemman polkumyynnin vaikutuksista. |
| --- | --- |

(121)

Tätä tutkimusta varten arvioitiin seuraavia makrotaloudellisia indikaattoreita samankaltaisen tuotteen kaikkiin tuottajiin unionissa liittyvien tietojen perusteella: tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärä, markkinaosuus, kasvu, työllisyys, tuottavuus, polkumyyntimarginaalin merkittävyys ja toipuminen aiemman polkumyynnin vaikutuksista.

| (122) | Seuraavia mikrotaloudellisia indikaattoreita arvioitiin otokseen valittuihin samankaltaisen tuotteen tuottajiin unionissa liittyvien tietojen perusteella: keskimääräiset yksikköhinnat, yksikkökustannukset, työvoimakustannukset, varastot, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti. |
| --- | --- |

(122)

Seuraavia mikrotaloudellisia indikaattoreita arvioitiin otokseen valittuihin samankaltaisen tuotteen tuottajiin unionissa liittyvien tietojen perusteella: keskimääräiset yksikköhinnat, yksikkökustannukset, työvoimakustannukset, varastot, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti.

| (123) | Yksi asianomainen osapuoli väitti, että tarkasteltavana olevan tuotteen markkinaolosuhteet eroavat jäsenvaltioittain, minkä vuoksi vahinkoanalyysi olisi tehtävä kustakin jäsenvaltiosta erikseen. Väitteen perustaksi ei esitetty mitään näyttöä. Tutkimuksessa ei myöskään tullut esiin mitään erityisiä olosuhteita, joiden perusteella olisi tehtävä jäsenvaltiokohtainen analyysi. Siksi väite hylättiin. |
| --- | --- |

(123)

Yksi asianomainen osapuoli väitti, että tarkasteltavana olevan tuotteen markkinaolosuhteet eroavat jäsenvaltioittain, minkä vuoksi vahinkoanalyysi olisi tehtävä kustakin jäsenvaltiosta erikseen. Väitteen perustaksi ei esitetty mitään näyttöä. Tutkimuksessa ei myöskään tullut esiin mitään erityisiä olosuhteita, joiden perusteella olisi tehtävä jäsenvaltiokohtainen analyysi. Siksi väite hylättiin.

5.2   Makrotaloudelliset indikaattorit

5.2.1   Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

| (124) | Unionin tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste yhteensä kehittyivät seuraavasti tarkastelujaksolla:

  Taulukko 4-a


  Moduulit – tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste (MW) | 2009 | 2010 | 2011 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotantomäärä | 2 155 | 3 327 | 4 315 | 4 021 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 154 | 200 | 187 |
| Tuotantokapasiteetti | 4 739 | 6 983 | 9 500 | 9 740 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 147 | 200 | 206 |
| Kapasiteetin käyttöaste | 45 % | 48 % | 45 % | 41 % |
| Lähde: | Europressedienst |

(124)

Unionin tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste yhteensä kehittyivät seuraavasti tarkastelujaksolla:

Taulukko 4-a

Moduulit – tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste (MW)

2009

2010

2011

Tutkimusajanjakso

Tuotantomäärä

2 155

3 327

4 315

4 021

Indeksi (2009 = 100)

100

154

200

187

Tuotantokapasiteetti

4 739

6 983

9 500

9 740

Indeksi (2009 = 100)

100

147

200

206

Kapasiteetin käyttöaste

45 %

48 %

45 %

41 %

Lähde:

Europressedienst

Taulukko 4-b

Kennot – unionin tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste (MW)

| | 2009 | 2010 | 2011 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotantomäärä | 1 683 | 2 376 | 2 723 | 2 024 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 141 | 162 | 120 |
| Tuotantokapasiteetti | 2 324 | 3 264 | 3 498 | 3 231 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 140 | 151 | 139 |
| Kapasiteetin käyttöaste | 72 % | 73 % | 78 % | 63 % |
| Lähde: | Europressedienst |

2009

2010

2011

Tutkimusajanjakso

Tuotantomäärä

1 683

2 376

2 723

2 024

Indeksi (2009 = 100)

100

141

162

120

Tuotantokapasiteetti

2 324

3 264

3 498

3 231

Indeksi (2009 = 100)

100

140

151

139

Kapasiteetin käyttöaste

72 %

73 %

78 %

63 %

Lähde:

Europressedienst

Taulukko 4-c

Kiekot – tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste (MW)

| | 2009 | 2010 | 2011 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotantomäärä | 1 600 | 2 677 | 2 553 | 2 017 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 167 | 160 | 126 |
| Tuotantokapasiteetti | 2 600 | 3 410 | 3 945 | 3 636 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 131 | 152 | 140 |
| Kapasiteetin käyttöaste | 62 % | 79 % | 65 % | 55 % |
| Lähde: | Europressedienst |

2009

2010

2011

Tutkimusajanjakso

Tuotantomäärä

1 600

2 677

2 553

2 017

Indeksi (2009 = 100)

100

167

160

126

Tuotantokapasiteetti

2 600

3 410

3 945

3 636

Indeksi (2009 = 100)

100

131

152

140

Kapasiteetin käyttöaste

62 %

79 %

65 %

55 %

Lähde:

Europressedienst

| (125) | Unionin moduulien kokonaistuotanto kasvoi 87 prosenttia tarkastelujaksolla. Tuotannon huippu saavutettiin 2011, minkä jälkeen se laski tutkimusajanjaksolla. Unionin moduulien tuotanto kasvoi paljon hitaammin kuin kulutus, joka yli kolminkertaistui samalla jaksolla. Kulutuksen merkittävän kasvun yhteydessä unionin tuottajat kaksinkertaistivat moduulien tuotantokapasiteettinsa tarkastelujaksolla. Korkeista tuotantotasoista huolimatta unionin tuotannonalan kapasiteetin käyttöaste laski 4 prosenttiyksikköä ja oli vain 41 prosenttia tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(125)

Unionin moduulien kokonaistuotanto kasvoi 87 prosenttia tarkastelujaksolla. Tuotannon huippu saavutettiin 2011, minkä jälkeen se laski tutkimusajanjaksolla. Unionin moduulien tuotanto kasvoi paljon hitaammin kuin kulutus, joka yli kolminkertaistui samalla jaksolla. Kulutuksen merkittävän kasvun yhteydessä unionin tuottajat kaksinkertaistivat moduulien tuotantokapasiteettinsa tarkastelujaksolla. Korkeista tuotantotasoista huolimatta unionin tuotannonalan kapasiteetin käyttöaste laski 4 prosenttiyksikköä ja oli vain 41 prosenttia tutkimusajanjaksolla.

| (126) | Unionin kennojen kokonaistuotanto kasvoi 20 prosenttia tarkastelujaksolla. Tuotannon huippu saavutettiin 2011, minkä jälkeen se laski tutkimusajanjaksolla. Unionin kennojen tuotanto noudatteli unionin kulutuksen suuntausta, mutta kasvu oli hitaampaa vuoteen 2011 asti, jonka jälkeen tutkimusajanjaksolla tapahtui suurempi pudotus. Unionin kulutuksen kehitystä noudatellen unionin tuotannonala kasvatti ensin kapasiteettiaan 51 prosentilla vuoteen 2011, minkä jälkeen se laski tutkimusajanjaksolla. Kapasiteetti kasvoi kaiken kaikkiaan 39 prosenttia tarkastelujaksolla. Kapasiteetin käyttöaste kasvoi vuoteen 2011, jolloin se saavutti huippunsa eli 78 prosenttia, minkä jälkeen se laski 15 prosenttia tutkimusajanjaksolla. Unionin kennojen tuotannonalan kapasiteetin käyttöaste laski kaiken kaikkiaan tarkastelujaksolla niin, että se oli 63 prosenttia tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(126)

Unionin kennojen kokonaistuotanto kasvoi 20 prosenttia tarkastelujaksolla. Tuotannon huippu saavutettiin 2011, minkä jälkeen se laski tutkimusajanjaksolla. Unionin kennojen tuotanto noudatteli unionin kulutuksen suuntausta, mutta kasvu oli hitaampaa vuoteen 2011 asti, jonka jälkeen tutkimusajanjaksolla tapahtui suurempi pudotus. Unionin kulutuksen kehitystä noudatellen unionin tuotannonala kasvatti ensin kapasiteettiaan 51 prosentilla vuoteen 2011, minkä jälkeen se laski tutkimusajanjaksolla. Kapasiteetti kasvoi kaiken kaikkiaan 39 prosenttia tarkastelujaksolla. Kapasiteetin käyttöaste kasvoi vuoteen 2011, jolloin se saavutti huippunsa eli 78 prosenttia, minkä jälkeen se laski 15 prosenttia tutkimusajanjaksolla. Unionin kennojen tuotannonalan kapasiteetin käyttöaste laski kaiken kaikkiaan tarkastelujaksolla niin, että se oli 63 prosenttia tutkimusajanjaksolla.

| (127) | Unionin kiekkojen tuotanto kasvoi kaikkiaan 26 prosenttia tarkastelujaksolla. Unionin tuotanto saavutti huippunsa vuonna 2010, laski sitten koko ajan vuonna 2011 ja laski vieläkin alemmas tutkimusajanjaksolla. Vastatakseen unionin kasvaneeseen kulutukseen unionin kiekkojen tuottajat kasvattivat tuotantokapasiteettiaan 52 prosenttia vuoteen 2011 asti, minkä jälkeen niiden kapasiteetti pieneni tutkimusajanjaksolla. Unionin tuotannonalan kiekkojen tuotantokapasiteetti kuitenkin kasvoi kokonaisuudessaan 40 prosenttia tarkastelujaksolla. Tuotannon kasvusta huolimatta unionin kiekkojen tuotannonalan kapasiteetin käyttöaste kasvoi vuoteen 2010 asti, minkä jälkeen se pieneni jatkuvasti niin, että kokonaislaskua oli 7 prosenttiyksikköä tarkastelujaksolla ja käyttöaste oli 55 prosenttia tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(127)

Unionin kiekkojen tuotanto kasvoi kaikkiaan 26 prosenttia tarkastelujaksolla. Unionin tuotanto saavutti huippunsa vuonna 2010, laski sitten koko ajan vuonna 2011 ja laski vieläkin alemmas tutkimusajanjaksolla. Vastatakseen unionin kasvaneeseen kulutukseen unionin kiekkojen tuottajat kasvattivat tuotantokapasiteettiaan 52 prosenttia vuoteen 2011 asti, minkä jälkeen niiden kapasiteetti pieneni tutkimusajanjaksolla. Unionin tuotannonalan kiekkojen tuotantokapasiteetti kuitenkin kasvoi kokonaisuudessaan 40 prosenttia tarkastelujaksolla. Tuotannon kasvusta huolimatta unionin kiekkojen tuotannonalan kapasiteetin käyttöaste kasvoi vuoteen 2010 asti, minkä jälkeen se pieneni jatkuvasti niin, että kokonaislaskua oli 7 prosenttiyksikköä tarkastelujaksolla ja käyttöaste oli 55 prosenttia tutkimusajanjaksolla.

| (128) | Näin ollen unionin tuotannonala laajensi kapasiteettiaan vastauksena kasvaneeseen kulutukseen. Unionin tuotannonalan tuotantotasot kasvoivat kuitenkin paljon hitaammin kuin kulutus, mikä johti kapasiteetin käyttöasteen laskuun tarkasteltavana olevan tuotteen osalta tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(128)

Näin ollen unionin tuotannonala laajensi kapasiteettiaan vastauksena kasvaneeseen kulutukseen. Unionin tuotannonalan tuotantotasot kasvoivat kuitenkin paljon hitaammin kuin kulutus, mikä johti kapasiteetin käyttöasteen laskuun tarkasteltavana olevan tuotteen osalta tarkastelujaksolla.

5.2.2   Myyntimäärät ja markkinaosuus

| (129) | Unionin tuotannonalan myyntimäärät ja markkinaosuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 5-a


  Moduulit – myyntimäärä ja markkinaosuus (MW) | 2009 | 2010 | 2011 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Myyntimäärä unionin markkinoilla | 1 037 | 1 890 | 2 683 | 2 357 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 182 | 259 | 227 |
| Markkinaosuus | 19 % | 15 % | 13 % | 13 % |
| Lähde: | Europressedienst |

(129)

Unionin tuotannonalan myyntimäärät ja markkinaosuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 5-a

Moduulit – myyntimäärä ja markkinaosuus (MW)

2009

2010

2011

Tutkimusajanjakso

Myyntimäärä unionin markkinoilla

1 037

1 890

2 683

2 357

Indeksi (2009 = 100)

100

182

259

227

Markkinaosuus

19 %

15 %

13 %

13 %

Lähde:

Europressedienst

Taulukko 5-b

Kennot – myyntimäärä ja markkinaosuus (MW)

| | 2009 | 2010 | 2011 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Myyntimäärä kokonaismarkkinoilla | 1 470 | 1 913 | 2 245 | 1 545 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 130 | 153 | 105 |
| Markkinaosuus | 68 % | 57 % | 52 % | 38 % |
| Lähde: | Europressedienst |

2009

2010

2011

Tutkimusajanjakso

Myyntimäärä kokonaismarkkinoilla

1 470

1 913

2 245

1 545

Indeksi (2009 = 100)

100

130

153

105

Markkinaosuus

68 %

57 %

52 %

38 %

Lähde:

Europressedienst

Taulukko 5-c

Kiekot – myyntimäärä ja markkinaosuus (MW)

| | 2009 | 2010 | 2011 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Myyntimäärä kokonaismarkkinoilla | 1 363 | 1 520 | 1 608 | 1 269 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 112 | 118 | 93 |
| Markkinaosuus | 81 % | 64 % | 59 % | 59 % |
| Lähde: | Europressedienst |

2009

2010

2011

Tutkimusajanjakso

Myyntimäärä kokonaismarkkinoilla

1 363

1 520

1 608

1 269

Indeksi (2009 = 100)

100

112

118

93

Markkinaosuus

81 %

64 %

59 %

59 %

Lähde:

Europressedienst

| (130) | Moduulien myyntimäärä kasvoi 127 prosenttia tarkastelujakson aikana. Kun kuitenkin otetaan huomioon kulutuksen 221 prosentin kasvu, unionin tuotannonalan markkinaosuus laski 19 prosentista (vuonna 2009) 13 prosenttiin tutkimusajanjaksolla. Kennojen osalta unionin tuotannonalan myynti kasvoi vain vähän, 5 prosenttia, kun taas kulutus kasvoi 87 prosenttia, minkä tuloksena markkinaosuus pieneni 68 prosentista (vuonna 2009) 38 prosenttiin tutkimusajanjaksolla. Kiekkojen myynnin kokonaismäärä väheni 7 prosenttia vaikka kulutus kasvoi, mikä merkitsi kiekkojen markkinaosuuden pienenemistä 81 prosentista (vuonna 2009) 59 prosenttiin tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(130)

Moduulien myyntimäärä kasvoi 127 prosenttia tarkastelujakson aikana. Kun kuitenkin otetaan huomioon kulutuksen 221 prosentin kasvu, unionin tuotannonalan markkinaosuus laski 19 prosentista (vuonna 2009) 13 prosenttiin tutkimusajanjaksolla. Kennojen osalta unionin tuotannonalan myynti kasvoi vain vähän, 5 prosenttia, kun taas kulutus kasvoi 87 prosenttia, minkä tuloksena markkinaosuus pieneni 68 prosentista (vuonna 2009) 38 prosenttiin tutkimusajanjaksolla. Kiekkojen myynnin kokonaismäärä väheni 7 prosenttia vaikka kulutus kasvoi, mikä merkitsi kiekkojen markkinaosuuden pienenemistä 81 prosentista (vuonna 2009) 59 prosenttiin tutkimusajanjaksolla.

| (131) | Vastauksena kasvavaan kulutukseen unionin tuotannonalan moduulien ja kennojen myynti kasvoi paljon vähemmän kuin asianomaisesta maasta tuleva tuonti, ja kiekkojen myynti väheni. Näin ollen unionin tuotannonala ei saanut hyötyä kasvavasta kulutuksesta. Tämän seurauksena kaikkien kolmen segmentin markkinaosuudet pienenivät tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(131)

Vastauksena kasvavaan kulutukseen unionin tuotannonalan moduulien ja kennojen myynti kasvoi paljon vähemmän kuin asianomaisesta maasta tuleva tuonti, ja kiekkojen myynti väheni. Näin ollen unionin tuotannonala ei saanut hyötyä kasvavasta kulutuksesta. Tämän seurauksena kaikkien kolmen segmentin markkinaosuudet pienenivät tarkastelujaksolla.

5.2.3   Työllisyys ja tuottavuus

| (132) | Työllisyys ja tuottavuus kehittyivät seuraavasti tarkastelujaksolla:

  Taulukko 6-a


  Moduulit – työllisyys ja tuottavuus | 2009 | 2010 | 2011 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Työntekijöiden lukumäärä | 11 779 | 15 792 | 17 505 | 16 419 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 134 | 149 | 139 |
| Tuottavuus (kW/työntekijä) | 183 | 211 | 247 | 245 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 115 | 135 | 134 |
| Lähde: | Europressedienst |

(132)

Työllisyys ja tuottavuus kehittyivät seuraavasti tarkastelujaksolla:

Taulukko 6-a

Moduulit – työllisyys ja tuottavuus

2009

2010

2011

Tutkimusajanjakso

Työntekijöiden lukumäärä

11 779

15 792

17 505

16 419

Indeksi (2009 = 100)

100

134

149

139

Tuottavuus (kW/työntekijä)

183

211

247

245

Indeksi (2009 = 100)

100

115

135

134

Lähde:

Europressedienst

Taulukko 6-b

Kennot – työllisyys ja tuottavuus

| | 2009 | 2010 | 2011 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Työntekijöiden lukumäärä | 5 281 | 5 937 | 5 641 | 4 782 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 112 | 107 | 91 |
| Tuottavuus (kW/työntekijä) | 319 | 400 | 483 | 423 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 126 | 151 | 133 |
| Lähde: | Europressedienst |

2009

2010

2011

Tutkimusajanjakso

Työntekijöiden lukumäärä

5 281

5 937

5 641

4 782

Indeksi (2009 = 100)

100

112

107

91

Tuottavuus (kW/työntekijä)

319

400

483

423

Indeksi (2009 = 100)

100

126

151

133

Lähde:

Europressedienst

Taulukko 6-c

Kiekot – työllisyys ja tuottavuus

| | 2009 | 2010 | 2011 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Työntekijöiden lukumäärä | 1 944 | 3 853 | 4 291 | 3 920 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 198 | 221 | 202 |
| Tuottavuus (kW/työntekijä) | 823 | 695 | 595 | 515 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 84 | 72 | 63 |
| Lähde: | Europressedienst |

2009

2010

2011

Tutkimusajanjakso

Työntekijöiden lukumäärä

1 944

3 853

4 291

3 920

Indeksi (2009 = 100)

100

198

221

202

Tuottavuus (kW/työntekijä)

823

695

595

515

Indeksi (2009 = 100)

100

84

72

63

Lähde:

Europressedienst

| (133) | Työllisyys kasvoi vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välillä moduulien osalta 39 prosenttia ja kiekkojen osalta 102 prosenttia ja laski 9 prosenttia kennojen osalta. On kuitenkin huomattava, että työllisyys kasvoi vuoteen 2011 asti, jonka jälkeen se laski tutkimusajanjaksolla moduulien ja kiekkojen osalta. Kennojen osalta työllisyys kasvoi vuoteen 2010 asti, jonka jälkeen se laski vuonna 2011 ja tutkimusajanjaksolla. Kokonaistuottavuuden suuntaus oli positiivinen ja se kasvoi moduulien osalta 34 prosenttia ja kennojen osalta 33 prosenttia. Tämä johtuu pääasiassa unionin tuotannonalan pyrkimyksistä vastata Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin aiheuttamiin paineisiin. Kokonaistuottavuus kiekkojen osalta laski kuitenkin 37 prosenttia tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(133)

Työllisyys kasvoi vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välillä moduulien osalta 39 prosenttia ja kiekkojen osalta 102 prosenttia ja laski 9 prosenttia kennojen osalta. On kuitenkin huomattava, että työllisyys kasvoi vuoteen 2011 asti, jonka jälkeen se laski tutkimusajanjaksolla moduulien ja kiekkojen osalta. Kennojen osalta työllisyys kasvoi vuoteen 2010 asti, jonka jälkeen se laski vuonna 2011 ja tutkimusajanjaksolla. Kokonaistuottavuuden suuntaus oli positiivinen ja se kasvoi moduulien osalta 34 prosenttia ja kennojen osalta 33 prosenttia. Tämä johtuu pääasiassa unionin tuotannonalan pyrkimyksistä vastata Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin aiheuttamiin paineisiin. Kokonaistuottavuus kiekkojen osalta laski kuitenkin 37 prosenttia tarkastelujaksolla.

| (134) | Moduulien ja kiekkojen unionin tuotanto laski vuoden 2011 ja tutkimusajanjakson välillä, minkä vuoksi myös työllisyys moduulien ja kiekkojen alalla laski. Kennojen osalta työllisyys kasvoi vuoteen 2010 asti, jonka jälkeen se laski vuonna 2011 ja tutkimusajanjaksolla, ja kennojen unionin tuotanto kasvoi vakaasti vuoteen 2011 asti, jonka jälkeen se alkoi laskea. |
| --- | --- |

(134)

Moduulien ja kiekkojen unionin tuotanto laski vuoden 2011 ja tutkimusajanjakson välillä, minkä vuoksi myös työllisyys moduulien ja kiekkojen alalla laski. Kennojen osalta työllisyys kasvoi vuoteen 2010 asti, jonka jälkeen se laski vuonna 2011 ja tutkimusajanjaksolla, ja kennojen unionin tuotanto kasvoi vakaasti vuoteen 2011 asti, jonka jälkeen se alkoi laskea.

5.2.3.1   Polkumyyntimarginaalin merkittävyys ja toipuminen aiemmasta polkumyynnistä

| (135) | Kaikki polkumyyntimarginaalit ovat merkittävästi vähimmäistasoa korkeammat. Tosiasiallisten polkumyyntimarginaalien merkittävyyden vaikutuksesta unionin tuotannonalaan voidaan todeta, että vaikutusta voidaan pitää huomattavana, kun otetaan huomioon asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrä ja hinnat. |
| --- | --- |

(135)

Kaikki polkumyyntimarginaalit ovat merkittävästi vähimmäistasoa korkeammat. Tosiasiallisten polkumyyntimarginaalien merkittävyyden vaikutuksesta unionin tuotannonalaan voidaan todeta, että vaikutusta voidaan pitää huomattavana, kun otetaan huomioon asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrä ja hinnat.

| (136) | Koska kyseessä on ensimmäinen tarkasteltavana olevaa tuotetta koskeva polkumyyntitutkimus, aiemmasta polkumyynnistä toipuminen ei ole relevanttia. |
| --- | --- |

(136)

Koska kyseessä on ensimmäinen tarkasteltavana olevaa tuotetta koskeva polkumyyntitutkimus, aiemmasta polkumyynnistä toipuminen ei ole relevanttia.

5.3   Mikrotaloudelliset indikaattorit

5.3.1   Hinnat ja niihin vaikuttavat tekijät

| (137) | Otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräiset myyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionissa kehittyivät seuraavasti tarkastelujaksolla:

  Taulukko 7-a


  Moduulit – keskimääräinen myyntihinta unionissa | 2009 | 2010 | 2011 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskimääräinen myyntihinta unionissa vapailla markkinoilla (euroa/kW) | 2 198,75 | 1 777,15 | 1 359,35 | 1 030,83 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 81 | 62 | 47 |
| Tuotantokustannukset (euroa/kW) | 2 155,02 | 1 599,44 | 1 400,13 | 1 123,60 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 74 | 65 | 52 |
| Lähde: | tarkastetut kyselyvastaukset |

(137)

Otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräiset myyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionissa kehittyivät seuraavasti tarkastelujaksolla:

Taulukko 7-a

Moduulit – keskimääräinen myyntihinta unionissa

2009

2010

2011

Tutkimusajanjakso

Keskimääräinen myyntihinta unionissa vapailla markkinoilla (euroa/kW)

2 198,75

1 777,15

1 359,35

1 030,83

Indeksi (2009 = 100)

100

81

62

47

Tuotantokustannukset (euroa/kW)

2 155,02

1 599,44

1 400,13

1 123,60

Indeksi (2009 = 100)

100

74

65

52

Lähde:

tarkastetut kyselyvastaukset

Taulukko 7-b

Kennot – keskimääräinen myyntihinta unionissa

| | 2009 | 2010 | 2011 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskimääräinen myyntihinta unionissa vapailla markkinoilla (euroa/kW) | 1 525,09 | 1 160,99 | 777,62 | 474,91 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 76 | 51 | 31 |
| Tuotantokustannukset (euroa/kW) | 1 647,10 | 1 021,67 | 1 057,56 | 745,61 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 62 | 64 | 45 |
| Lähde: | tarkastetut kyselyvastaukset |

2009

2010

2011

Tutkimusajanjakso

Keskimääräinen myyntihinta unionissa vapailla markkinoilla (euroa/kW)

1 525,09

1 160,99

777,62

474,91

Indeksi (2009 = 100)

100

76

51

31

Tuotantokustannukset (euroa/kW)

1 647,10

1 021,67

1 057,56

745,61

Indeksi (2009 = 100)

100

62

64

45

Lähde:

tarkastetut kyselyvastaukset

Taulukko 7-c

Kiekot – keskimääräinen myyntihinta unionissa

| | 2009 | 2010 | 2011 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskimääräinen myyntihinta unionissa vapailla markkinoilla (euroa/kW) | 709 | 564 | 515 | 426 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 80 | 73 | 60 |
| Tuotantokustannukset (euroa/kW) | 631 | 496 | 520 | 648 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 78 | 82 | 103 |
| Lähde: | tarkastetut kyselyvastaukset |

2009

2010

2011

Tutkimusajanjakso

Keskimääräinen myyntihinta unionissa vapailla markkinoilla (euroa/kW)

709

564

515

426

Indeksi (2009 = 100)

100

80

73

60

Tuotantokustannukset (euroa/kW)

631

496

520

648

Indeksi (2009 = 100)

100

78

82

103

Lähde:

tarkastetut kyselyvastaukset

| (138) | Myyntihinnat putosivat jyrkästi eli 53 prosenttia moduulien, 69 prosenttia kennojen ja 40 prosenttia kiekkojen osalta tarkastelujaksolla. Myyntihinnat laskivat jatkuvasti koko tarkastelujakson ajan, mutta hintojen lasku oli erityisen voimakasta tutkimusajanjaksolla, jolloin ne romahtivat kestämättömille tasoille. Tuotantokustannukset laskivat tarkastelujaksolla 48 prosenttia moduulien ja 55 prosenttia kennojen osalta. Kiekkojen tuotantokustannukset putosivat vuonna 2010 vuoteen 2009 verrattuna mutta kohosivat vuonna 2011, vaikkakin ne olivat edelleen vuoden 2009 tasoa alemmat. Tutkimusajanjaksolla kustannukset kohosivat ja olivat hieman korkeammalla tasolla kuin vuonna 2009, mitä selittää pääasiassa tuotantoseisokki tutkimusajanjaksolla. Unionin tuotannonala ei saanut hyötyä jatkuvista pyrkimyksistään parantaa kustannustehokkuuttaan eikä tärkeimmän raaka-aineen, monikiteisen piin, kustannusten laskun vaikutuksista. Tämä johtui pääasiassa polkumyyntituonnin kasvavasta hintapaineesta, jolla oli negatiivista vaikutusta unionin tuotannonalan myyntihintoihin, joiden lasku oli jopa suurempaa kuin tehokkuuden paranemisesta saatu hyöty. Tämä näkyy unionin tuotannonalan kannattavuuden negatiivisessa suuntauksessa (ks. 144 kappale). Samankaltaisen tuotteen (kiekkoja lukuun ottamatta) keskimääräiset myyntihinnat ja tuotantokustannukset laskivat kaiken kaikkiaan merkittävästi, ja tällä oli musertava vaikutus unionin tuotannonalan kannattavuuteen. |
| --- | --- |

(138)

Myyntihinnat putosivat jyrkästi eli 53 prosenttia moduulien, 69 prosenttia kennojen ja 40 prosenttia kiekkojen osalta tarkastelujaksolla. Myyntihinnat laskivat jatkuvasti koko tarkastelujakson ajan, mutta hintojen lasku oli erityisen voimakasta tutkimusajanjaksolla, jolloin ne romahtivat kestämättömille tasoille. Tuotantokustannukset laskivat tarkastelujaksolla 48 prosenttia moduulien ja 55 prosenttia kennojen osalta. Kiekkojen tuotantokustannukset putosivat vuonna 2010 vuoteen 2009 verrattuna mutta kohosivat vuonna 2011, vaikkakin ne olivat edelleen vuoden 2009 tasoa alemmat. Tutkimusajanjaksolla kustannukset kohosivat ja olivat hieman korkeammalla tasolla kuin vuonna 2009, mitä selittää pääasiassa tuotantoseisokki tutkimusajanjaksolla. Unionin tuotannonala ei saanut hyötyä jatkuvista pyrkimyksistään parantaa kustannustehokkuuttaan eikä tärkeimmän raaka-aineen, monikiteisen piin, kustannusten laskun vaikutuksista. Tämä johtui pääasiassa polkumyyntituonnin kasvavasta hintapaineesta, jolla oli negatiivista vaikutusta unionin tuotannonalan myyntihintoihin, joiden lasku oli jopa suurempaa kuin tehokkuuden paranemisesta saatu hyöty. Tämä näkyy unionin tuotannonalan kannattavuuden negatiivisessa suuntauksessa (ks. 144 kappale). Samankaltaisen tuotteen (kiekkoja lukuun ottamatta) keskimääräiset myyntihinnat ja tuotantokustannukset laskivat kaiken kaikkiaan merkittävästi, ja tällä oli musertava vaikutus unionin tuotannonalan kannattavuuteen.

5.3.2   Työvoimakustannukset

| (139) | Otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräiset työvoimakustannukset kehittyivät seuraavasti tarkastelujaksolla:

  Taulukko 8-a


  Moduulit – keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti | 2009 | 2010 | 2011 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (euroa) | 38 194 | 40 793 | 41 781 | 42 977 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 107 | 110 | 113 |
| Lähde: | tarkastetut kyselyvastaukset |

(139)

Otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräiset työvoimakustannukset kehittyivät seuraavasti tarkastelujaksolla:

Taulukko 8-a

Moduulit – keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti

2009

2010

2011

Tutkimusajanjakso

Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (euroa)

38 194

40 793

41 781

42 977

Indeksi (2009 = 100)

100

107

110

113

Lähde:

tarkastetut kyselyvastaukset

Taulukko 8-b

Kennot – keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti

| | 2009 | 2010 | 2011 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (euroa) | 49 677 | 49 357 | 49 140 | 49 350 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 99 | 99 | 99 |
| Lähde: | tarkastetut kyselyvastaukset |

2009

2010

2011

Tutkimusajanjakso

Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (euroa)

49 677

49 357

49 140

49 350

Indeksi (2009 = 100)

100

99

99

99

Lähde:

tarkastetut kyselyvastaukset

Taulukko 8-c

Kiekot – keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti

| | 2009 | 2010 | 2011 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (euroa) | 39 409 | 40 933 | 39 323 | 46 060 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 104 | 100 | 117 |
| Lähde: | tarkastetut kyselyvastaukset |

2009

2010

2011

Tutkimusajanjakso

Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (euroa)

39 409

40 933

39 323

46 060

Indeksi (2009 = 100)

100

104

100

117

Lähde:

tarkastetut kyselyvastaukset

| (140) | Vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välillä moduulien keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti kohosivat jatkuvasti (yhteensä 13 prosenttia). Kennojen osalta keskimääräiset työvoimakustannukset pysyivät vakaina koko tarkastelujakson ja pienenivät hieman, 1 prosentin, vuosien 2009 ja 2010 välillä mutta pysyivät sitten vakaina tutkimusajanjaksolle asti. Kiekkojen osalta keskimääräiset työntekijäkohtaiset työvoimakustannukset vaihtelivat: ne kasvoivat vuosien 2009 ja 2010 välillä, pienenivät vuonna 2011 mutta kasvoivat taas tarkastelujakson aikana niin, että kasvua oli yhteensä 17 prosenttia tarkastelujaksolla. Työvoimakustannusten kokonaiskasvua voidaan osittain selittää samanaikaisella tuottavuuden nousulla (moduulit), inflaatiokehityksellä ja joidenkin unionin tuottajien (kiekot) sosiaalikustannuksilla, jotka liittyivät tuotannonalalla tapahtuneisiin irtisanomisiin vuoden 2011 ja tutkimusajanjakson välillä. |
| --- | --- |

(140)

Vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välillä moduulien keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti kohosivat jatkuvasti (yhteensä 13 prosenttia). Kennojen osalta keskimääräiset työvoimakustannukset pysyivät vakaina koko tarkastelujakson ja pienenivät hieman, 1 prosentin, vuosien 2009 ja 2010 välillä mutta pysyivät sitten vakaina tutkimusajanjaksolle asti. Kiekkojen osalta keskimääräiset työntekijäkohtaiset työvoimakustannukset vaihtelivat: ne kasvoivat vuosien 2009 ja 2010 välillä, pienenivät vuonna 2011 mutta kasvoivat taas tarkastelujakson aikana niin, että kasvua oli yhteensä 17 prosenttia tarkastelujaksolla. Työvoimakustannusten kokonaiskasvua voidaan osittain selittää samanaikaisella tuottavuuden nousulla (moduulit), inflaatiokehityksellä ja joidenkin unionin tuottajien (kiekot) sosiaalikustannuksilla, jotka liittyivät tuotannonalalla tapahtuneisiin irtisanomisiin vuoden 2011 ja tutkimusajanjakson välillä.

5.3.3   Varastot

| (141) | Otokseen valittujen unionin tuottajien varastot kehittyivät seuraavasti tarkastelujaksolla:

  Taulukko 9-a


  Moduulit – varastot | 2009 | 2010 | 2011 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Loppuvarastot (kW) | 28 612 | 40 479 | 74 502 | 65 415 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 141 | 260 | 229 |
| Lähde: | tarkastetut kyselyvastaukset |

(141)

Otokseen valittujen unionin tuottajien varastot kehittyivät seuraavasti tarkastelujaksolla:

Taulukko 9-a

Moduulit – varastot

2009

2010

2011

Tutkimusajanjakso

Loppuvarastot (kW)

28 612

40 479

74 502

65 415

Indeksi (2009 = 100)

100

141

260

229

Lähde:

tarkastetut kyselyvastaukset

Taulukko 9-b

Kennot – varastot

| | 2009 | 2010 | 2011 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Loppuvarastot (kW) | 16 995 | 23 829 | 76 889 | 68 236 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 140 | 452 | 402 |
| Lähde: | tarkastetut kyselyvastaukset |

2009

2010

2011

Tutkimusajanjakso

Loppuvarastot (kW)

16 995

23 829

76 889

68 236

Indeksi (2009 = 100)

100

140

452

402

Lähde:

tarkastetut kyselyvastaukset

Taulukko 9-c

Kiekot – varastot

| | 2009 | 2010 | 2011 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Loppuvarastot (kW) | 34 891 | 5 601 | 36 697 | 59 340 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 16 | 105 | 170 |
| Lähde: | tarkastetut kyselyvastaukset |

2009

2010

2011

Tutkimusajanjakso

Loppuvarastot (kW)

34 891

5 601

36 697

59 340

Indeksi (2009 = 100)

100

16

105

170

Lähde:

tarkastetut kyselyvastaukset

| (142) | Varastot kasvoivat merkittävästi eli 129 prosenttia moduulien, 302 prosenttia kennojen ja 70 prosenttia kiekkojen osalta tarkastelujaksolla. Moduulien varastot kasvoivat jatkuvasti ja olivat erittäin korkealla tasolla vuonna 2011 (kasvua 160 prosenttia), pienenivät tutkimusajanjaksolla mutta olivat edelleen erittäin korkealla tasolla verrattuna tarkastelujakson alkuun. Kennojen osalta kehitys oli vieläkin selvempää: varastot kasvoivat vuosien 2009 ja 2011 välillä yli 350 prosenttia. Niidenkin varastot supistuivat tutkimusajanjaksolla mutta olivat edelleen erittäin korkealla tasolla verrattuna tarkastelujakson alkuun. Unionin tuotannonala supisti kiekkojen varastoja vuosien 2009 ja 2010 välillä yli 80 prosenttia niiden myynnin kasvun vuoksi, mutta loppuvarastot kasvoivat nopeasti ja ylittivät vuoden 2009 tason ja kasvoivat vielä 65 prosenttiyksikköä tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(142)

Varastot kasvoivat merkittävästi eli 129 prosenttia moduulien, 302 prosenttia kennojen ja 70 prosenttia kiekkojen osalta tarkastelujaksolla. Moduulien varastot kasvoivat jatkuvasti ja olivat erittäin korkealla tasolla vuonna 2011 (kasvua 160 prosenttia), pienenivät tutkimusajanjaksolla mutta olivat edelleen erittäin korkealla tasolla verrattuna tarkastelujakson alkuun. Kennojen osalta kehitys oli vieläkin selvempää: varastot kasvoivat vuosien 2009 ja 2011 välillä yli 350 prosenttia. Niidenkin varastot supistuivat tutkimusajanjaksolla mutta olivat edelleen erittäin korkealla tasolla verrattuna tarkastelujakson alkuun. Unionin tuotannonala supisti kiekkojen varastoja vuosien 2009 ja 2010 välillä yli 80 prosenttia niiden myynnin kasvun vuoksi, mutta loppuvarastot kasvoivat nopeasti ja ylittivät vuoden 2009 tason ja kasvoivat vielä 65 prosenttiyksikköä tutkimusajanjaksolla.

| (143) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että haitallisessa nykytilanteessa unionin tuottajat pyrkivät pitämään samankaltaisen tuotteen varastot pieninä ja perustamaan tuotantonsa tilauksiin. Sen vuoksi samankaltaisen tuotteen varastojen kasvu tarkastelujaksolla on merkityksellinen tekijä määritettäessä, aiheutuiko unionin tuotannonalalle merkittävää vahinkoa. |
| --- | --- |

(143)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että haitallisessa nykytilanteessa unionin tuottajat pyrkivät pitämään samankaltaisen tuotteen varastot pieninä ja perustamaan tuotantonsa tilauksiin. Sen vuoksi samankaltaisen tuotteen varastojen kasvu tarkastelujaksolla on merkityksellinen tekijä määritettäessä, aiheutuiko unionin tuotannonalalle merkittävää vahinkoa.

5.3.4   Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti

| (144) | Kannattavuus ja kassavirta kehittyivät seuraavasti tarkastelujaksolla:

  Taulukko 10-a


  Moduulit – kannattavuus ja kassavirta | 2009 | 2010 | 2011 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Etuyhteydettömille asiakkaille unionissa tapahtuneen myynnin kannattavuus (% liikevaihdosta) | 2 % | 10 % | –3 % | –9 % |
| Kassavirta | 13 % | 10 % | 12 % | 3 % |
| Lähde: | tarkastetut kyselyvastaukset |

(144)

Kannattavuus ja kassavirta kehittyivät seuraavasti tarkastelujaksolla:

Taulukko 10-a

Moduulit – kannattavuus ja kassavirta

2009

2010

2011

Tutkimusajanjakso

Etuyhteydettömille asiakkaille unionissa tapahtuneen myynnin kannattavuus (% liikevaihdosta)

2 %

10 %

–3 %

–9 %

Kassavirta

13 %

10 %

12 %

3 %

Lähde:

tarkastetut kyselyvastaukset

Taulukko 10-b

Kennot – kannattavuus ja kassavirta

| | 2009 | 2010 | 2011 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Etuyhteydettömille asiakkaille unionissa tapahtuneen myynnin kannattavuus (% liikevaihdosta) | –8 % | 12 % | –36 % | –57 % |
| Kassavirta | 75 % | 52 % | –0,3 % | –46 % |
| Lähde: | tarkastetut kyselyvastaukset |

2009

2010

2011

Tutkimusajanjakso

Etuyhteydettömille asiakkaille unionissa tapahtuneen myynnin kannattavuus (% liikevaihdosta)

–8 %

12 %

–36 %

–57 %

Kassavirta

75 %

52 %

–0,3 %

–46 %

Lähde:

tarkastetut kyselyvastaukset

Taulukko 10-c

Kiekot – kannattavuus ja kassavirta

| | 2009 | 2010 | 2011 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Etuyhteydettömille asiakkaille unionissa tapahtuneen myynnin kannattavuus (% liikevaihdosta) | 11 % | 12 % | –1 % | –52 % |
| Kassavirta | 39 % | 47 % | 32 % | –19 % |
| Lähde: | tarkastetut kyselyvastaukset |

2009

2010

2011

Tutkimusajanjakso

Etuyhteydettömille asiakkaille unionissa tapahtuneen myynnin kannattavuus (% liikevaihdosta)

11 %

12 %

–1 %

–52 %

Kassavirta

39 %

47 %

32 %

–19 %

Lähde:

tarkastetut kyselyvastaukset

| (145) | Otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuus määritettiin ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa saatu nettovoitto ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta. |
| --- | --- |

(145)

Otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuus määritettiin ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa saatu nettovoitto ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta.

| (146) | Samankaltaisen tuotteen kannattavuus heikkeni jyrkästi ja kääntyi tappiolliseksi tarkastelujaksolla. Kannattavuus putosi 11 prosenttiyksikköä moduulien, 49 prosenttiyksikköä kennojen ja 63 prosenttiyksikköä kiekkojen osalta. |
| --- | --- |

(146)

Samankaltaisen tuotteen kannattavuus heikkeni jyrkästi ja kääntyi tappiolliseksi tarkastelujaksolla. Kannattavuus putosi 11 prosenttiyksikköä moduulien, 49 prosenttiyksikköä kennojen ja 63 prosenttiyksikköä kiekkojen osalta.

| (147) | Samankaltaisen tuotteen kannattavuus kasvoi vuosien 2009 ja 2010 välillä mutta heikkeni sitten merkittävästi vuonna 2011, jolloin unionin tuotannonala oli tappiollinen, ja laski vielä merkittävästi tutkimusajanjaksolla. Tappiot olivat erityisen suuria kennojen ja kiekkojen osalta. |
| --- | --- |

(147)

Samankaltaisen tuotteen kannattavuus kasvoi vuosien 2009 ja 2010 välillä mutta heikkeni sitten merkittävästi vuonna 2011, jolloin unionin tuotannonala oli tappiollinen, ja laski vielä merkittävästi tutkimusajanjaksolla. Tappiot olivat erityisen suuria kennojen ja kiekkojen osalta.

| (148) | Nettokassavirta eli otokseen valittujen unionin tuottajien kyky rahoittaa itse toimintaansa noudatteli samoin kasvavaa negatiivista suuntausta vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välillä. Näin ollen moduulien osalta kassavirran suurin lasku tapahtui vuoden 2011 ja tutkimusajanjakson välillä, kun laskua oli 10 prosenttiyksikköä, vaikka vuonna 2011 tapahtuikin hienoista nousua. Kennojen ja kiekkojen osalta kassavirta laski jyrkemmin kuin moduulien osalta ja päätyi merkittävästi negatiivisiin tasoihin tutkimusajanjaksolla. Sen vuoksi samankaltaisen tuotteen osalta kassavirta pieneni tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(148)

Nettokassavirta eli otokseen valittujen unionin tuottajien kyky rahoittaa itse toimintaansa noudatteli samoin kasvavaa negatiivista suuntausta vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välillä. Näin ollen moduulien osalta kassavirran suurin lasku tapahtui vuoden 2011 ja tutkimusajanjakson välillä, kun laskua oli 10 prosenttiyksikköä, vaikka vuonna 2011 tapahtuikin hienoista nousua. Kennojen ja kiekkojen osalta kassavirta laski jyrkemmin kuin moduulien osalta ja päätyi merkittävästi negatiivisiin tasoihin tutkimusajanjaksolla. Sen vuoksi samankaltaisen tuotteen osalta kassavirta pieneni tarkastelujaksolla.

| (149) | Seuraavassa taulukossa esitetään otokseen valittujen unionin tuottajien investointien ja investointien tuoton kehitys kokonaismarkkinoilla tarkastelujaksolla:

  Taulukko 11-a


  Moduulit – investoinnit ja investointien tuotto | 2009 | 2010 | 2011 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investoinnit (euroa) | 12 081 999 | 50 105 017 | 64 643 322 | 32 730 559 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 415 | 535 | 271 |
| Investointien tuotto | –15 % | 19 % | –15 % | –17 % |
| Lähde: | tarkastetut kyselyvastaukset |

(149)

Seuraavassa taulukossa esitetään otokseen valittujen unionin tuottajien investointien ja investointien tuoton kehitys kokonaismarkkinoilla tarkastelujaksolla:

Taulukko 11-a

Moduulit – investoinnit ja investointien tuotto

2009

2010

2011

Tutkimusajanjakso

Investoinnit (euroa)

12 081 999

50 105 017

64 643 322

32 730 559

Indeksi (2009 = 100)

100

415

535

271

Investointien tuotto

–15 %

19 %

–15 %

–17 %

Lähde:

tarkastetut kyselyvastaukset

Taulukko 11-b

Kennot – investoinnit ja investointien tuotto

| | 2009 | 2010 | 2011 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Investoinnit (euroa) | 31 448 407 | 34 451 675 | 10 234 050 | 6 986 347 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 110 | 33 | 22 |
| Investointien tuotto | –4 % | 10 % | –20 % | –19 % |
| Lähde: | tarkastetut kyselyvastaukset |

2009

2010

2011

Tutkimusajanjakso

Investoinnit (euroa)

31 448 407

34 451 675

10 234 050

6 986 347

Indeksi (2009 = 100)

100

110

33

22

Investointien tuotto

–4 %

10 %

–20 %

–19 %

Lähde:

tarkastetut kyselyvastaukset

Taulukko 11-c

Kiekot – investoinnit ja investointien tuotto

| | 2009 | 2010 | 2011 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Investoinnit (euroa) | 201 911 346 | 83 802 212 | 74 166 331 | 39 938 349 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 42 | 37 | 20 |
| Investointien tuotto | 10 % | 8 % | 0 % | –7 % |
| Lähde: | tarkastetut kyselyvastaukset |

2009

2010

2011

Tutkimusajanjakso

Investoinnit (euroa)

201 911 346

83 802 212

74 166 331

39 938 349

Indeksi (2009 = 100)

100

42

37

20

Investointien tuotto

10 %

8 %

0 %

–7 %

Lähde:

tarkastetut kyselyvastaukset

| (150) | Edellä olevasta taulukosta näkyy, että unionin tuotannonala kasvatti investointejaan 171 prosenttia moduulien osalta vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välillä. Tämä liittyi pääasiassa merkittävään kapasiteetin lisäämiseen. Samalla kaudella unionin tuotannonala kuitenkin vähensi investointejaan 78 prosenttia kennojen ja 80 prosenttia kiekkojen osalta; tehdyt investoinnit liittyivät lähinnä tutkimukseen ja kehittämiseen sekä tuotantoteknologian ja -prosessien parantamiseen ja ylläpitämiseen tehokkuuden parantamiseksi. Koska unionin tuotannonalalla ei ollut varaa tehdä lisäinvestointeja kennojen ja kiekkojen osalta tarkastelujaksolla, investointien taso tutkimusajanjaksolla oli melko alhainen. Koska investoinnit rahoitettiin kassavirralla ja yritysten välisillä lainoilla, kassavirran pienenemisellä oli välitön vaikutus tehtyjen investointien tasoon. |
| --- | --- |

(150)

Edellä olevasta taulukosta näkyy, että unionin tuotannonala kasvatti investointejaan 171 prosenttia moduulien osalta vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välillä. Tämä liittyi pääasiassa merkittävään kapasiteetin lisäämiseen. Samalla kaudella unionin tuotannonala kuitenkin vähensi investointejaan 78 prosenttia kennojen ja 80 prosenttia kiekkojen osalta; tehdyt investoinnit liittyivät lähinnä tutkimukseen ja kehittämiseen sekä tuotantoteknologian ja -prosessien parantamiseen ja ylläpitämiseen tehokkuuden parantamiseksi. Koska unionin tuotannonalalla ei ollut varaa tehdä lisäinvestointeja kennojen ja kiekkojen osalta tarkastelujaksolla, investointien taso tutkimusajanjaksolla oli melko alhainen. Koska investoinnit rahoitettiin kassavirralla ja yritysten välisillä lainoilla, kassavirran pienenemisellä oli välitön vaikutus tehtyjen investointien tasoon.

| (151) | Investointien tuotto ilmaistiin voittoprosenttina investointien nettokirjanpitoarvosta. Samankaltaisen tuotteen investointien tuotto noudatteli samanlaista negatiivista suuntausta kuin muut taloudellista suorituskykyä koskevat indikaattorit vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välillä kaikkien kolmen tuotelajin osalta. Kennojen ja kiekkojen osalta tapahtui kasvua vuosina 2009 ja 2010, mutta investointien tuotto pieneni merkittävästi vuonna 2011 ja päätyi negatiiviselle tasolle. Moduulien osalta investointien tuotto oli negatiivista koko tarkastelujakson ajan, paitsi vuonna 2010, jolloin se oli 19 prosenttia. Kennojen osalta tuotto väheni tarkastelujaksolla niin, että se oli tutkimusajanjaksolla -17 prosenttia (eli 1 prosentin lasku), ja pysyi jatkuvasti merkittävästi negatiivisena (-19 prosenttia). Kiekkojen osalta investointien tuotto oli jatkuvasti negatiivista ja oli -7 prosenttia tutkimusajanjaksolla. Kaiken kaikkiaan samankaltaisen tuotteen investointien tuotto oli suuntaukseltaan negatiivista tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(151)

Investointien tuotto ilmaistiin voittoprosenttina investointien nettokirjanpitoarvosta. Samankaltaisen tuotteen investointien tuotto noudatteli samanlaista negatiivista suuntausta kuin muut taloudellista suorituskykyä koskevat indikaattorit vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välillä kaikkien kolmen tuotelajin osalta. Kennojen ja kiekkojen osalta tapahtui kasvua vuosina 2009 ja 2010, mutta investointien tuotto pieneni merkittävästi vuonna 2011 ja päätyi negatiiviselle tasolle. Moduulien osalta investointien tuotto oli negatiivista koko tarkastelujakson ajan, paitsi vuonna 2010, jolloin se oli 19 prosenttia. Kennojen osalta tuotto väheni tarkastelujaksolla niin, että se oli tutkimusajanjaksolla -17 prosenttia (eli 1 prosentin lasku), ja pysyi jatkuvasti merkittävästi negatiivisena (-19 prosenttia). Kiekkojen osalta investointien tuotto oli jatkuvasti negatiivista ja oli -7 prosenttia tutkimusajanjaksolla. Kaiken kaikkiaan samankaltaisen tuotteen investointien tuotto oli suuntaukseltaan negatiivista tarkastelujaksolla.

| (152) | Pääoman saantia analysoitiin suhteessa kokonaismarkkinoihin, ja sen osalta todettiin, että unionin tuotannonalan kyky kerryttää samankaltaisen tuotteen osalta käteisvaroja heikkeni jatkuvasti, minkä vuoksi unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne huononi. |
| --- | --- |

(152)

Pääoman saantia analysoitiin suhteessa kokonaismarkkinoihin, ja sen osalta todettiin, että unionin tuotannonalan kyky kerryttää samankaltaisen tuotteen osalta käteisvaroja heikkeni jatkuvasti, minkä vuoksi unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne huononi.

5.3.5   Vahinkoa koskevat päätelmät

| (153) | Unionin tuotannonalan tilanteen analyysi osoittaa kaikkien tärkeimpien vahinkoindikaattoreiden selvästi heikkenevän suuntauksen. Yleisesti kasvavan kulutuksen yhteydessä moduulien ja kennojen kokonaistuotanto kasvoi tarkastelujaksolla. Vaikka myyntimäärä kasvoi, unionin tuotannonalan markkinaosuus kutistui tutkimusajanjaksolla, mikä johtui kulutuksen suuremmasta noususta tarkastelujaksolla. Keskimääräiset myyntihinnat putosivat jyrkästi koko tarkastelujakson ajan, mikä vaikutti negatiivisesti kaikkiin taloudellista suorituskykyä koskeviin indikaattoreihin, kuten kannattavuuteen, kassavirtaan, investointien tuottoon ja pääoman saamiseen. |
| --- | --- |

(153)

Unionin tuotannonalan tilanteen analyysi osoittaa kaikkien tärkeimpien vahinkoindikaattoreiden selvästi heikkenevän suuntauksen. Yleisesti kasvavan kulutuksen yhteydessä moduulien ja kennojen kokonaistuotanto kasvoi tarkastelujaksolla. Vaikka myyntimäärä kasvoi, unionin tuotannonalan markkinaosuus kutistui tutkimusajanjaksolla, mikä johtui kulutuksen suuremmasta noususta tarkastelujaksolla. Keskimääräiset myyntihinnat putosivat jyrkästi koko tarkastelujakson ajan, mikä vaikutti negatiivisesti kaikkiin taloudellista suorituskykyä koskeviin indikaattoreihin, kuten kannattavuuteen, kassavirtaan, investointien tuottoon ja pääoman saamiseen.

| (154) | Tarkastelujaksolla unionin tuotannonalan kokonaismyyntimäärä kasvoi. Unionin tuotannon myyntimäärän kasvuun liittyi kuitenkin keskimääräisten myyntihintojen suuri lasku. |
| --- | --- |

(154)

Tarkastelujaksolla unionin tuotannonalan kokonaismyyntimäärä kasvoi. Unionin tuotannon myyntimäärän kasvuun liittyi kuitenkin keskimääräisten myyntihintojen suuri lasku.

| (155) | Asianomaisilta osapuolilta tuleva tuonti Kiinasta kasvoi tarkastelujaksolla jatkuvasti sekä määrän että markkinaosuuden osalta. Samaan aikaan tuontihinta laski jatkuvasti ja alitti merkittävästi unioni tuotannonalan keskimääräisen hinnan unionin markkinoilla. |
| --- | --- |

(155)

Asianomaisilta osapuolilta tuleva tuonti Kiinasta kasvoi tarkastelujaksolla jatkuvasti sekä määrän että markkinaosuuden osalta. Samaan aikaan tuontihinta laski jatkuvasti ja alitti merkittävästi unioni tuotannonalan keskimääräisen hinnan unionin markkinoilla.

| (156) | Useat osapuolet väittivät, että unionin tuotannonalan ja etenkin otokseen valittujen unionin tuottajien tulos oli hyvä. Väitettiin, että tiettyjen vahinkoindikaattoreiden, kuten tuotantomäärän, tuotantokapasiteetin, myynnin ja työllisyyden ja joidenkin otokseen valittujen tuottajien osalta myös kannattavuuden, kehitys oli kasvusuuntaista eikä osoittanut merkittävää vahinkoa. Väitteet eivät saanet vahvistusta tutkimuksen tuloksista, jotka osoittivat monien sellaisten vahinkoindikaattoreiden selvästi heikkenevän suuntauksen, joiden perusteella voidaan päätellä, että unionin tuotannonalalle aiheutui merkittävää vahinkoa. |
| --- | --- |

(156)

Useat osapuolet väittivät, että unionin tuotannonalan ja etenkin otokseen valittujen unionin tuottajien tulos oli hyvä. Väitettiin, että tiettyjen vahinkoindikaattoreiden, kuten tuotantomäärän, tuotantokapasiteetin, myynnin ja työllisyyden ja joidenkin otokseen valittujen tuottajien osalta myös kannattavuuden, kehitys oli kasvusuuntaista eikä osoittanut merkittävää vahinkoa. Väitteet eivät saanet vahvistusta tutkimuksen tuloksista, jotka osoittivat monien sellaisten vahinkoindikaattoreiden selvästi heikkenevän suuntauksen, joiden perusteella voidaan päätellä, että unionin tuotannonalalle aiheutui merkittävää vahinkoa.

| (157) | Edellä esitetyn perusteella tutkimuksessa vahvistettiin erityisesti, että myyntihinnat ovat alle tuotantokustannusten, millä on negatiivista vaikutusta unionin tuotannonalan kannattavuuteen, joka päätyi negatiiviselle tasolle tutkimusajanjaksolla. Voidaan päätellä, että jos polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia tulee edelleen unionin markkinoille, unionin tuotannonalan tappiot johtavat todennäköisesti siihen, että laajuudeltaan merkityksellinen samankaltaisen tuotteen tuotanto unionissa loppuu pysyvästi. Tätä vaikuttaa vahvistavan tutkimusajanjakson aikainen ja sen jälkeinen kehitys eli se, että jotkin yritykset ovat ilmoittaneet maksukyvyttömyydestään ja/tai ovat lopettaneet tuotannon tilapäisesti tai pysyvästi. |
| --- | --- |

(157)

Edellä esitetyn perusteella tutkimuksessa vahvistettiin erityisesti, että myyntihinnat ovat alle tuotantokustannusten, millä on negatiivista vaikutusta unionin tuotannonalan kannattavuuteen, joka päätyi negatiiviselle tasolle tutkimusajanjaksolla. Voidaan päätellä, että jos polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia tulee edelleen unionin markkinoille, unionin tuotannonalan tappiot johtavat todennäköisesti siihen, että laajuudeltaan merkityksellinen samankaltaisen tuotteen tuotanto unionissa loppuu pysyvästi. Tätä vaikuttaa vahvistavan tutkimusajanjakson aikainen ja sen jälkeinen kehitys eli se, että jotkin yritykset ovat ilmoittaneet maksukyvyttömyydestään ja/tai ovat lopettaneet tuotannon tilapäisesti tai pysyvästi.

| (158) | Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. |
| --- | --- |

(158)

Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.

E.   SYY-YHTEYS

1.   Johdanto

| (159) | Perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti tutkittiin, oliko asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtuva tuonti syynä unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin lisäksi tarkasteltiin myös muita tiedossa olleita tekijöitä, jotka olisivat saattaneet vahingoittaa unionin tuotannonalaa, sen varmistamiseksi, ettei niiden aiheuttamaa vahinkoa katsottaisi polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin aiheuttamaksi. |
| --- | --- |

(159)

Perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti tutkittiin, oliko asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtuva tuonti syynä unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin lisäksi tarkasteltiin myös muita tiedossa olleita tekijöitä, jotka olisivat saattaneet vahingoittaa unionin tuotannonalaa, sen varmistamiseksi, ettei niiden aiheuttamaa vahinkoa katsottaisi polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin aiheuttamaksi.

| (160) | Yksi asianomainen osapuoli väitti, että tarkasteltavana olevan tuotteen markkinaolosuhteet eroavat jäsenvaltioittain, minkä vuoksi syy-yhteyttä koskeva analyysi olisi tehtävä kustakin jäsenvaltiosta erikseen. Kansalliset tukijärjestelmät määrittävät tietyssä määrin jäsenvaltioiden markkinoiden koon. Tutkimuksessa kävi kuitenkin myös ilmi, että kysyntä ei riipu yksinomaisesti tukijärjestelmistä. Maantieteellisestä sijainnista (auringon valo) ja tietyssä paikassa vallitsevista sähkön hinnoista riippuen vaikuttaa siltä, että aurinkopaneeleilla on saavutettu verkkopariteetti tai ainakin ollaan lähellä sitä, mikä tarkoittaa sitä, että tietyt investoinnit tehdään tukijärjestelmistä riippumatta. Sen vuoksi ei voitu vahvistaa, että markkinaolot olisivat yksinomaisesti riippuvaisia tukijärjestelmistä, ja näin ollen tämä väite hylättiin. |
| --- | --- |

(160)

Yksi asianomainen osapuoli väitti, että tarkasteltavana olevan tuotteen markkinaolosuhteet eroavat jäsenvaltioittain, minkä vuoksi syy-yhteyttä koskeva analyysi olisi tehtävä kustakin jäsenvaltiosta erikseen. Kansalliset tukijärjestelmät määrittävät tietyssä määrin jäsenvaltioiden markkinoiden koon. Tutkimuksessa kävi kuitenkin myös ilmi, että kysyntä ei riipu yksinomaisesti tukijärjestelmistä. Maantieteellisestä sijainnista (auringon valo) ja tietyssä paikassa vallitsevista sähkön hinnoista riippuen vaikuttaa siltä, että aurinkopaneeleilla on saavutettu verkkopariteetti tai ainakin ollaan lähellä sitä, mikä tarkoittaa sitä, että tietyt investoinnit tehdään tukijärjestelmistä riippumatta. Sen vuoksi ei voitu vahvistaa, että markkinaolot olisivat yksinomaisesti riippuvaisia tukijärjestelmistä, ja näin ollen tämä väite hylättiin.

2.   Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutukset

| (161) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että polkumyynnillä Kiinasta tuleva tuonti kasvoi dramaattisesti tarkastelujaksolla; sen määrä kasvoi merkittävästi eli yli 300 prosenttia moduulien, 482 prosenttia kennojen ja 648 prosenttia kiekkojen osalta ja markkinaosuus 17 prosenttiyksikköä moduulien, 17 prosenttiyksikköä kennojen ja 27 prosenttiyksikköä kiekkojen osalta. Sen vuoksi vahvistetaan, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin määrä ja markkinaosuus lisääntyivät dramaattisesti tarkastelujaksolla. Polkumyyntituonnin lisääntymisen ja unionin tuotannonalan markkinaosuuden pienenemisen välillä oli olemassa selvä ajallinen yhteys. Tutkimuksessa vahvistettiin myös, että kuten johdanto-osan 117 kappaleessa mainittiin, polkumyyntituonti alitti unionin tuotannonalan hinnat tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(161)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että polkumyynnillä Kiinasta tuleva tuonti kasvoi dramaattisesti tarkastelujaksolla; sen määrä kasvoi merkittävästi eli yli 300 prosenttia moduulien, 482 prosenttia kennojen ja 648 prosenttia kiekkojen osalta ja markkinaosuus 17 prosenttiyksikköä moduulien, 17 prosenttiyksikköä kennojen ja 27 prosenttiyksikköä kiekkojen osalta. Sen vuoksi vahvistetaan, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin määrä ja markkinaosuus lisääntyivät dramaattisesti tarkastelujaksolla. Polkumyyntituonnin lisääntymisen ja unionin tuotannonalan markkinaosuuden pienenemisen välillä oli olemassa selvä ajallinen yhteys. Tutkimuksessa vahvistettiin myös, että kuten johdanto-osan 117 kappaleessa mainittiin, polkumyyntituonti alitti unionin tuotannonalan hinnat tutkimusajanjaksolla.

| (162) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että polkumyyntituonnin hinnat laskivat 64 prosenttia moduulien, 42 prosenttia kennojen ja 40 prosenttia kiekkojen osalta tarkastelujaksolla ja johtivat hintojen alittavuuden kasvuun. Vastatakseen tähän hintapaineeseen unionin tuotannonala toteutti mittavia toimia pienentääkseen tuotantokustannuksiaan. Pyrkimyksistä huolimatta Kiinasta tulevan tuonnin poikkeuksellisen alhaiset hinnat pakottivat unionin tuotannonalan alentamaan myyntihintojaan kannattamattomalle tasolle. Tämän vuoksi unionin tuotannonalan kannattavuus laski dramaattisesti tarkastelujaksolla, ja sen toiminta oli tappiollista tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(162)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että polkumyyntituonnin hinnat laskivat 64 prosenttia moduulien, 42 prosenttia kennojen ja 40 prosenttia kiekkojen osalta tarkastelujaksolla ja johtivat hintojen alittavuuden kasvuun. Vastatakseen tähän hintapaineeseen unionin tuotannonala toteutti mittavia toimia pienentääkseen tuotantokustannuksiaan. Pyrkimyksistä huolimatta Kiinasta tulevan tuonnin poikkeuksellisen alhaiset hinnat pakottivat unionin tuotannonalan alentamaan myyntihintojaan kannattamattomalle tasolle. Tämän vuoksi unionin tuotannonalan kannattavuus laski dramaattisesti tarkastelujaksolla, ja sen toiminta oli tappiollista tutkimusajanjaksolla.

| (163) | Edellä esitetyn perusteella päätellään, että kiinalaisen tuonnin esiintymisellä markkinoilla ja Kiinasta jatkuvasti unionin tuotannonalan hinnat alittavilla hinnoilla tulevan polkumyyntituonnin markkinaosuuden kasvulla on ollut ratkaiseva osa unionin tuotannonalan kärsimässä merkittävässä vahingossa, mistä on osoituksena erityisesti tuotannonalan heikko taloudellinen tilanne ja useimpien vahinkoindikaattoreiden kehitys huonompaan suuntaan. |
| --- | --- |

(163)

Edellä esitetyn perusteella päätellään, että kiinalaisen tuonnin esiintymisellä markkinoilla ja Kiinasta jatkuvasti unionin tuotannonalan hinnat alittavilla hinnoilla tulevan polkumyyntituonnin markkinaosuuden kasvulla on ollut ratkaiseva osa unionin tuotannonalan kärsimässä merkittävässä vahingossa, mistä on osoituksena erityisesti tuotannonalan heikko taloudellinen tilanne ja useimpien vahinkoindikaattoreiden kehitys huonompaan suuntaan.

3.   Muiden tekijöiden vaikutus

3.1   Tuonti muista kolmansista maista

| (164) | Muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä tarkastelujaksolla kasvoi moduulien osalta 19 prosenttia, mutta sen markkinaosuus pieneni tarkastelujaksolla 18,4 prosentista 6,8 prosenttiin. Taiwan on toiseksi suurin viejä Kiinan jälkeen. |
| --- | --- |

(164)

Muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä tarkastelujaksolla kasvoi moduulien osalta 19 prosenttia, mutta sen markkinaosuus pieneni tarkastelujaksolla 18,4 prosentista 6,8 prosenttiin. Taiwan on toiseksi suurin viejä Kiinan jälkeen.

| (165) | Muista kolmansista maista tuotavien kennojen määrä kasvoi 186 prosenttia tarkastelujaksolla, mikä tarkoitti markkinaosuuden kasvua noin 24 prosentista vuonna 2009 noin 36 prosenttiin tutkimusajanjaksolla. Taiwan on kennojen toiseksi suurin viejä Kiinan jälkeen, ja sen vientimäärä ja markkinaosuus ovat paljon suuremmat kuin muiden kolmansien maiden mutta edelleen pienemmät kuin Kiinan. |
| --- | --- |

(165)

Muista kolmansista maista tuotavien kennojen määrä kasvoi 186 prosenttia tarkastelujaksolla, mikä tarkoitti markkinaosuuden kasvua noin 24 prosentista vuonna 2009 noin 36 prosenttiin tutkimusajanjaksolla. Taiwan on kennojen toiseksi suurin viejä Kiinan jälkeen, ja sen vientimäärä ja markkinaosuus ovat paljon suuremmat kuin muiden kolmansien maiden mutta edelleen pienemmät kuin Kiinan.

| (166) | Kiekkojen tuontimäärä muista kolmansista maista väheni tarkastelujaksolla 19 prosenttia ja markkinaosuus pieneni 13,4 prosentista (vuonna 2009) 8,5 prosenttiin tutkimusajanjaksolla. Taiwan on myös kiekkojen toiseksi suurin viejä Kiinan jälkeen. Taiwanin tuontimäärä ja markkinaosuus eivät kuitenkaan osoittaneet merkittävää kasvua ja pysyivät alhaisella tasolla tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(166)

Kiekkojen tuontimäärä muista kolmansista maista väheni tarkastelujaksolla 19 prosenttia ja markkinaosuus pieneni 13,4 prosentista (vuonna 2009) 8,5 prosenttiin tutkimusajanjaksolla. Taiwan on myös kiekkojen toiseksi suurin viejä Kiinan jälkeen. Taiwanin tuontimäärä ja markkinaosuus eivät kuitenkaan osoittaneet merkittävää kasvua ja pysyivät alhaisella tasolla tarkastelujaksolla.

| (167) | Kolmansista maista tulevien moduulien, kennojen ja kiekkojen tuontihinnat olivat keskimäärin korkeammat kuin Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräiset yksikköhinnat. Taiwanista tulevaa tuontia koskevat saatavilla olevat tiedot osoittavat, että moduulien ja kiekkojen keskimääräinen tuontihinta oli korkeampi kuin Kiinasta tulevien moduulien ja kiekkojen keskimääräinen tuontihinta, kun taas kennojen keskimääräinen tuontihinta oli samaa luokkaa kuin Kiinasta tulevien kennojen keskimääräinen tuontihinta. Koska tuotelajikohtaisia tarkkoja hintatietoja ei ollut saatavilla, keskimääräisiin hintoihin perustuvaa hintavertailua voidaan käyttää vain osviittana, mutta sen pohjalta ei voida tehdä lopullisia päätelmiä. Kennojen tuontimäärä Taiwanista lisääntyi jatkuvasti koko tarkastelujakson ajan, minkä tuloksena sen markkinaosuus kasvoi noin 14 prosenttiyksikköä. Tutkimuksen kohteena olevan tuotteen määrä oli markkinaosuuden kasvusta huolimatta kaiken kaikkiaan kuitenkin pienempi kuin Kiinasta tuleva määrä ja hintataso oli yleisesti korkeampi tutkimusajanjaksolla, kennoja lukuun ottamatta. Tällä perusteella ja etenkin kun otetaan huomioon muista kolmansista maista tuleva tuontimäärä ja tuonnin markkinaosuus sekä keskimäärin samanlainen tai korkeampi hintataso kuin unionin tuotannonalalla, voidaan alustavasti päätellä, että kolmansista maista tuleva tuonti ei poistanut syy-yhteyttä polkumyyntituonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon väliltä.

  Taulukko 12


  Tuonti muista kolmansista maista ja niiden markkinaosuudet










  Moduulit | 2009 | 2010 | 2011 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuonti kaikista muista kolmansista maista (MW) | 1 003 | 1 702 | 1 385 | 1 195 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 169 | 138 | 119 |
| Kaikista muista kolmansista maista tulevan tuonnin markkinaosuus | 18,4 % | 14,0 % | 7,0 % | 6,8 % |
| Keskimääräinen tuontihinta (euroa/kW) | 2 385,34 | 1 852,23 | 1 430,90 | 1 218,41 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 78 | 60 | 51 |
| Tuonti Taiwanista (MW) | 49 | 144 | 140 | 135 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 294 | 286 | 276 |
| Taiwanista tulevan tuonnin markkinaosuus | 0,9 % | 1,2 % | 0,7 % | 0,8 % |
| Keskimääräinen tuontihinta (euroa/kW) | 2 102,04 | 1 659,72 | 1 350,00 | 1 125,93 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 79 | 64 | 54 |
| Tuonti USA:sta (MW) | 140 | 180 | 51 | 60 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 129 | 36 | 43 |
| USA:sta tulevan tuonnin markkinaosuus | 2,6 % | 1,5 % | 0,3 % | 0,3 % |
| Keskimääräinen tuontihinta (euroa/kW) | 2 400,00 | 1 872,22 | 1 431,37 | 1 233,33 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 78 | 60 | 51 |
| Tuonti muualta Aasiasta (MW) | 720 | 1 140 | 1 029 | 879 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 158 | 143 | 122 |
| Muualta Aasiasta tulevan tuonnin markkinaosuus | 13,2 % | 9,3 % | 5,2 % | 5,0 % |
| Keskimääräinen tuontihinta (euroa/kW) | 2 400,00 | 1 870,18 | 1 440,23 | 1 229,81 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 78 | 60 | 51 |
| Tuonti muualta maailmasta (MW) | 94 | 238 | 165 | 121 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 253 | 176 | 129 |
| Muualta maailmasta tulevan tuonnin markkinaosuus | 1,7 % | 2,0 % | 0,8 % | 0,7 % |
| Keskimääräinen tuontihinta (euroa/kW) | 2 404,26 | 1 869,75 | 1 442,42 | 1 231,40 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 78 | 60 | 51 |
| Lähde: | Europressedienst |

(167)

Kolmansista maista tulevien moduulien, kennojen ja kiekkojen tuontihinnat olivat keskimäärin korkeammat kuin Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräiset yksikköhinnat. Taiwanista tulevaa tuontia koskevat saatavilla olevat tiedot osoittavat, että moduulien ja kiekkojen keskimääräinen tuontihinta oli korkeampi kuin Kiinasta tulevien moduulien ja kiekkojen keskimääräinen tuontihinta, kun taas kennojen keskimääräinen tuontihinta oli samaa luokkaa kuin Kiinasta tulevien kennojen keskimääräinen tuontihinta. Koska tuotelajikohtaisia tarkkoja hintatietoja ei ollut saatavilla, keskimääräisiin hintoihin perustuvaa hintavertailua voidaan käyttää vain osviittana, mutta sen pohjalta ei voida tehdä lopullisia päätelmiä. Kennojen tuontimäärä Taiwanista lisääntyi jatkuvasti koko tarkastelujakson ajan, minkä tuloksena sen markkinaosuus kasvoi noin 14 prosenttiyksikköä. Tutkimuksen kohteena olevan tuotteen määrä oli markkinaosuuden kasvusta huolimatta kaiken kaikkiaan kuitenkin pienempi kuin Kiinasta tuleva määrä ja hintataso oli yleisesti korkeampi tutkimusajanjaksolla, kennoja lukuun ottamatta. Tällä perusteella ja etenkin kun otetaan huomioon muista kolmansista maista tuleva tuontimäärä ja tuonnin markkinaosuus sekä keskimäärin samanlainen tai korkeampi hintataso kuin unionin tuotannonalalla, voidaan alustavasti päätellä, että kolmansista maista tuleva tuonti ei poistanut syy-yhteyttä polkumyyntituonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon väliltä.

Taulukko 12

Tuonti muista kolmansista maista ja niiden markkinaosuudet

Moduulit

2009

2010

2011

Tutkimusajanjakso

Tuonti kaikista muista kolmansista maista (MW)

1 003

1 702

1 385

1 195

Indeksi (2009 = 100)

100

169

138

119

Kaikista muista kolmansista maista tulevan tuonnin markkinaosuus

18,4 %

14,0 %

7,0 %

6,8 %

Keskimääräinen tuontihinta (euroa/kW)

2 385,34

1 852,23

1 430,90

1 218,41

Indeksi (2009 = 100)

100

78

60

51

Tuonti Taiwanista (MW)

49

144

140

135

Indeksi (2009 = 100)

100

294

286

276

Taiwanista tulevan tuonnin markkinaosuus

0,9 %

1,2 %

0,7 %

0,8 %

Keskimääräinen tuontihinta (euroa/kW)

2 102,04

1 659,72

1 350,00

1 125,93

Indeksi (2009 = 100)

100

79

64

54

Tuonti USA:sta (MW)

140

180

51

60

Indeksi (2009 = 100)

100

129

36

43

USA:sta tulevan tuonnin markkinaosuus

2,6 %

1,5 %

0,3 %

0,3 %

Keskimääräinen tuontihinta (euroa/kW)

2 400,00

1 872,22

1 431,37

1 233,33

Indeksi (2009 = 100)

100

78

60

51

Tuonti muualta Aasiasta (MW)

720

1 140

1 029

879

Indeksi (2009 = 100)

100

158

143

122

Muualta Aasiasta tulevan tuonnin markkinaosuus

13,2 %

9,3 %

5,2 %

5,0 %

Keskimääräinen tuontihinta (euroa/kW)

2 400,00

1 870,18

1 440,23

1 229,81

Indeksi (2009 = 100)

100

78

60

51

Tuonti muualta maailmasta (MW)

94

238

165

121

Indeksi (2009 = 100)

100

253

176

129

Muualta maailmasta tulevan tuonnin markkinaosuus

1,7 %

2,0 %

0,8 %

0,7 %

Keskimääräinen tuontihinta (euroa/kW)

2 404,26

1 869,75

1 442,42

1 231,40

Indeksi (2009 = 100)

100

78

60

51

Lähde:

Europressedienst

| Kennot | 2009 | 2010 | 2011 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuonti kaikista muista kolmansista maista (MW) | 510 | 884 | 1 100 | 1 457 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 173 | 216 | 286 |
| Kaikista muista kolmansista maista tulevan tuonnin markkinaosuus | 23,7 % | 26,6 % | 25,5 % | 36,2 % |
| Keskimääräinen tuontihinta (euroa/kW) | 1 166,67 | 1 072,40 | 751,82 | 553,88 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 92 | 64 | 47 |
| Tuonti Taiwanista (MW) | 235 | 400 | 540 | 997 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 170 | 230 | 424 |
| Taiwanista tulevan tuonnin markkinaosuus | 10,9 % | 12,0 % | 12,5 % | 24,8 % |
| Keskimääräinen tuontihinta (euroa/kW) | 948,94 | 1 100,00 | 670,37 | 514,54 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 116 | 71 | 54 |
| Tuonti USA:sta (MW) | 40 | 40 | 40 | 33 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 100 | 100 | 83 |
| USA:sta tulevan tuonnin markkinaosuus | 1,9 % | 1,2 % | 0,9 % | 0,8 % |
| Keskimääräinen tuontihinta (euroa/kW) | 1 350,00 | 1 050,00 | 825,00 | 636,36 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 78 | 61 | 47 |
| Tuonti Japanista (MW) | 60 | 154 | 170 | 145 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 257 | 283 | 242 |
| Japanista tulevan tuonnin markkinaosuus | 2,8 % | 4,6 % | 3,9 % | 3,6 % |
| Keskimääräinen tuontihinta (euroa/kW) | 1 350,00 | 1 051,95 | 829,41 | 641,38 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 78 | 61 | 48 |
| Tuonti muualta maailmasta (MW) | 175 | 290 | 350 | 282 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 166 | 200 | 161 |
| Muualta maailmasta tulevan tuonnin markkinaosuus | 8,1 % | 8,7 % | 8,1 % | 7,0 % |
| Keskimääräinen tuontihinta (euroa/kW) | 1 348,57 | 1 051,72 | 831,43 | 638,30 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 78 | 62 | 47 |
| Lähde: | Europressedienst |

Kennot

2009

2010

2011

Tutkimusajanjakso

Tuonti kaikista muista kolmansista maista (MW)

510

884

1 100

1 457

Indeksi (2009 = 100)

100

173

216

286

Kaikista muista kolmansista maista tulevan tuonnin markkinaosuus

23,7 %

26,6 %

25,5 %

36,2 %

Keskimääräinen tuontihinta (euroa/kW)

1 166,67

1 072,40

751,82

553,88

Indeksi (2009 = 100)

100

92

64

47

Tuonti Taiwanista (MW)

235

400

540

997

Indeksi (2009 = 100)

100

170

230

424

Taiwanista tulevan tuonnin markkinaosuus

10,9 %

12,0 %

12,5 %

24,8 %

Keskimääräinen tuontihinta (euroa/kW)

948,94

1 100,00

670,37

514,54

Indeksi (2009 = 100)

100

116

71

54

Tuonti USA:sta (MW)

40

40

40

33

Indeksi (2009 = 100)

100

100

100

83

USA:sta tulevan tuonnin markkinaosuus

1,9 %

1,2 %

0,9 %

0,8 %

Keskimääräinen tuontihinta (euroa/kW)

1 350,00

1 050,00

825,00

636,36

Indeksi (2009 = 100)

100

78

61

47

Tuonti Japanista (MW)

60

154

170

145

Indeksi (2009 = 100)

100

257

283

242

Japanista tulevan tuonnin markkinaosuus

2,8 %

4,6 %

3,9 %

3,6 %

Keskimääräinen tuontihinta (euroa/kW)

1 350,00

1 051,95

829,41

641,38

Indeksi (2009 = 100)

100

78

61

48

Tuonti muualta maailmasta (MW)

175

290

350

282

Indeksi (2009 = 100)

100

166

200

161

Muualta maailmasta tulevan tuonnin markkinaosuus

8,1 %

8,7 %

8,1 %

7,0 %

Keskimääräinen tuontihinta (euroa/kW)

1 348,57

1 051,72

831,43

638,30

Indeksi (2009 = 100)

100

78

62

47

Lähde:

Europressedienst

| Kiekot | 2009 | 2010 | 2011 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuonti kaikista muista kolmansista maista (MW) | 225 | 333 | 235 | 183 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 148 | 104 | 81 |
| Kaikista muista kolmansista maista tulevan tuonnin markkinaosuus | 13,4 % | 14,0 % | 8,6 % | 8,5 % |
| Keskimääräinen tuontihinta (euroa/kW) | 800,00 | 588,59 | 43,30 | 420,77 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 74 | 55 | 52 |
| Tuonti Taiwanista (MW) | 20 | 50 | 50 | 36 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 250 | 250 | 180 |
| Taiwanista tulevan tuonnin markkinaosuus | 1,2 % | 2,1 % | 1,8 % | 1,7 % |
| Keskimääräinen tuontihinta (euroa/kW) | 800,00 | 580,00 | 440,00 | 416,67 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 73 | 55 | 52 |
| Tuonti USA:sta (MW) | 50 | 55 | 40 | 28 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 110 | 80 | 56 |
| USA:sta tulevan tuonnin markkinaosuus | 3,0 % | 2,3 % | 1,5 % | 1,3 % |
| Keskimääräinen tuontihinta (euroa/kW) | 800,00 | 581,82 | 450,00 | 428,57 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 73 | 56 | 54 |
| Tuonti Japanista (MW) | 55 | 50 | 30 | 26 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 91 | 55 | 47 |
| Japanista tulevan tuonnin markkinaosuus | 3,3 % | 2,1 % | 1,1 % | 1,2 % |
| Keskimääräinen tuontihinta (euroa/kW) | 800,00 | 580,00 | 433,33 | 423,08 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 73 | 54 | 53 |
| Tuonti muualta maailmasta (MW) | 100 | 178 | 115 | 93 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 178 | 115 | 93 |
| Muualta maailmasta tulevan tuonnin markkinaosuus | 5,9 % | 7,5 % | 4,2 % | 4,3 % |
| Keskimääräinen tuontihinta (euroa/kW) | 800,00 | 589,89 | 434,78 | 419,35 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 74 | 54 | 52 |
| Lähde: | Europressedienst |

Kiekot

2009

2010

2011

Tutkimusajanjakso

Tuonti kaikista muista kolmansista maista (MW)

225

333

235

183

Indeksi (2009 = 100)

100

148

104

81

Kaikista muista kolmansista maista tulevan tuonnin markkinaosuus

13,4 %

14,0 %

8,6 %

8,5 %

Keskimääräinen tuontihinta (euroa/kW)

800,00

588,59

43,30

420,77

Indeksi (2009 = 100)

100

74

55

52

Tuonti Taiwanista (MW)

20

50

50

36

Indeksi (2009 = 100)

100

250

250

180

Taiwanista tulevan tuonnin markkinaosuus

1,2 %

2,1 %

1,8 %

1,7 %

Keskimääräinen tuontihinta (euroa/kW)

800,00

580,00

440,00

416,67

Indeksi (2009 = 100)

100

73

55

52

Tuonti USA:sta (MW)

50

55

40

28

Indeksi (2009 = 100)

100

110

80

56

USA:sta tulevan tuonnin markkinaosuus

3,0 %

2,3 %

1,5 %

1,3 %

Keskimääräinen tuontihinta (euroa/kW)

800,00

581,82

450,00

428,57

Indeksi (2009 = 100)

100

73

56

54

Tuonti Japanista (MW)

55

50

30

26

Indeksi (2009 = 100)

100

91

55

47

Japanista tulevan tuonnin markkinaosuus

3,3 %

2,1 %

1,1 %

1,2 %

Keskimääräinen tuontihinta (euroa/kW)

800,00

580,00

433,33

423,08

Indeksi (2009 = 100)

100

73

54

53

Tuonti muualta maailmasta (MW)

100

178

115

93

Indeksi (2009 = 100)

100

178

115

93

Muualta maailmasta tulevan tuonnin markkinaosuus

5,9 %

7,5 %

4,2 %

4,3 %

Keskimääräinen tuontihinta (euroa/kW)

800,00

589,89

434,78

419,35

Indeksi (2009 = 100)

100

74

54

52

Lähde:

Europressedienst

| (168) | Kuten johdanto-osan 108 kappaleessa mainittiin, unionin kulutus kasvoi 221 prosenttia moduulien, 87 prosenttia kennojen ja 29 prosenttia kiekkojen osalta tarkastelujaksolla. Kulutus oli huipussaan vuonna 2011 ja putosi tutkimusajanjaksolla mutta oli edelleen huomattavasti yli tason, joka vallitsi tarkastelujakson alussa vuonna 2009. Unionin tuotannonala ei hyötynyt tästä kulutuksen kasvusta, koska sen markkinaosuus putosi moduulien osalta 19:stä 13 prosenttiin, kennojen osalta 68:sta 38 prosenttiin ja kiekkojen osalta 81:stä 59 prosenttiin samalla kaudella. Samaan aikaan Kiinan markkinaosuus kasvoi jyrkästi vuoteen 2011 asti, jonka jälkeen se säilyi vakaasti huomattavan korkealla tasolla tutkimusajanjaksolla, kun kulutus putosi. Kun otetaan huomioon, että tutkimusajanjaksolla tapahtuneesta unionin kulutuksen laskusta huolimatta Kiinasta polkumyynnillä tuleva tuonti joko säilytti markkinaosuutensa (moduulit) tai kasvatti sitä (kennot ja kiekot) unionin tuotannonalan haitaksi tarkastelujaksolla, ei voida näin ollen päätellä, että kulutuksen lasku olisi ollut sellainen, että se poistaisi syy-yhteyden polkumyyntituonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon väliltä. |
| --- | --- |

(168)

Kuten johdanto-osan 108 kappaleessa mainittiin, unionin kulutus kasvoi 221 prosenttia moduulien, 87 prosenttia kennojen ja 29 prosenttia kiekkojen osalta tarkastelujaksolla. Kulutus oli huipussaan vuonna 2011 ja putosi tutkimusajanjaksolla mutta oli edelleen huomattavasti yli tason, joka vallitsi tarkastelujakson alussa vuonna 2009. Unionin tuotannonala ei hyötynyt tästä kulutuksen kasvusta, koska sen markkinaosuus putosi moduulien osalta 19:stä 13 prosenttiin, kennojen osalta 68:sta 38 prosenttiin ja kiekkojen osalta 81:stä 59 prosenttiin samalla kaudella. Samaan aikaan Kiinan markkinaosuus kasvoi jyrkästi vuoteen 2011 asti, jonka jälkeen se säilyi vakaasti huomattavan korkealla tasolla tutkimusajanjaksolla, kun kulutus putosi. Kun otetaan huomioon, että tutkimusajanjaksolla tapahtuneesta unionin kulutuksen laskusta huolimatta Kiinasta polkumyynnillä tuleva tuonti joko säilytti markkinaosuutensa (moduulit) tai kasvatti sitä (kennot ja kiekot) unionin tuotannonalan haitaksi tarkastelujaksolla, ei voida näin ollen päätellä, että kulutuksen lasku olisi ollut sellainen, että se poistaisi syy-yhteyden polkumyyntituonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon väliltä.

| (169) | Käytettävissä olevien tietojen perusteella on vaikea määritellä, missä määrin kysyntä perustuu jäsenvaltioiden tukijärjestelmiin. Kuten johdanto-osan 171 kappaleessa todetaan, olemassa on monenlaisia tukijärjestelmiä, ja niiden ja kysynnän välinen vuorovaikutus on erittäin monimutkaista, minkä vuoksi järjestelmien tarkkaa vaikutusta on vaikea arvioida. Saatavilla oleva näyttö kuitenkin osoittaa myös, että vaikka tukijärjestelmiä ei olisikaan, aurinkoenergialla on edelleen kysyntää, joka kasvaakin ajan mittaan, joskin vähemmän kuin tukijärjestelmien yhteydessä. Tähän liittyen useat osapuolet väittivät, että verkkopariteetti (eli kun aurinkoenergian tuotantokustannukset vastaavat perinteisten energiamuotojen tuotantokustannuksia) oli jo saavutettu tai lähes saavutettu unionin joillakin alueilla. Näitä väitteitä ei pystytty vahvistamaan tutkimuksessa tähän mennessä ja niitä tutkitaan edelleen. |
| --- | --- |

(169)

Käytettävissä olevien tietojen perusteella on vaikea määritellä, missä määrin kysyntä perustuu jäsenvaltioiden tukijärjestelmiin. Kuten johdanto-osan 171 kappaleessa todetaan, olemassa on monenlaisia tukijärjestelmiä, ja niiden ja kysynnän välinen vuorovaikutus on erittäin monimutkaista, minkä vuoksi järjestelmien tarkkaa vaikutusta on vaikea arvioida. Saatavilla oleva näyttö kuitenkin osoittaa myös, että vaikka tukijärjestelmiä ei olisikaan, aurinkoenergialla on edelleen kysyntää, joka kasvaakin ajan mittaan, joskin vähemmän kuin tukijärjestelmien yhteydessä. Tähän liittyen useat osapuolet väittivät, että verkkopariteetti (eli kun aurinkoenergian tuotantokustannukset vastaavat perinteisten energiamuotojen tuotantokustannuksia) oli jo saavutettu tai lähes saavutettu unionin joillakin alueilla. Näitä väitteitä ei pystytty vahvistamaan tutkimuksessa tähän mennessä ja niitä tutkitaan edelleen.

3.2   Syöttötariffit tärkeimpänä esimerkkinä tukijärjestelmistä

| (170) | Useat osapuolet väittivät, että unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon syy liittyi jäsenvaltioiden syöttötariffien alennuksiin. Alennukset johtivat väitteen mukaan aurinkovoimaloiden vähenemiseen ja pienensivät tutkimuksen kohteena olevan tuotteen kysyntää unionin markkinoilla, mikä aiheutti merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle. |
| --- | --- |

(170)

Useat osapuolet väittivät, että unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon syy liittyi jäsenvaltioiden syöttötariffien alennuksiin. Alennukset johtivat väitteen mukaan aurinkovoimaloiden vähenemiseen ja pienensivät tutkimuksen kohteena olevan tuotteen kysyntää unionin markkinoilla, mikä aiheutti merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle.

| (171) | Jäsenvaltioissa on otettu käyttöön syöttötariffeja, kiintiövelvoitteita ja niihin liittyviä kaupattavia vihreitä sertifikaatteja, investointiavustuksia sekä verokannustimia uusiutuvan energian tuottamisen kannustamiseksi. Joissakin jäsenvaltioissa tukea myönnetään myös EU:n rakennerahastoista. Eniten käytetyt aurinkoenergian tukivälineet ovat syöttötariffit. Tässä vaiheessa komission analyysissä keskityttiin tähän tukijärjestelmään. |
| --- | --- |

(171)

Jäsenvaltioissa on otettu käyttöön syöttötariffeja, kiintiövelvoitteita ja niihin liittyviä kaupattavia vihreitä sertifikaatteja, investointiavustuksia sekä verokannustimia uusiutuvan energian tuottamisen kannustamiseksi. Joissakin jäsenvaltioissa tukea myönnetään myös EU:n rakennerahastoista. Eniten käytetyt aurinkoenergian tukivälineet ovat syöttötariffit. Tässä vaiheessa komission analyysissä keskityttiin tähän tukijärjestelmään.

| (172) | Syöttötariffit ovat taloudellisen tuen väline, jolla pyritään saavuttamaan uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2009/28/EY (7) säädetyt uusiutuvan energian käyttöä koskevat pakolliset kansalliset tavoitteet. Tukitaso ja tariffien toimintamenetelmät vaihtelevat jäsenvaltioittain. Syöttötariffeilla verkko-operaattorit sitoutuvat ostamaan aurinkoenergiaa hinnoilla, joilla varmistetaan, että aurinkoenergian tuottajat (yleensä aurinkovoimaloiden omistajat) kattavat kustannuksensa ja saavat kohtuullisen tuoton. Syöttötariffeihin, kuten muihinkin tukijärjestelmiin, sovelletaan useimmissa tapauksissa myös SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artiklan mukaista valtiontukivalvontaa, jolla varmistetaan, ettei sähköntuottajille makseta liikaa korvauksia. |
| --- | --- |

(172)

Syöttötariffit ovat taloudellisen tuen väline, jolla pyritään saavuttamaan uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2009/28/EY (7) säädetyt uusiutuvan energian käyttöä koskevat pakolliset kansalliset tavoitteet. Tukitaso ja tariffien toimintamenetelmät vaihtelevat jäsenvaltioittain. Syöttötariffeilla verkko-operaattorit sitoutuvat ostamaan aurinkoenergiaa hinnoilla, joilla varmistetaan, että aurinkoenergian tuottajat (yleensä aurinkovoimaloiden omistajat) kattavat kustannuksensa ja saavat kohtuullisen tuoton. Syöttötariffeihin, kuten muihinkin tukijärjestelmiin, sovelletaan useimmissa tapauksissa myös SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artiklan mukaista valtiontukivalvontaa, jolla varmistetaan, ettei sähköntuottajille makseta liikaa korvauksia.

| (173) | Kansallisista eroista huolimatta syöttötariffien kehityksessä unionissa on havaittavissa kolme seikkaa: i) syöttötariffien alennus, ii) syöttötariffijärjestelmän lakkauttaminen kokonaan (Espanja) ja iii) kapasiteettirajojen käyttöönotto rahoituskelpoisten voimaloiden osalta sekä yleiset kapasiteettirajat vuosittain asennetun uuden tuetun kapasiteetin osalta jäsenvaltion tasolla. Vaikuttaa siltä, että kapasiteettirajoitukset otettiin käyttöön pääasiassa vuonna 2012, eikä niillä sen vuoksi todennäköisesti ole mitään vaikutusta kulutukseen tutkimusajanjaksolla. Näin ollen analyysissä keskityttiin syöttötariffijärjestelmän hiljattaiseen lakkauttamiseen Espanjassa ja syöttötariffien alennuksiin useimmissa jäsenvaltioissa. Analyysissä tarkasteltiin, oliko niillä vaikutusta kysyntään unionin markkinoilla ja olisiko tämä voinut aiheuttaa unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon. Tältä osin katsottiin, että syöttötariffien kehittymisen vaikutus moduulien kysyntään edusti myös tilannetta kennojen ja kiekkojen kysynnän kannalta. Koska kennot ja kiekot ovat välttämättömiä moduulien tuotannolle eikä niitä käytetä muissa tuotantoprosesseissa, moduulien kysynnän väheneminen vähentää automaattisesti myös kennojen ja kiekkojen kysyntää. |
| --- | --- |

(173)

Kansallisista eroista huolimatta syöttötariffien kehityksessä unionissa on havaittavissa kolme seikkaa: i) syöttötariffien alennus, ii) syöttötariffijärjestelmän lakkauttaminen kokonaan (Espanja) ja iii) kapasiteettirajojen käyttöönotto rahoituskelpoisten voimaloiden osalta sekä yleiset kapasiteettirajat vuosittain asennetun uuden tuetun kapasiteetin osalta jäsenvaltion tasolla. Vaikuttaa siltä, että kapasiteettirajoitukset otettiin käyttöön pääasiassa vuonna 2012, eikä niillä sen vuoksi todennäköisesti ole mitään vaikutusta kulutukseen tutkimusajanjaksolla. Näin ollen analyysissä keskityttiin syöttötariffijärjestelmän hiljattaiseen lakkauttamiseen Espanjassa ja syöttötariffien alennuksiin useimmissa jäsenvaltioissa. Analyysissä tarkasteltiin, oliko niillä vaikutusta kysyntään unionin markkinoilla ja olisiko tämä voinut aiheuttaa unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon. Tältä osin katsottiin, että syöttötariffien kehittymisen vaikutus moduulien kysyntään edusti myös tilannetta kennojen ja kiekkojen kysynnän kannalta. Koska kennot ja kiekot ovat välttämättömiä moduulien tuotannolle eikä niitä käytetä muissa tuotantoprosesseissa, moduulien kysynnän väheneminen vähentää automaattisesti myös kennojen ja kiekkojen kysyntää.

| (174) | Tutkimuksessa vahvistettiin, että syöttötariffien ja kulutuksen kehittymisen välillä on yhteys, mutta siinä vahvistettiin myös, että kulutuksen väheneminen vuoden 2011 ja tutkimusajanjakson välillä ei osaltaan poistanut syy-yhteyttä Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon väliltä, kuten johdanto-osan 163 kappaleessa kuvataan. Tutkimuksessa kävi ilmi, että vaikka unionin tuotannonalan tilanne heikkeni, vientiä harjoittavat tuottajat pystyivät säilyttämään suuret markkinaosuutensa moduulien osalta (80 prosenttia) ja jopa kasvattamaan hieman markkinaosuutta kennojen osalta (22:sta 25 prosenttiin vuoden 2011 ja tutkimusajanjakson välillä) ja kiekkojen osalta (32:sta 33 prosenttiin vuoden 2011 ja tutkimusajanjakson välillä). Lisäksi on huomattava, että unionin tuotannonalan veloittama moduulien keskimääräinen hinta putosi 53 prosenttia tarkastelujaksolla, mikä johtui pääasiassa polkumyyntituonnin merkittävästä kasvusta ja sen aiheuttamasta huomattavasta hintapaineesta unionin markkinoilla. Sen vuoksi unionin tuotannonalan kannattavuuden menetyksen ei voida katsoa johtuneen ensisijaisesti syöttötariffien leikkauksista. |
| --- | --- |

(174)

Tutkimuksessa vahvistettiin, että syöttötariffien ja kulutuksen kehittymisen välillä on yhteys, mutta siinä vahvistettiin myös, että kulutuksen väheneminen vuoden 2011 ja tutkimusajanjakson välillä ei osaltaan poistanut syy-yhteyttä Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon väliltä, kuten johdanto-osan 163 kappaleessa kuvataan. Tutkimuksessa kävi ilmi, että vaikka unionin tuotannonalan tilanne heikkeni, vientiä harjoittavat tuottajat pystyivät säilyttämään suuret markkinaosuutensa moduulien osalta (80 prosenttia) ja jopa kasvattamaan hieman markkinaosuutta kennojen osalta (22:sta 25 prosenttiin vuoden 2011 ja tutkimusajanjakson välillä) ja kiekkojen osalta (32:sta 33 prosenttiin vuoden 2011 ja tutkimusajanjakson välillä). Lisäksi on huomattava, että unionin tuotannonalan veloittama moduulien keskimääräinen hinta putosi 53 prosenttia tarkastelujaksolla, mikä johtui pääasiassa polkumyyntituonnin merkittävästä kasvusta ja sen aiheuttamasta huomattavasta hintapaineesta unionin markkinoilla. Sen vuoksi unionin tuotannonalan kannattavuuden menetyksen ei voida katsoa johtuneen ensisijaisesti syöttötariffien leikkauksista.

| (175) | Näin ollen tunnustetaan, että syöttötariffit loivat aurinkoenergian kysyntää ja että syöttötariffijärjestelmien hiljattaiset lakkautukset (kuten Espanjassa) ja tariffien alennukset muissa jäsenvaltioissa vähensivät tutkimuksen kohteena olevan tuotteen kulutusta tutkimusajanjaksolla ja saattoivat näin vaikuttaa unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. Kulutuksen väheneminen tutkimusajanjaksolla ei kuitenkaan ollut sellainen, että se olisi poistanut syy-yhteyden polkumyyntituonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon väliltä. |
| --- | --- |

(175)

Näin ollen tunnustetaan, että syöttötariffit loivat aurinkoenergian kysyntää ja että syöttötariffijärjestelmien hiljattaiset lakkautukset (kuten Espanjassa) ja tariffien alennukset muissa jäsenvaltioissa vähensivät tutkimuksen kohteena olevan tuotteen kulutusta tutkimusajanjaksolla ja saattoivat näin vaikuttaa unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. Kulutuksen väheneminen tutkimusajanjaksolla ei kuitenkaan ollut sellainen, että se olisi poistanut syy-yhteyden polkumyyntituonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon väliltä.

| (176) | Useat osapuolet väittivät, että syöttötariffien leikkaukset vähensivät aurinkoenergiainvestointien houkuttelevuutta investoijien kannalta ja laskivat näin tarkasteltavana olevan tuotteen kysyntää unionissa. |
| --- | --- |

(176)

Useat osapuolet väittivät, että syöttötariffien leikkaukset vähensivät aurinkoenergiainvestointien houkuttelevuutta investoijien kannalta ja laskivat näin tarkasteltavana olevan tuotteen kysyntää unionissa.

| (177) | Vaikka tutkimuksessa vahvistettiinkin yhteys syöttötariffien ja aurinkoenergiaan tehtävien investointien välillä, siinä kävi myös ilmi, että investoinnit aurinkoenergiaan ovat vähemmän riippuvaisia syöttötariffeista alueilla, joilla saadaan paljon auringonvaloa ja joilla aurinkoenergian tuotanto on tehokkaampaa sekä alueilla, joilla sähkön hinnat ovat korkeat. Tutkimuksessa kävikin ilmi, että investointeja tehdään edelleen (esim. Espanjassa) syöttötariffijärjestelmän lakkauttamisesta huolimatta. Lisäksi tutkimuksessa kävi ilmi, että investointimahdollisuudet aurinkoenergiaan olivat edelleen houkuttelevia myös alemmilla syöttötariffeilla. |
| --- | --- |

(177)

Vaikka tutkimuksessa vahvistettiinkin yhteys syöttötariffien ja aurinkoenergiaan tehtävien investointien välillä, siinä kävi myös ilmi, että investoinnit aurinkoenergiaan ovat vähemmän riippuvaisia syöttötariffeista alueilla, joilla saadaan paljon auringonvaloa ja joilla aurinkoenergian tuotanto on tehokkaampaa sekä alueilla, joilla sähkön hinnat ovat korkeat. Tutkimuksessa kävikin ilmi, että investointeja tehdään edelleen (esim. Espanjassa) syöttötariffijärjestelmän lakkauttamisesta huolimatta. Lisäksi tutkimuksessa kävi ilmi, että investointimahdollisuudet aurinkoenergiaan olivat edelleen houkuttelevia myös alemmilla syöttötariffeilla.

| (178) | Edellä esitetyn perusteella ei voitu selvästi päätellä, että syöttötariffien leikkaukset olisivat vähentäneet aurinkoenergiaan tehtävien investointien houkuttelevuutta investoijien kannalta ja vaikuttaneet näin unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. |
| --- | --- |

(178)

Edellä esitetyn perusteella ei voitu selvästi päätellä, että syöttötariffien leikkaukset olisivat vähentäneet aurinkoenergiaan tehtävien investointien houkuttelevuutta investoijien kannalta ja vaikuttaneet näin unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon.

| (179) | Yksi osapuoli väitti, että syöttötariffien alennukset pakottivat unionin tuottajat alentamaan hintojaan, jotta ne pystyivät pitämään yllä investoijien kiinnostuksen aurinkoenergiaa kohtaa ja kehittämään kysyntää ja kasvua. |
| --- | --- |

(179)

Yksi osapuoli väitti, että syöttötariffien alennukset pakottivat unionin tuottajat alentamaan hintojaan, jotta ne pystyivät pitämään yllä investoijien kiinnostuksen aurinkoenergiaa kohtaa ja kehittämään kysyntää ja kasvua.

| (180) | Tutkimuksen mukaan unionin tuotannonalan oli pakko alentaa hintojaan pääasiassa polkumyyntituonnin aiheuttaman paineen eikä syöttötariffien leikkausten vuoksi. Tämä käy ilmi siitä, että unionin tuotannonalan merkittävin hintojen alennus tapahtui vuosina 2010 ja 2011 ennen suurinta syöttötariffien leikkausta. Kiinasta polkumyynnillä tulevan ja unionin tuotannonalan hinnat merkittävästi alittavan tuonnin kasvu pakotti unionin tuotannonalan leikkaamaan hintojaan yhä alemmaksi. |
| --- | --- |

(180)

Tutkimuksen mukaan unionin tuotannonalan oli pakko alentaa hintojaan pääasiassa polkumyyntituonnin aiheuttaman paineen eikä syöttötariffien leikkausten vuoksi. Tämä käy ilmi siitä, että unionin tuotannonalan merkittävin hintojen alennus tapahtui vuosina 2010 ja 2011 ennen suurinta syöttötariffien leikkausta. Kiinasta polkumyynnillä tulevan ja unionin tuotannonalan hinnat merkittävästi alittavan tuonnin kasvu pakotti unionin tuotannonalan leikkaamaan hintojaan yhä alemmaksi.

| (181) | Tällä perusteella väite hylättiin. |
| --- | --- |

(181)

Tällä perusteella väite hylättiin.

| (182) | Tiivistelmänä voidaan todeta, että syöttötariffit ovat olleet tärkeä tekijä aurinkoenergiamarkkinoiden kehityksessä unionissa ja ne vaikuttivat tutkimuksen kohteena olevan tuotteen kulutuksen kehitykseen. Tutkimuksessa kävi kuitenkin ilmi, että kulutus ei vähentynyt merkittävästi, vaikka syöttötariffeihin tehtiin suuria leikkauksia. Sen vuoksi päätellään alustavasti, että syöttötariffien kehitys ei ollut sellainen, että se olisi poistanut syy-yhteyden polkumyyntituonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon väliltä. |
| --- | --- |

(182)

Tiivistelmänä voidaan todeta, että syöttötariffit ovat olleet tärkeä tekijä aurinkoenergiamarkkinoiden kehityksessä unionissa ja ne vaikuttivat tutkimuksen kohteena olevan tuotteen kulutuksen kehitykseen. Tutkimuksessa kävi kuitenkin ilmi, että kulutus ei vähentynyt merkittävästi, vaikka syöttötariffeihin tehtiin suuria leikkauksia. Sen vuoksi päätellään alustavasti, että syöttötariffien kehitys ei ollut sellainen, että se olisi poistanut syy-yhteyden polkumyyntituonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon väliltä.

3.3   Muu unionin tuotannonalalle myönnetty taloudellinen tuki

| (183) | Jotkin osapuolet väittivät, että unionin tuotannonalan merkittävä vahinko aiheutui sille myönnetyn taloudellisen tuen alenemisesta. Väitteen tueksi toimitettiin tietoa, joka perustui yhdelle unionin tuottajalle myönnettyihin tukiin ennen tarkastelujaksoa (vuosien 2003 ja 2006 välillä). |
| --- | --- |

(183)

Jotkin osapuolet väittivät, että unionin tuotannonalan merkittävä vahinko aiheutui sille myönnetyn taloudellisen tuen alenemisesta. Väitteen tueksi toimitettiin tietoa, joka perustui yhdelle unionin tuottajalle myönnettyihin tukiin ennen tarkastelujaksoa (vuosien 2003 ja 2006 välillä).

| (184) | Toimitettu näyttö ei osoittanut mitään yhteyttä unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon ja yhden unionin tuottajan tarkastelujaksoa edeltävällä kaudella saaman väitetyn tuen välillä. Koska nämä tiedot lisäksi edeltävät tarkastelujaksoa, ne vaikuttavat olevan irrelevantteja. Sen vuoksi ei voitu vahvistaa yhteyttä unionin tuotannonalan väitetysti saaman tuen ja sille aiheutuneen merkittävän vahingon välille. Tämän perusteella väite hylättiin. |
| --- | --- |

(184)

Toimitettu näyttö ei osoittanut mitään yhteyttä unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon ja yhden unionin tuottajan tarkastelujaksoa edeltävällä kaudella saaman väitetyn tuen välillä. Koska nämä tiedot lisäksi edeltävät tarkastelujaksoa, ne vaikuttavat olevan irrelevantteja. Sen vuoksi ei voitu vahvistaa yhteyttä unionin tuotannonalan väitetysti saaman tuen ja sille aiheutuneen merkittävän vahingon välille. Tämän perusteella väite hylättiin.

3.4   Ylikapasiteetti

| (185) | Väitettiin, että unionin tuotannonalalle aiheutunut merkittävä vahinko johtui ylikapasiteetista unionin markkinoilla ja yleisesti maailmanmarkkinoilla. Väitettiin myös, että ylikapasiteetti maailmanmarkkinoilla johti unionin tuotannonalan yhdistymiseen, joka on parhaillaan käynnissä, ja että mahdollisesti aiheutunut vahinko johtui liian monista tuotantolaitoksista. Useat osapuolet väittivät lisäksi, että unionin tuotannonalalle aiheutunut vahinko liittyi EU:n tuotannonalan kapasiteetin liialliseen laajentamiseen, joka oli itse aiheutettua. Toisaalta jotkin osapuolet väittivät, että unionin tuotannonalalle aiheutunut vahinko johtui siitä, että unionin tuotannonala ei onnistunut tekemään tarvittavia investointeja kapasiteetin lisäyksiin. |
| --- | --- |

(185)

Väitettiin, että unionin tuotannonalalle aiheutunut merkittävä vahinko johtui ylikapasiteetista unionin markkinoilla ja yleisesti maailmanmarkkinoilla. Väitettiin myös, että ylikapasiteetti maailmanmarkkinoilla johti unionin tuotannonalan yhdistymiseen, joka on parhaillaan käynnissä, ja että mahdollisesti aiheutunut vahinko johtui liian monista tuotantolaitoksista. Useat osapuolet väittivät lisäksi, että unionin tuotannonalalle aiheutunut vahinko liittyi EU:n tuotannonalan kapasiteetin liialliseen laajentamiseen, joka oli itse aiheutettua. Toisaalta jotkin osapuolet väittivät, että unionin tuotannonalalle aiheutunut vahinko johtui siitä, että unionin tuotannonala ei onnistunut tekemään tarvittavia investointeja kapasiteetin lisäyksiin.

| (186) | Unionin tuotannonala kyllä lisäsi tuotantokapasiteettiaan, mutta sen kokonaistuotantomäärä ei kattanut kasvavia kulutustasoja unionin markkinoilla tarkastelujaksolla. Näin ollen unionin tuotannonalan tuotantokapasiteetin lisäys oli kohtuullinen ja seuraili markkinoiden kehitystä eli kulutuksen kasvua. Sen vuoksi sitä ei voida pitää aiheutuneen vahingon syynä. |
| --- | --- |

(186)

Unionin tuotannonala kyllä lisäsi tuotantokapasiteettiaan, mutta sen kokonaistuotantomäärä ei kattanut kasvavia kulutustasoja unionin markkinoilla tarkastelujaksolla. Näin ollen unionin tuotannonalan tuotantokapasiteetin lisäys oli kohtuullinen ja seuraili markkinoiden kehitystä eli kulutuksen kasvua. Sen vuoksi sitä ei voida pitää aiheutuneen vahingon syynä.

| (187) | Tällä perusteella myöskään väitettä, jonka mukaan unionin tuotannonala ei investoinut kapasiteetin laajennukseen, ei vahvistettu tutkimuksen aikana. Kuten edellä mainittiin, unionin tuotannonala kasvatti kuitenkin vähitellen kapasiteettiaan koko tarkastelujakson ajan, ja sillä oli ylikapasiteettia koko tarkastelujakson ajan, mikä osoittaa, että se pystyi vastaamaan lisäkysyntään. Tästä syystä väite oli hylättävä. |
| --- | --- |

(187)

Tällä perusteella myöskään väitettä, jonka mukaan unionin tuotannonala ei investoinut kapasiteetin laajennukseen, ei vahvistettu tutkimuksen aikana. Kuten edellä mainittiin, unionin tuotannonala kasvatti kuitenkin vähitellen kapasiteettiaan koko tarkastelujakson ajan, ja sillä oli ylikapasiteettia koko tarkastelujakson ajan, mikä osoittaa, että se pystyi vastaamaan lisäkysyntään. Tästä syystä väite oli hylättävä.

| (188) | Jotkin osapuolet väittivät, että kaikki toimijat markkinoilla, myös alku- ja jatkojalostussektoreilla, olivat vaikeassa tilanteessa, mikä johtui ylikapasiteetista globaaleilla markkinoilla ja siitä aiheutuneesta markkinoiden muuttumisesta. Tältä osin väitettiin, että tutkimuksen kohteena olevasta tuotteesta on tullut hyödyke, jonka yksittäiset tuottajat eivät enää pystyy asettamaan hintoja vaan hinnat riippuvat maailmanlaajuisesta kysynnästä ja tarjonnasta. Unionin tuotannonalan vahingon väitettiin aiheutuneen tästä tilanteesta eikä polkumyyntituonnista. |
| --- | --- |

(188)

Jotkin osapuolet väittivät, että kaikki toimijat markkinoilla, myös alku- ja jatkojalostussektoreilla, olivat vaikeassa tilanteessa, mikä johtui ylikapasiteetista globaaleilla markkinoilla ja siitä aiheutuneesta markkinoiden muuttumisesta. Tältä osin väitettiin, että tutkimuksen kohteena olevasta tuotteesta on tullut hyödyke, jonka yksittäiset tuottajat eivät enää pystyy asettamaan hintoja vaan hinnat riippuvat maailmanlaajuisesta kysynnästä ja tarjonnasta. Unionin tuotannonalan vahingon väitettiin aiheutuneen tästä tilanteesta eikä polkumyyntituonnista.

| (189) | Tutkimuksessa vahvistettiin, että globaaleilla markkinoilla oli ylikapasiteettia, joka oli peräisin pääasiassa Kiinasta. Mitä tulee markkinoiden muutoksiin, jotka väitetysti tekevät tutkimuksen kohteena olevasta tuotteesta hyödykkeen, ne eivät oikeuta epäreilua hinnoittelukäyttäytymistä ja epäreiluja kauppatapoja. Tältä osin on huomattava, että unionin tuotannonala on tuottanut ja myynyt tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta yli 20 vuotta, kun taas tarkasteltavana olevan tuotteen Kiinan tuotannonala kehittyi vasta hiljattain (viime vuosikymmenen puolivälissä), ja sen houkuttimena olivat pääasiassa syöttötariffit ja muut kannustimet unionissa ja niistä seurannut kysynnän lisääntyminen. |
| --- | --- |

(189)

Tutkimuksessa vahvistettiin, että globaaleilla markkinoilla oli ylikapasiteettia, joka oli peräisin pääasiassa Kiinasta. Mitä tulee markkinoiden muutoksiin, jotka väitetysti tekevät tutkimuksen kohteena olevasta tuotteesta hyödykkeen, ne eivät oikeuta epäreilua hinnoittelukäyttäytymistä ja epäreiluja kauppatapoja. Tältä osin on huomattava, että unionin tuotannonala on tuottanut ja myynyt tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta yli 20 vuotta, kun taas tarkasteltavana olevan tuotteen Kiinan tuotannonala kehittyi vasta hiljattain (viime vuosikymmenen puolivälissä), ja sen houkuttimena olivat pääasiassa syöttötariffit ja muut kannustimet unionissa ja niistä seurannut kysynnän lisääntyminen.

| (190) | Tällä perusteella väitteet hylättiin. |
| --- | --- |

(190)

Tällä perusteella väitteet hylättiin.

3.5   Raaka-aineen hintojen vaikutus

| (191) | Useat osapuolet väittivät, että unionin tuotannonalalle aiheutunut merkittävä vahinko liittyi monikiteisen piin, kiekkojen tuotannon tärkeimmän raaka-aineen, hintojen kehitykseen. Väitettiin, että unionin tuotannonala oli tehnyt pitkän aikavälin kiinteähintaisia hankintasopimuksia, eikä sen vuoksi saanut etua monikiteisen piin hintojen laskusta tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(191)

Useat osapuolet väittivät, että unionin tuotannonalalle aiheutunut merkittävä vahinko liittyi monikiteisen piin, kiekkojen tuotannon tärkeimmän raaka-aineen, hintojen kehitykseen. Väitettiin, että unionin tuotannonala oli tehnyt pitkän aikavälin kiinteähintaisia hankintasopimuksia, eikä sen vuoksi saanut etua monikiteisen piin hintojen laskusta tarkastelujaksolla.

| (192) | Tutkimuksen mukaan monikiteisen piin hinnat nousivat vuonna 2008 mutta laskivat taas vuonna 2009, ja suuntaus oli vain lievästi nouseva vuonna 2010 ja alkuvuodesta 2011. Hinnat putosivat merkittävästi tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(192)

Tutkimuksen mukaan monikiteisen piin hinnat nousivat vuonna 2008 mutta laskivat taas vuonna 2009, ja suuntaus oli vain lievästi nouseva vuonna 2010 ja alkuvuodesta 2011. Hinnat putosivat merkittävästi tutkimusajanjakson aikana.

| (193) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että vaikka unionin tuotannonalalla oli pitkän aikavälin hankintasopimuksia monikiteisen piin osalta, näiden sopimusten ehdot neuvoteltiin enimmäkseen uusiksi monikiteisen piin hintakehityksen perusteella, ja sopimushinnat olivat samalla tai toisinaan jopa alemmalla tasolla kuin hinnat spot-markkinoilla. |
| --- | --- |

(193)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että vaikka unionin tuotannonalalla oli pitkän aikavälin hankintasopimuksia monikiteisen piin osalta, näiden sopimusten ehdot neuvoteltiin enimmäkseen uusiksi monikiteisen piin hintakehityksen perusteella, ja sopimushinnat olivat samalla tai toisinaan jopa alemmalla tasolla kuin hinnat spot-markkinoilla.

| (194) | Tällä perusteella päätellään, että vaikka monikiteisen piin pitkäaikaisten toimitussopimusten ehdot olisivatkin vaikuttaneet joihinkin yksittäisiin unionin tuottajiin, unionin tuotannonala kokonaisuudessaan ei kärsinyt näistä pitkäaikaisista sopimuksista ja pystyi hyödyntämään täysimääräisesti monikiteisen piin hinnan laskun. Näin ollen pitkäaikaisten sopimusten ei havaittu vaikuttaneen unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. |
| --- | --- |

(194)

Tällä perusteella päätellään, että vaikka monikiteisen piin pitkäaikaisten toimitussopimusten ehdot olisivatkin vaikuttaneet joihinkin yksittäisiin unionin tuottajiin, unionin tuotannonala kokonaisuudessaan ei kärsinyt näistä pitkäaikaisista sopimuksista ja pystyi hyödyntämään täysimääräisesti monikiteisen piin hinnan laskun. Näin ollen pitkäaikaisten sopimusten ei havaittu vaikuttaneen unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon.

3.6   Itse aiheutettu vahinko: automatisoinnin, koon, mittakaavaetujen, yhdistymisen, innovoinnin ja kustannustehokkuuden vaikutus

| (195) | Useat osapuolet väittivät, että unionin tuotannonalalle aiheutunut vahinko johtui tuotantoprosessin korkeasta automaatioasteesta. Väitettiin, että pienen mittakaavan tuottajat olivat epäedullisessa tilanteessa verrattuna suurempiin vertikaalisesti integroituneihin tuottajiin, minkä vuoksi näille tuottajille mahdollisesti aiheutuneen vahingon ei voida katsoa aiheutuneen polkumyyntituonnista. Tässä yhteydessä väitettiin myös, että unionin tuotannonala oli joka tapauksessa kooltaan pieni, minkä vuoksi se ei pystynyt hyödyntämään mittakaavaetuja. |
| --- | --- |

(195)

Useat osapuolet väittivät, että unionin tuotannonalalle aiheutunut vahinko johtui tuotantoprosessin korkeasta automaatioasteesta. Väitettiin, että pienen mittakaavan tuottajat olivat epäedullisessa tilanteessa verrattuna suurempiin vertikaalisesti integroituneihin tuottajiin, minkä vuoksi näille tuottajille mahdollisesti aiheutuneen vahingon ei voida katsoa aiheutuneen polkumyyntituonnista. Tässä yhteydessä väitettiin myös, että unionin tuotannonala oli joka tapauksessa kooltaan pieni, minkä vuoksi se ei pystynyt hyödyntämään mittakaavaetuja.

| (196) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että myös unionin markkinoiden pienten tuottajien tuotantoprosessi oli erittäin automatisoitua, millä oli positiivinen vaikutus niiden tuotantokustannuksiin. Useimmat unionin tuottajat ovat erikoistuneet yhteen tuotantoprosessin osaan (kiekot, kennot tai moduulit), ja tämä kasvatti niiden kilpailukykyä sen tuotelajin osalta, jota ne tuottivat. Sen vuoksi väite, jonka mukaan korkea automaatioaste aiheutti unionin tuotannonalan vahingon, oli hylättävä. |
| --- | --- |

(196)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että myös unionin markkinoiden pienten tuottajien tuotantoprosessi oli erittäin automatisoitua, millä oli positiivinen vaikutus niiden tuotantokustannuksiin. Useimmat unionin tuottajat ovat erikoistuneet yhteen tuotantoprosessin osaan (kiekot, kennot tai moduulit), ja tämä kasvatti niiden kilpailukykyä sen tuotelajin osalta, jota ne tuottivat. Sen vuoksi väite, jonka mukaan korkea automaatioaste aiheutti unionin tuotannonalan vahingon, oli hylättävä.

| (197) | Jotkin osapuolet väittivät, että hintapaine aiheutti unionin tuotannonalan yhdistymisen, mikä oli unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon syy. Tutkimuksessa kävi kuitenkin ilmi, että yhdistyminen oli pikemminkin seurausta polkumyyntituonnista. Nämä osapuolet eivät myöskään toimittaneet mitään näyttöä siitä, missä määrin yhdistymisprosessi olisi voinut olla aiheutuneen vahingon syy. |
| --- | --- |

(197)

Jotkin osapuolet väittivät, että hintapaine aiheutti unionin tuotannonalan yhdistymisen, mikä oli unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon syy. Tutkimuksessa kävi kuitenkin ilmi, että yhdistyminen oli pikemminkin seurausta polkumyyntituonnista. Nämä osapuolet eivät myöskään toimittaneet mitään näyttöä siitä, missä määrin yhdistymisprosessi olisi voinut olla aiheutuneen vahingon syy.

| (198) | Lisäksi väitettiin, että unionin tuotannonalan vertikaalisen integroitumisen puute on aiheutuneen vahingon syy. Yleisesti ottaen vertikaalisesti integroituneilla tuottajilla pitäisi normaaleissa markkinaoloissa olla enemmän turvaa toimitusketjuunsa nähden. Tutkimuksessa kävi kuitenkin ilmi, että vertikaalisesti integroitunut unionin tuotannonalan osa ei pystynyt hyödyntämään vertikaalisen integroitumisen etuja täysimittaisesti, koska polkumyyntituonnin aiheuttama hintapaine oli erittäin suuri. Lisäksi unionin tuotannonala, myöskään vertikaalisesti integroituneet unionin tuottajat, ei polkumyyntituonnin vuoksi pystynyt hyödyntämään täysimittaisesti korkeita kapasiteetin käyttöasteita saavuttaakseen mittakaavaetuja. Tutkimuksessa ei myöskään tullut esiin mitään korrelaatiota vertikaalisen integroitumisen ja parempien kannattavuusasteiden välillä, koska suuri hintapaine vaikutti tähän korrelaatioon. |
| --- | --- |

(198)

Lisäksi väitettiin, että unionin tuotannonalan vertikaalisen integroitumisen puute on aiheutuneen vahingon syy. Yleisesti ottaen vertikaalisesti integroituneilla tuottajilla pitäisi normaaleissa markkinaoloissa olla enemmän turvaa toimitusketjuunsa nähden. Tutkimuksessa kävi kuitenkin ilmi, että vertikaalisesti integroitunut unionin tuotannonalan osa ei pystynyt hyödyntämään vertikaalisen integroitumisen etuja täysimittaisesti, koska polkumyyntituonnin aiheuttama hintapaine oli erittäin suuri. Lisäksi unionin tuotannonala, myöskään vertikaalisesti integroituneet unionin tuottajat, ei polkumyyntituonnin vuoksi pystynyt hyödyntämään täysimittaisesti korkeita kapasiteetin käyttöasteita saavuttaakseen mittakaavaetuja. Tutkimuksessa ei myöskään tullut esiin mitään korrelaatiota vertikaalisen integroitumisen ja parempien kannattavuusasteiden välillä, koska suuri hintapaine vaikutti tähän korrelaatioon.

| (199) | Jotkin osapuolet väittivät, että unionin tuotannonalalla ei ollut teknistä innovointia eikä se tehnyt investointeja uuteen teknologiaan. Tutkimuksessa ei kuitenkaan saatu mitään tosiseikkoihin perustuvaa näyttöä näiden väitteiden tueksi. Sitä vastoin tutkimuksessa osoitettiin, että unionin tuotannonalan tekemistä investoinneista suurin osa ohjattiin uusiin koneisiin ja tutkimus- ja kehittämistoimiin ja että tuotteiden välillä ei ole merkityksellisiä eroja teknologiassa maailmanlaajuisesti. |
| --- | --- |

(199)

Jotkin osapuolet väittivät, että unionin tuotannonalalla ei ollut teknistä innovointia eikä se tehnyt investointeja uuteen teknologiaan. Tutkimuksessa ei kuitenkaan saatu mitään tosiseikkoihin perustuvaa näyttöä näiden väitteiden tueksi. Sitä vastoin tutkimuksessa osoitettiin, että unionin tuotannonalan tekemistä investoinneista suurin osa ohjattiin uusiin koneisiin ja tutkimus- ja kehittämistoimiin ja että tuotteiden välillä ei ole merkityksellisiä eroja teknologiassa maailmanlaajuisesti.

| (200) | Yksi osapuoli väitti vielä, että aiheutunut merkittävä vahinko johtui hankkeiden heikosta toteutuksesta (epäonnistuneet hankkeet). Tältä osin on huomattava, että väitettä ei perusteltu. Lisäksi mahdollisia epäonnistuneita hankkeita voidaan pikemminkin pitää polkumyyntituonnin seurauksena. Väite oli näin ollen hylättävä. |
| --- | --- |

(200)

Yksi osapuoli väitti vielä, että aiheutunut merkittävä vahinko johtui hankkeiden heikosta toteutuksesta (epäonnistuneet hankkeet). Tältä osin on huomattava, että väitettä ei perusteltu. Lisäksi mahdollisia epäonnistuneita hankkeita voidaan pikemminkin pitää polkumyyntituonnin seurauksena. Väite oli näin ollen hylättävä.

| (201) | Useat osapuolet väittivät, että unionin tuotannonala ei pystynyt järkeistämään kustannuksiaan ajoissa vastatakseen maailmanmarkkinoiden kehitykseen. Jotkin osapuolet taas väittivät, että työvoima- ja yleiskustannukset ovat korkeammat unionissa kuin Kiinassa. |
| --- | --- |

(201)

Useat osapuolet väittivät, että unionin tuotannonala ei pystynyt järkeistämään kustannuksiaan ajoissa vastatakseen maailmanmarkkinoiden kehitykseen. Jotkin osapuolet taas väittivät, että työvoima- ja yleiskustannukset ovat korkeammat unionissa kuin Kiinassa.

| (202) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että unionin tuotannonalan tuotantokustannukset laskivat jatkuvasti tarkastelujaksolla, lukuun ottamatta kiekkoja, joiden kustannukset laskivat vuonna 2010 ja nousivat 2011 ja vielä lisää tutkimusajanjaksolla tasoille, jotka olivat hieman korkeammat kuin tarkastelujakson alussa (ks. 138 kappale). Tuottavuus kasvoi moduulien ja kennojen osalta mutta väheni kiekkojen osalta. Kuten edellä mainittiin, unionin tuotannonala ei pystynyt hyödyntämään kustannusten laskua Kiinasta tulevan polkumyynnin voimakkaan kasvun ja siitä unionin markkinoille aiheutuneen merkittävän hintapaineen vuoksi. |
| --- | --- |

(202)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että unionin tuotannonalan tuotantokustannukset laskivat jatkuvasti tarkastelujaksolla, lukuun ottamatta kiekkoja, joiden kustannukset laskivat vuonna 2010 ja nousivat 2011 ja vielä lisää tutkimusajanjaksolla tasoille, jotka olivat hieman korkeammat kuin tarkastelujakson alussa (ks. 138 kappale). Tuottavuus kasvoi moduulien ja kennojen osalta mutta väheni kiekkojen osalta. Kuten edellä mainittiin, unionin tuotannonala ei pystynyt hyödyntämään kustannusten laskua Kiinasta tulevan polkumyynnin voimakkaan kasvun ja siitä unionin markkinoille aiheutuneen merkittävän hintapaineen vuoksi.

| (203) | On huomattava, että kiinalaisilla vientiä harjoittavilla tuottajilla ei ole mitään suhteellista etua käytettyjen raaka-aineiden (monikiteinen pii) ja koneiden osalta, koska molempia tuotiin enimmäkseen unionista. Työvoima- ja yleiskustannukset taas edustivat keskimäärin alle 10:tä prosenttia moduulien kokonaiskustannuksista tutkimusajanjaksolla, eikä voida katsoa, että niillä olisi ollut merkittävä rooli. |
| --- | --- |

(203)

On huomattava, että kiinalaisilla vientiä harjoittavilla tuottajilla ei ole mitään suhteellista etua käytettyjen raaka-aineiden (monikiteinen pii) ja koneiden osalta, koska molempia tuotiin enimmäkseen unionista. Työvoima- ja yleiskustannukset taas edustivat keskimäärin alle 10:tä prosenttia moduulien kokonaiskustannuksista tutkimusajanjaksolla, eikä voida katsoa, että niillä olisi ollut merkittävä rooli.

| (204) | Lisäksi väitettiin, että jotkin unionin tuottajat hankkivat kiekkoja, kennoja ja/tai moduuleja asianomaisesta maasta ja jälleenmyivät sitten ne unionin markkinoilla omina tuotteinaan. Tutkimuksessa kävi ilmi, että unionin tuotannonalan harjoittama tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti oli luonteeltaan täydentävää ja määrältään vähäistä verrattuna unionin tuotantoon, eikä sen siksi voida katsoa poistavan syy-yhteyttä polkumyyntituonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon väliltä. |
| --- | --- |

(204)

Lisäksi väitettiin, että jotkin unionin tuottajat hankkivat kiekkoja, kennoja ja/tai moduuleja asianomaisesta maasta ja jälleenmyivät sitten ne unionin markkinoilla omina tuotteinaan. Tutkimuksessa kävi ilmi, että unionin tuotannonalan harjoittama tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti oli luonteeltaan täydentävää ja määrältään vähäistä verrattuna unionin tuotantoon, eikä sen siksi voida katsoa poistavan syy-yhteyttä polkumyyntituonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon väliltä.

| (205) | Voidakseen vastata kiinalaisen tuonnin hintojen laskevaan suuntaukseen unionin tuotannonalan oli tämän vuoksi toteutettava merkittäviä toimia järkeistääkseen tuotantokustannuksiaan. Unionin tuotannonalan pyrkimyksistä huolimatta kustannusten järkeistäminen ei näkynyt myyntihinnoissa polkumyyntituonnin merkittävän hintojen alittavuuden vuoksi. |
| --- | --- |

(205)

Voidakseen vastata kiinalaisen tuonnin hintojen laskevaan suuntaukseen unionin tuotannonalan oli tämän vuoksi toteutettava merkittäviä toimia järkeistääkseen tuotantokustannuksiaan. Unionin tuotannonalan pyrkimyksistä huolimatta kustannusten järkeistäminen ei näkynyt myyntihinnoissa polkumyyntituonnin merkittävän hintojen alittavuuden vuoksi.

| (206) | Näillä perusteilla edellä mainitut väitteet oli hylättävä. |
| --- | --- |

(206)

Näillä perusteilla edellä mainitut väitteet oli hylättävä.

3.7   Ohutkalvotekniikkaa käyttävien aurinkosähkötuotteiden ja muun aurinkosähköteknologian aiheuttama kilpailu

| (207) | Useat osapuolet väittivät, että unionin tuotannonalalle aiheutunut vahinko johtui ohutkalvotekniikkaa käyttävien aurinkosähkötuotteiden ja muun aurinkosähköteknologian aiheuttamasta kilpailusta, koska nämä teknologiat ovat keskenään vaihdettavissa ja niillä on samat käyttötarkoitukset. |
| --- | --- |

(207)

Useat osapuolet väittivät, että unionin tuotannonalalle aiheutunut vahinko johtui ohutkalvotekniikkaa käyttävien aurinkosähkötuotteiden ja muun aurinkosähköteknologian aiheuttamasta kilpailusta, koska nämä teknologiat ovat keskenään vaihdettavissa ja niillä on samat käyttötarkoitukset.

| (208) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että ohutkalvotekniikkaa käyttävät aurinkosähkötuotteet valmistetaan eri raaka-aineista eikä niissä käytetä kiteisestä piistä valmistettuja kiekkoja. Yleisesti ottaen niillä on heikompi muuntohyötysuhde ja alempi tehontuotto kuin kiteisestä piistä valmistetuilla moduuleilla. Tämän vuoksi niitä ei voida käyttää rajoitetuilla alueilla kuten katoilla eli ne eivät ole täysin vaihdettavissa tarkasteltavana olevan tuotteen kanssa. Vaikka ohutkalvotuotteiden ja tarkasteltavana olevan tuotteen välillä saattaakin olla jonkin verran kilpailua, tätä kilpailua pidetään kuitenkin vähäisenä. |
| --- | --- |

(208)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että ohutkalvotekniikkaa käyttävät aurinkosähkötuotteet valmistetaan eri raaka-aineista eikä niissä käytetä kiteisestä piistä valmistettuja kiekkoja. Yleisesti ottaen niillä on heikompi muuntohyötysuhde ja alempi tehontuotto kuin kiteisestä piistä valmistetuilla moduuleilla. Tämän vuoksi niitä ei voida käyttää rajoitetuilla alueilla kuten katoilla eli ne eivät ole täysin vaihdettavissa tarkasteltavana olevan tuotteen kanssa. Vaikka ohutkalvotuotteiden ja tarkasteltavana olevan tuotteen välillä saattaakin olla jonkin verran kilpailua, tätä kilpailua pidetään kuitenkin vähäisenä.

| (209) | Sen vuoksi tutkimuksessa ei havaittu mitään yhteyttä unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon ja ohutkalvotekniikkaa käyttävien aurinkosähkötuotteiden ja muun aurinkosähköteknologian aiheuttaman kilpailun välillä. |
| --- | --- |

(209)

Sen vuoksi tutkimuksessa ei havaittu mitään yhteyttä unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon ja ohutkalvotekniikkaa käyttävien aurinkosähkötuotteiden ja muun aurinkosähköteknologian aiheuttaman kilpailun välillä.

| (210) | Näin ollen tämä väite oli hylättävä. |
| --- | --- |

(210)

Näin ollen tämä väite oli hylättävä.

3.8   Talouskriisi ja sen vaikutukset

| (211) | Väitettiin, että talouskriisillä ja lamalla oli negatiivinen vaikutus unionin tuotannonalan rahoituksen saantiin, ja se aiheutti näin unionin tuotannonalalle vahingon. |
| --- | --- |

(211)

Väitettiin, että talouskriisillä ja lamalla oli negatiivinen vaikutus unionin tuotannonalan rahoituksen saantiin, ja se aiheutti näin unionin tuotannonalalle vahingon.

| (212) | Unionin tuotannonalan kyky hankkia pääomaa heikkeni merkittävästi tarkastelujaksolla. Koska aurinkoenergian tuotanto on pääomavaltaista, kyky hankkia pääomaa on ratkaisevan tärkeä. Talouden lamalla oli tiettyä vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen. Tutkimuksessa kävi kuitenkin ilmi, että vuosina 2009–2011 tapahtuneesta unionin markkinoiden kasvusta huolimatta unionin tuotannonalan tilanne heikkeni, kun Kiinasta tuli polkumyyntituontia, joka alitti voimakkaasti unionin tuotannonalan myyntihinnat. Sen vuoksi pääteltiin, että Kiinasta tulevan polkumyyntituonnin lisääntyminen pahensi rahoituskriisin mahdollisia vaikutuksia ja että rahoituksen rajoitettu saanti johtui suureksi osaksi negatiivisesta markkinailmastosta ja unionin tuotannonalan tilanne ja näkymät polkumyyntituonnista. Vaikka talouskriisillä oli tiettyä vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen, se ei näin ollen poistanut syy-yhteyttä polkumyyntituonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon väliltä. Tämän vuoksi väite hylättiin. |
| --- | --- |

(212)

Unionin tuotannonalan kyky hankkia pääomaa heikkeni merkittävästi tarkastelujaksolla. Koska aurinkoenergian tuotanto on pääomavaltaista, kyky hankkia pääomaa on ratkaisevan tärkeä. Talouden lamalla oli tiettyä vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen. Tutkimuksessa kävi kuitenkin ilmi, että vuosina 2009–2011 tapahtuneesta unionin markkinoiden kasvusta huolimatta unionin tuotannonalan tilanne heikkeni, kun Kiinasta tuli polkumyyntituontia, joka alitti voimakkaasti unionin tuotannonalan myyntihinnat. Sen vuoksi pääteltiin, että Kiinasta tulevan polkumyyntituonnin lisääntyminen pahensi rahoituskriisin mahdollisia vaikutuksia ja että rahoituksen rajoitettu saanti johtui suureksi osaksi negatiivisesta markkinailmastosta ja unionin tuotannonalan tilanne ja näkymät polkumyyntituonnista. Vaikka talouskriisillä oli tiettyä vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen, se ei näin ollen poistanut syy-yhteyttä polkumyyntituonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon väliltä. Tämän vuoksi väite hylättiin.

3.9   Unionin tuotannonalan vientitulos

| (213) | Jotkin osapuolet väittivät, että unionin tuotannonalan vientimyynti putosi merkittävästi tarkastelujaksolla ja etenkin vuosien 2009 ja 2011 välillä moduulien osalta ja vuoden 2009 ja vuoden 2012 ensimmäisen neljänneksen välillä kennojen osalta ja että tämä aiheutti merkittävän vahingon unionin tuotannonalalle. |
| --- | --- |

(213)

Jotkin osapuolet väittivät, että unionin tuotannonalan vientimyynti putosi merkittävästi tarkastelujaksolla ja etenkin vuosien 2009 ja 2011 välillä moduulien osalta ja vuoden 2009 ja vuoden 2012 ensimmäisen neljänneksen välillä kennojen osalta ja että tämä aiheutti merkittävän vahingon unionin tuotannonalalle.

| (214) | Kuten jäljempänä olevasta taulukosta käy ilmi, moduulien vientimäärä pysyi kuitenkin merkittävänä huolimatta vähäisestä laskusta tutkimusajanjaksolla, ja keskimääräiset hinnat tutkimusajanjaksolla ylittivät moduulien keskimääräiset kustannukset tarkastelujaksolla. Sen vuoksi tämä ei voinut olla unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon syynä. Kennojen osalta vientimäärät olivat vain noin 12 prosenttia kennojen kokonaistuotantomäärästä. Vaikka hinnat olivat alhaiset tutkimusajanjaksolla, tällä oli näin ollen vain vähäistä vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen. Kiekkojen osalta viennin osuus kokonaistuotantomäärästä oli noin 24 prosenttia, ja tutkimusajanjakson alhaisista vientihinnoista huolimatta tälläkin oli vain vähäistä vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen. Näin ollen väitteet tältä osin oli hylättävä.

  Taulukko 13-a


  Moduulit | 2009 | 2010 | 2011 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Moduulien vientimäärä (MW) | 989 | 1 279 | 1 157 | 1 148 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 129 | 117 | 116 |
| Keskimääräinen vientihinta (euroa/kW) | 2 500 | 1 900 | 1 470 | 1 230 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 76 | 59 | 49 |
| Lähde: | Europressedienst |

(214)

Kuten jäljempänä olevasta taulukosta käy ilmi, moduulien vientimäärä pysyi kuitenkin merkittävänä huolimatta vähäisestä laskusta tutkimusajanjaksolla, ja keskimääräiset hinnat tutkimusajanjaksolla ylittivät moduulien keskimääräiset kustannukset tarkastelujaksolla. Sen vuoksi tämä ei voinut olla unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon syynä. Kennojen osalta vientimäärät olivat vain noin 12 prosenttia kennojen kokonaistuotantomäärästä. Vaikka hinnat olivat alhaiset tutkimusajanjaksolla, tällä oli näin ollen vain vähäistä vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen. Kiekkojen osalta viennin osuus kokonaistuotantomäärästä oli noin 24 prosenttia, ja tutkimusajanjakson alhaisista vientihinnoista huolimatta tälläkin oli vain vähäistä vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen. Näin ollen väitteet tältä osin oli hylättävä.

Taulukko 13-a

Moduulit

2009

2010

2011

Tutkimusajanjakso

Moduulien vientimäärä (MW)

989

1 279

1 157

1 148

Indeksi (2009 = 100)

100

129

117

116

Keskimääräinen vientihinta (euroa/kW)

2 500

1 900

1 470

1 230

Indeksi (2009 = 100)

100

76

59

49

Lähde:

Europressedienst

Taulukko 13-b

Kennot

| | 2009 | 2010 | 2011 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kennojen vientimäärä (MW) | 62 | 320 | 315 | 238 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 516 | 508 | 384 |
| Keskimääräinen vientihinta (euroa/kW) | 1 350 | 1 050 | 830 | 640 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 78 | 61 | 47 |
| Lähde: | Europressedienst |

2009

2010

2011

Tutkimusajanjakso

Kennojen vientimäärä (MW)

62

320

315

238

Indeksi (2009 = 100)

100

516

508

384

Keskimääräinen vientihinta (euroa/kW)

1 350

1 050

830

640

Indeksi (2009 = 100)

100

78

61

47

Lähde:

Europressedienst

Taulukko 13-c

Kiekot

| | 2009 | 2010 | 2011 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kiekkojen vientimäärä (MW) | 93 | 916 | 750 | 486 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 985 | 806 | 523 |
| Keskimääräinen vientihinta (euroa/kW) | 850 | 590 | 530 | 480 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 70 | 63 | 57 |
| Lähde: | Europressedienst |

2009

2010

2011

Tutkimusajanjakso

Kiekkojen vientimäärä (MW)

93

916

750

486

Indeksi (2009 = 100)

100

985

806

523

Keskimääräinen vientihinta (euroa/kW)

850

590

530

480

Indeksi (2009 = 100)

100

70

63

57

Lähde:

Europressedienst

| (215) | Tällä perusteella todettiin, että unionin tuotannonalan vientituloksen vaikutus ei ollut sellainen, että se olisi vaikuttanut unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon. Näin ollen osapuolten väitteet tältä osin oli hylättävä. |
| --- | --- |

(215)

Tällä perusteella todettiin, että unionin tuotannonalan vientituloksen vaikutus ei ollut sellainen, että se olisi vaikuttanut unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon. Näin ollen osapuolten väitteet tältä osin oli hylättävä.

3.10   Liuskekaasuesiintymien löytyminen Euroopan unionissa

| (216) | Yksi osapuoli väitti, että unionin tuotannonalalle aiheutunut vahinko johtui liuskekaasuesiintymien löytymisestä unionissa, ja mahdollisuus lisätä edullisen liuskekaasun tuotantoa unionissa on vähentänyt julkisia ja yksityisiä investointeja uusiutuvaan energiaan liittyviin hankkeisiin. |
| --- | --- |

(216)

Yksi osapuoli väitti, että unionin tuotannonalalle aiheutunut vahinko johtui liuskekaasuesiintymien löytymisestä unionissa, ja mahdollisuus lisätä edullisen liuskekaasun tuotantoa unionissa on vähentänyt julkisia ja yksityisiä investointeja uusiutuvaan energiaan liittyviin hankkeisiin.

| (217) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että tutkimuksen kohteena olevan tuotteen kulutus lisääntyi merkittävästi koko tarkastelujakson ajan, kuten jo 108 kappaleessa mainittiin. Tutkimuksessa ei myöskään tullut esiin mitään tosiseikkoihin perustuvaa näyttöä, jonka mukaan unionin tuotannonalalle aiheutunut vahinko olisi johtunut liuskekaasuesiintymien löytymisestä Euroopan unionissa. Tämän vuoksi väite hylättiin. |
| --- | --- |

(217)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että tutkimuksen kohteena olevan tuotteen kulutus lisääntyi merkittävästi koko tarkastelujakson ajan, kuten jo 108 kappaleessa mainittiin. Tutkimuksessa ei myöskään tullut esiin mitään tosiseikkoihin perustuvaa näyttöä, jonka mukaan unionin tuotannonalalle aiheutunut vahinko olisi johtunut liuskekaasuesiintymien löytymisestä Euroopan unionissa. Tämän vuoksi väite hylättiin.

3.11   Euroopan unionin päästökauppajärjestelmä

| (218) | Sama osapuoli väitti, että unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon syynä olivat vähäiset investoinnit aurinkoenergian tuotantoon, mikä johtui Euroopan unionin päästökauppajärjestelmän hiilidioksidipäästöoikeuksien alhaisista markkinahinnoista. |
| --- | --- |

(218)

Sama osapuoli väitti, että unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon syynä olivat vähäiset investoinnit aurinkoenergian tuotantoon, mikä johtui Euroopan unionin päästökauppajärjestelmän hiilidioksidipäästöoikeuksien alhaisista markkinahinnoista.

| (219) | Mitään näyttöä asiasta ei kuitenkaan toimitettu, eikä tutkimuksessa tullut esiin mitään tosiseikkoja, jotka olisivat vahvistaneet nämä väitteet. Tutkimuksessa tuli päinvastoin esiin, että tutkimuksen kohteena olevan tuotteen kulutus kasvoi huomattavasti tarkastelujaksolla. Tällä perusteella väite hylättiin. |
| --- | --- |

(219)

Mitään näyttöä asiasta ei kuitenkaan toimitettu, eikä tutkimuksessa tullut esiin mitään tosiseikkoja, jotka olisivat vahvistaneet nämä väitteet. Tutkimuksessa tuli päinvastoin esiin, että tutkimuksen kohteena olevan tuotteen kulutus kasvoi huomattavasti tarkastelujaksolla. Tällä perusteella väite hylättiin.

3.12   Liikkeenjohdolliset päätökset

| (220) | Jotkin osapuolet väittivät, että ainakin yhdelle unionin tuottajalle aiheutunut vahinko johtui virheellisistä liikkeenjohdollisista päätöksistä. Väitteet perustuivat vuotuisiin tilinpäätöksiin ja joihinkin tietoihin, jotka sisältyivät yrityksen erään osakkeenomistajan muille osakkeenomistajille lähettämään kirjeeseen. |
| --- | --- |

(220)

Jotkin osapuolet väittivät, että ainakin yhdelle unionin tuottajalle aiheutunut vahinko johtui virheellisistä liikkeenjohdollisista päätöksistä. Väitteet perustuivat vuotuisiin tilinpäätöksiin ja joihinkin tietoihin, jotka sisältyivät yrityksen erään osakkeenomistajan muille osakkeenomistajille lähettämään kirjeeseen.

| (221) | Mitkään asiakirjoissa olevista tiedoista eivät osoittaneet, että kyseisen yrityksen liikkeenjohdolliset päätökset olisivat olleet epätavallisia tai harkitsemattomia tai että niillä olisi ollut vaikutusta koko unionin tuotannonalaan. Sen vuoksi tätä koskevat väitteet hylättiin. |
| --- | --- |

(221)

Mitkään asiakirjoissa olevista tiedoista eivät osoittaneet, että kyseisen yrityksen liikkeenjohdolliset päätökset olisivat olleet epätavallisia tai harkitsemattomia tai että niillä olisi ollut vaikutusta koko unionin tuotannonalaan. Sen vuoksi tätä koskevat väitteet hylättiin.

3.13   Muu valtion politiikka

| (222) | Yksi osapuoli väitti, että unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon syynä oli muu valtion politiikka, kuten uusiutuvaa energiaa koskeva politiikka, innovointia edistämään tarkoitettu politiikka, byrokratian vähentämiseen tähtäävä politiikka, kauppaa edistävä politiikka ja verkkoon pääsyä koskeva sääntely, koska nämä toimintalinjat hyödyttävät vientiä harjoittavia tuottajia. Vaikka olisikin totta, että jotkin väitetyistä toimintalinjoista helpottaisivat tuontia muista kolmansista maista ja aurinkoenergian yleistä kasvua, niistä olisi kuitenkin hyötyä myös unionin tuotannonalalle. Lisäksi näiden politiikanalojen tarkoituksena ei ole, että tuonti unioniin tapahtuisi vahinkoa tuottavin polkumyyntihinnoin. Sen vuoksi tätä koskevat väitteet hylättiin. |
| --- | --- |

(222)

Yksi osapuoli väitti, että unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon syynä oli muu valtion politiikka, kuten uusiutuvaa energiaa koskeva politiikka, innovointia edistämään tarkoitettu politiikka, byrokratian vähentämiseen tähtäävä politiikka, kauppaa edistävä politiikka ja verkkoon pääsyä koskeva sääntely, koska nämä toimintalinjat hyödyttävät vientiä harjoittavia tuottajia. Vaikka olisikin totta, että jotkin väitetyistä toimintalinjoista helpottaisivat tuontia muista kolmansista maista ja aurinkoenergian yleistä kasvua, niistä olisi kuitenkin hyötyä myös unionin tuotannonalalle. Lisäksi näiden politiikanalojen tarkoituksena ei ole, että tuonti unioniin tapahtuisi vahinkoa tuottavin polkumyyntihinnoin. Sen vuoksi tätä koskevat väitteet hylättiin.

3.14   Syy-yhteyttä koskevat päätelmät

| (223) | Tutkimuksessa tuli esiin syy-yhteys unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon ja Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin välillä. Muita mahdollisia vahingon syitä, kuten tuonti muista kolmansista maista, kulutus, syöttötariffit, muu unionin tuotannonalalle myönnetty taloudellinen tuki, ylikapasiteetti, raaka-ainehintojen vaikutus, itseaiheutettu vahinko, ohutkalvotuotteiden aiheuttama kilpailu, talouskriisi ja sen vaikutukset, unionin tuotannonalan vientitulos, liuskekaasuesiintymien löytyminen Euroopan unionissa, liikkeenjohdolliset päätökset, Euroopan unionin päästökauppajärjestelmä ja muu valtion politiikka, analysoitiin eikä niistä minkään havaittu olevan sellainen, että se olisi poistanut vahvistetun syy-yhteyden Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon väliltä. |
| --- | --- |

(223)

Tutkimuksessa tuli esiin syy-yhteys unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon ja Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin välillä. Muita mahdollisia vahingon syitä, kuten tuonti muista kolmansista maista, kulutus, syöttötariffit, muu unionin tuotannonalalle myönnetty taloudellinen tuki, ylikapasiteetti, raaka-ainehintojen vaikutus, itseaiheutettu vahinko, ohutkalvotuotteiden aiheuttama kilpailu, talouskriisi ja sen vaikutukset, unionin tuotannonalan vientitulos, liuskekaasuesiintymien löytyminen Euroopan unionissa, liikkeenjohdolliset päätökset, Euroopan unionin päästökauppajärjestelmä ja muu valtion politiikka, analysoitiin eikä niistä minkään havaittu olevan sellainen, että se olisi poistanut vahvistetun syy-yhteyden Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon väliltä.

| (224) | Edellä esitetyn analyysin perusteella, jossa on asianmukaisesti erotettu toisistaan yhtäältä kaikkien tiedossa olevien tekijöiden vaikutukset unionin tuotannonalan tilanteeseen ja toisaalta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vahingolliset vaikutukset, pääteltiin alustavasti, että on olemassa syy-yhteys Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon välillä tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(224)

Edellä esitetyn analyysin perusteella, jossa on asianmukaisesti erotettu toisistaan yhtäältä kaikkien tiedossa olevien tekijöiden vaikutukset unionin tuotannonalan tilanteeseen ja toisaalta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vahingolliset vaikutukset, pääteltiin alustavasti, että on olemassa syy-yhteys Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon välillä tutkimusajanjakson aikana.

F.   UNIONIN ETU

1.   Alustavat huomautukset

| (225) | Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti komissio tutki, olisiko vahinkoa aiheuttavaa polkumyyntituontia koskevista alustavista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä todeta, että väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönotto ei tässä tapauksessa olisi unionin edun mukaista. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat, kuten unionin tuotannonalan, aurinkoenergiasektorin alku- ja jatkojalostusmarkkinoiden yritysten sekä tarkasteltavana olevan tuotteen tuojien, käyttäjien ja kuluttajien edut. |
| --- | --- |

(225)

Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti komissio tutki, olisiko vahinkoa aiheuttavaa polkumyyntituontia koskevista alustavista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä todeta, että väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönotto ei tässä tapauksessa olisi unionin edun mukaista. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat, kuten unionin tuotannonalan, aurinkoenergiasektorin alku- ja jatkojalostusmarkkinoiden yritysten sekä tarkasteltavana olevan tuotteen tuojien, käyttäjien ja kuluttajien edut.

| (226) | Tutkimuksen vireillepanon jälkeen ilmoittautui noin 150 toimijaa. Kyselylomakkeita lähetettiin etuyhteydettömille tuojille, alkujalostussektorin toimijoille (mukaan luettuna raaka-aineen tuottaja ja tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuotantolaitteiden toimittajia), jatkojalostussektorin toimijoille (mukaan luettuna hankkeen toteuttajat ja asentajat) sekä kuluttajien järjestölle BEUC:lle. Tietoja saatiin kolmelta aurinkoenergiasektorin järjestöltä, jotka edustivat eri toimijoita (unionin tuotannonala sekä alku- ja jatkojalostussektorin toimijat). |
| --- | --- |

(226)

Tutkimuksen vireillepanon jälkeen ilmoittautui noin 150 toimijaa. Kyselylomakkeita lähetettiin etuyhteydettömille tuojille, alkujalostussektorin toimijoille (mukaan luettuna raaka-aineen tuottaja ja tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuotantolaitteiden toimittajia), jatkojalostussektorin toimijoille (mukaan luettuna hankkeen toteuttajat ja asentajat) sekä kuluttajien järjestölle BEUC:lle. Tietoja saatiin kolmelta aurinkoenergiasektorin järjestöltä, jotka edustivat eri toimijoita (unionin tuotannonala sekä alku- ja jatkojalostussektorin toimijat).

2.   Unionin tuotannonalan etu

| (227) | Unionin tuotannonala työllisti suoraan noin 25 000 henkeä tutkimusajanjaksolla samankaltaisen tuotteen tuotannossa ja myynnissä. |
| --- | --- |

(227)

Unionin tuotannonala työllisti suoraan noin 25 000 henkeä tutkimusajanjaksolla samankaltaisen tuotteen tuotannossa ja myynnissä.

| (228) | Tutkimuksessa vahvistettiin, että unionin tuotannonala on kärsinyt merkittävää vahinkoa asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin takia tutkimusajanjakson aikana. On muistettava, että useiden vahinkoindikaattorien kehitys oli negatiivista tarkastelujaksolla. Varsinkin yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien taloudelliseen tulokseen liittyvät indikaattorit, kuten kannattavuus, kassavirta ja investointien tuotto, olivat erityisen negatiivisia. Itse asiassa moduulien, kennojen ja kiekkojen unionin tuottajat toimivat tappiollisesti vuonna 2011 ja tutkimusajanjaksolla. Joidenkin unionin tuottajien on jo täytynyt tämän vuoksi sulkea tuotantolaitoksensa, ja jotkin muut ovat joutuneet maksukyvyttömyystilanteeseen. Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, on erittäin todennäköistä, että unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne heikkenee edelleen. |
| --- | --- |

(228)

Tutkimuksessa vahvistettiin, että unionin tuotannonala on kärsinyt merkittävää vahinkoa asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin takia tutkimusajanjakson aikana. On muistettava, että useiden vahinkoindikaattorien kehitys oli negatiivista tarkastelujaksolla. Varsinkin yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien taloudelliseen tulokseen liittyvät indikaattorit, kuten kannattavuus, kassavirta ja investointien tuotto, olivat erityisen negatiivisia. Itse asiassa moduulien, kennojen ja kiekkojen unionin tuottajat toimivat tappiollisesti vuonna 2011 ja tutkimusajanjaksolla. Joidenkin unionin tuottajien on jo täytynyt tämän vuoksi sulkea tuotantolaitoksensa, ja jotkin muut ovat joutuneet maksukyvyttömyystilanteeseen. Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, on erittäin todennäköistä, että unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne heikkenee edelleen.

| (229) | Väliaikaisten polkumyyntitullien käyttöönoton odotetaan palauttavan unionin markkinoille tasapuoliset kilpailuedellytykset, jolloin unionin tuotannonala voi mukauttaa samankaltaisen tuotteen hinnat vastaamaan tuotantokustannuksia ja parantaa näin kannattavuuttaan. Voidaan myös olettaa, että väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönotto tarjoaisi unionin tuotannonalalle tilaisuuden saada takaisin ainakin osa tarkastelujaksolla menetetystä markkinaosuudesta, mikä parantaisi sen taloudellista tilannetta. Unionin tuotannonalalla pitäisi lisäksi olla paremmat mahdollisuudet saada pääomaa ja tehdä lisäinvestointeja tutkimus- ja kehittämistoimintaan ja innovointiin aurinkoenergiamarkkinoilla. Tutkimuksessa tuli esiin myös, että ne unionin tuottajat, joiden täytyi lopettaa tuotanto Kiinasta tulevan tuonnin aiheuttaman paineen vuoksi, voisivat mahdollisesti käynnistää liiketoimintansa uudelleen. Tässä skenaariossa turvattaisiin unionin tuotannonalan nykyiset 25 000 työpaikkaa (tutkimusajanjaksolla), minkä lisäksi se tarjoaisi kohtuulliset mahdollisuudet tuotannon lisälaajennuksiin ja työllisyyden kasvuun. |
| --- | --- |

(229)

Väliaikaisten polkumyyntitullien käyttöönoton odotetaan palauttavan unionin markkinoille tasapuoliset kilpailuedellytykset, jolloin unionin tuotannonala voi mukauttaa samankaltaisen tuotteen hinnat vastaamaan tuotantokustannuksia ja parantaa näin kannattavuuttaan. Voidaan myös olettaa, että väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönotto tarjoaisi unionin tuotannonalalle tilaisuuden saada takaisin ainakin osa tarkastelujaksolla menetetystä markkinaosuudesta, mikä parantaisi sen taloudellista tilannetta. Unionin tuotannonalalla pitäisi lisäksi olla paremmat mahdollisuudet saada pääomaa ja tehdä lisäinvestointeja tutkimus- ja kehittämistoimintaan ja innovointiin aurinkoenergiamarkkinoilla. Tutkimuksessa tuli esiin myös, että ne unionin tuottajat, joiden täytyi lopettaa tuotanto Kiinasta tulevan tuonnin aiheuttaman paineen vuoksi, voisivat mahdollisesti käynnistää liiketoimintansa uudelleen. Tässä skenaariossa turvattaisiin unionin tuotannonalan nykyiset 25 000 työpaikkaa (tutkimusajanjaksolla), minkä lisäksi se tarjoaisi kohtuulliset mahdollisuudet tuotannon lisälaajennuksiin ja työllisyyden kasvuun.

| (230) | Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, odotettavissa on markkinaosuuden lisämenetyksiä ja unionin tuotannonalan kannattavuuden heikkeneminen edelleen. Tämä olisi kestämätöntä lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä. Seurauksena olisi, että niiden useiden unionin tuottajien lisäksi, joiden on jo täytynyt poistua markkinoilta (ks. 157 kappale), muutkin tuottajat voisivat joutua maksukyvyttömyystilaan, joka lyhyellä/keskipitkällä aikavälillä johtaisi todennäköisesti unionin tuotannonalan häviämiseen, millä olisi merkittävä vaikutus nykyisiin työpaikkoihin. |
| --- | --- |

(230)

Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, odotettavissa on markkinaosuuden lisämenetyksiä ja unionin tuotannonalan kannattavuuden heikkeneminen edelleen. Tämä olisi kestämätöntä lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä. Seurauksena olisi, että niiden useiden unionin tuottajien lisäksi, joiden on jo täytynyt poistua markkinoilta (ks. 157 kappale), muutkin tuottajat voisivat joutua maksukyvyttömyystilaan, joka lyhyellä/keskipitkällä aikavälillä johtaisi todennäköisesti unionin tuotannonalan häviämiseen, millä olisi merkittävä vaikutus nykyisiin työpaikkoihin.

| (231) | Sen vuoksi päätellään alustavasti, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto olisi unionin tuotannonalan edun mukaista. |
| --- | --- |

(231)

Sen vuoksi päätellään alustavasti, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto olisi unionin tuotannonalan edun mukaista.

3.   Etuyhteydettömien tuojien etu

| (232) | Kuten johdanto-osan 12 kappaleessa mainittiin, otokseen valituista kolmesta tuojasta vain yhden tärkein liiketoiminta muodostui tarkasteltavana olevan tuotteen kaupasta. |
| --- | --- |

(232)

Kuten johdanto-osan 12 kappaleessa mainittiin, otokseen valituista kolmesta tuojasta vain yhden tärkein liiketoiminta muodostui tarkasteltavana olevan tuotteen kaupasta.

| (233) | Väitettiin, että tarkasteltavana olevaa tuotetta koskevien toimenpiteiden käyttöönotto vaikuttaisi negatiivisesti tuojien liiketoimintaan. On otettava huomioon, että tullin käyttöönoton tarkoituksena ei ole lopettaa kaikkea Kiinasta tulevaa tuontia. Ja vaikka voidaankin odottaa, että toimenpiteiden käyttöönotolla saattaa olla negatiivisia vaikutuksia pelkästään Kiinasta tuovien tuojien taloudelliseen tilanteeseen, kun otetaan huomioon todennäköinen tuonnin lisääntyminen muista kolmansista maista, eri lähteistä hankkivien tuojien pitäisi olla sellaisessa tilanteessa, että ne voivat vaihtaa hankintalähteitään. |
| --- | --- |

(233)

Väitettiin, että tarkasteltavana olevaa tuotetta koskevien toimenpiteiden käyttöönotto vaikuttaisi negatiivisesti tuojien liiketoimintaan. On otettava huomioon, että tullin käyttöönoton tarkoituksena ei ole lopettaa kaikkea Kiinasta tulevaa tuontia. Ja vaikka voidaankin odottaa, että toimenpiteiden käyttöönotolla saattaa olla negatiivisia vaikutuksia pelkästään Kiinasta tuovien tuojien taloudelliseen tilanteeseen, kun otetaan huomioon todennäköinen tuonnin lisääntyminen muista kolmansista maista, eri lähteistä hankkivien tuojien pitäisi olla sellaisessa tilanteessa, että ne voivat vaihtaa hankintalähteitään.

| (234) | Tästä syystä päätellään alustavasti, että ehdotetun tasoisten toimenpiteiden käyttöönotolla saattaa olla joitakin negatiivisia vaikutuksia tarkasteltavana olevan tuotteen etuyhteydettömien tuojien tilanteeseen. |
| --- | --- |

(234)

Tästä syystä päätellään alustavasti, että ehdotetun tasoisten toimenpiteiden käyttöönotolla saattaa olla joitakin negatiivisia vaikutuksia tarkasteltavana olevan tuotteen etuyhteydettömien tuojien tilanteeseen.

4.   Alkujalostussektorin toimijoiden etu

| (235) | Alkujalostussektorin toimijat toimivat pääasiassa raaka-aineiden tuotannon ja tutkimuksen kohteena olevan tuotteen valmistuslaitteiden tuotannon ja suunnittelun alalla. Alkujalostussektorin toimijoilta saatiin kahdeksan vastausta kyselylomakkeeseen. Tarkastuskäyntejä tehtiin kaksi: yhden raaka-ainetuottajan ja yhden tuotantolaitteiden valmistajan toimitiloihin. |
| --- | --- |

(235)

Alkujalostussektorin toimijat toimivat pääasiassa raaka-aineiden tuotannon ja tutkimuksen kohteena olevan tuotteen valmistuslaitteiden tuotannon ja suunnittelun alalla. Alkujalostussektorin toimijoilta saatiin kahdeksan vastausta kyselylomakkeeseen. Tarkastuskäyntejä tehtiin kaksi: yhden raaka-ainetuottajan ja yhden tuotantolaitteiden valmistajan toimitiloihin.

| (236) | Kahdeksan yhteistyössä toimineen alkujalostussektorin toimijan tutkimuksen kohteena olevaan tuotteeseen liittyvä toiminta tutkimusajanjaksolla vaihteli suhteessa niiden kokonaistoimintaan, ja vain yhdessä yhteistyössä toimineessa yrityksessä sen osuus oli 100 prosenttia liiketoiminnasta, kun muissa osuudet vaihtelivat 6:sta 80 prosenttiin. Tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyvä toiminta tutkimusajanjaksolla oli keskimäärin noin 41 prosenttia yhteistyössä toimineiden alkujalostussektorin toimijoiden kaikesta toiminnasta. Työpaikkojen lukumääränä tarkasteltuna kahdeksan alkujalostussektorin toimijaa työllistivät tutkimusajanjaksolla noin 4 200 henkeä. Kannattavuus vaihteli segmentin ja yksittäisen yrityksen mukaan suuresta kannattavuudesta hieman negatiiviseen kannattavuuteen. Tutkimuksessa kävi ilmi, että jalostajat, joiden kannattavuus oli negatiivinen, kärsivät kulutuksen laskusta ja unionin tuotannonalan heikentyneestä tilanteesta, koska jotkin niiden menettämistä asiakkaista olivat tutkimuksen kohteena olevan tuotteen unionin tuottajia. |
| --- | --- |

(236)

Kahdeksan yhteistyössä toimineen alkujalostussektorin toimijan tutkimuksen kohteena olevaan tuotteeseen liittyvä toiminta tutkimusajanjaksolla vaihteli suhteessa niiden kokonaistoimintaan, ja vain yhdessä yhteistyössä toimineessa yrityksessä sen osuus oli 100 prosenttia liiketoiminnasta, kun muissa osuudet vaihtelivat 6:sta 80 prosenttiin. Tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyvä toiminta tutkimusajanjaksolla oli keskimäärin noin 41 prosenttia yhteistyössä toimineiden alkujalostussektorin toimijoiden kaikesta toiminnasta. Työpaikkojen lukumääränä tarkasteltuna kahdeksan alkujalostussektorin toimijaa työllistivät tutkimusajanjaksolla noin 4 200 henkeä. Kannattavuus vaihteli segmentin ja yksittäisen yrityksen mukaan suuresta kannattavuudesta hieman negatiiviseen kannattavuuteen. Tutkimuksessa kävi ilmi, että jalostajat, joiden kannattavuus oli negatiivinen, kärsivät kulutuksen laskusta ja unionin tuotannonalan heikentyneestä tilanteesta, koska jotkin niiden menettämistä asiakkaista olivat tutkimuksen kohteena olevan tuotteen unionin tuottajia.

| (237) | Unionin alkujalostussektorin toimijoiden myynti kattoi unionin, Kiinan ja muut kolmannet maat. Tutkimusajanjaksolla myynti jakautui keskimäärin niin, että noin 20 prosenttia suuntautui unioniin, lähes 50 prosenttia Kiinaan ja noin 30 prosenttia muihin kolmansiin maihin. |
| --- | --- |

(237)

Unionin alkujalostussektorin toimijoiden myynti kattoi unionin, Kiinan ja muut kolmannet maat. Tutkimusajanjaksolla myynti jakautui keskimäärin niin, että noin 20 prosenttia suuntautui unioniin, lähes 50 prosenttia Kiinaan ja noin 30 prosenttia muihin kolmansiin maihin.

| (238) | Jotkin alkujalostussektorilla toimivat osapuolet väittivät, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto vaikuttaisi niiden liiketoimintaan negatiivisesti, koska Kiina on niiden tärkein vientimarkkina. Väitettiin, että tullit rajoittaisivat merkittävästi tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia Kiinasta unioniin, minkä tuloksena Kiina vähentäisi monikiteisen piin ja tuotantolaitteiden tuontia unionista. Sen seurauksena unionin alkujalostussektorin toimijoiden olisi väitteen mukaan supistettava toimintaansa ja vähennettävä työntekijöitään unionissa. |
| --- | --- |

(238)

Jotkin alkujalostussektorilla toimivat osapuolet väittivät, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto vaikuttaisi niiden liiketoimintaan negatiivisesti, koska Kiina on niiden tärkein vientimarkkina. Väitettiin, että tullit rajoittaisivat merkittävästi tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia Kiinasta unioniin, minkä tuloksena Kiina vähentäisi monikiteisen piin ja tuotantolaitteiden tuontia unionista. Sen seurauksena unionin alkujalostussektorin toimijoiden olisi väitteen mukaan supistettava toimintaansa ja vähennettävä työntekijöitään unionissa.

| (239) | On huomattava, että tullin tarkoituksena ei ole lopettaa tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia Kiinasta vaan palauttaa tasapuoliset toimintaedellytykset. Niinpä Kiinasta tuleva tuonti vastannee edelleen unionin markkinoiden kysyntään tietyssä määrin, mutta oikeudenmukaisilla hinnoilla. Tutkimuksessa kävi lisäksi ilmi, että unionin alkujalostussektorin toimijoilla on toimintaa globaalisti eri maiden markkinoilla, minkä vuoksi ne eivät ole yksinomaisesti riippuvaisia viennistä Kiinaan. Sen vuoksi on kohtuullista olettaa, että globaaleilla aurinkoenergiamarkkinoilla unionin alkujalostussektorin toimijat pystyvät todennäköisesti kompensoimaan mahdollisen Kiinaan suuntautuvan viennin vähenemisen suuntaamalla vientiä muille markkinoille, joiden – käytettävissä olevien markkinatutkimusten mukaan – odotetaan kasvavan. Kiinan aurinkoenergiamarkkinoilla on joka tapauksessa jo nyt merkittävää tuotannon ylikapasiteettia, minkä vuoksi on kyseenalaista, pystyisivätkö unionin laitevalmistajat myymään paljon enempää tuotantolaitteita lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

(239)

On huomattava, että tullin tarkoituksena ei ole lopettaa tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia Kiinasta vaan palauttaa tasapuoliset toimintaedellytykset. Niinpä Kiinasta tuleva tuonti vastannee edelleen unionin markkinoiden kysyntään tietyssä määrin, mutta oikeudenmukaisilla hinnoilla. Tutkimuksessa kävi lisäksi ilmi, että unionin alkujalostussektorin toimijoilla on toimintaa globaalisti eri maiden markkinoilla, minkä vuoksi ne eivät ole yksinomaisesti riippuvaisia viennistä Kiinaan. Sen vuoksi on kohtuullista olettaa, että globaaleilla aurinkoenergiamarkkinoilla unionin alkujalostussektorin toimijat pystyvät todennäköisesti kompensoimaan mahdollisen Kiinaan suuntautuvan viennin vähenemisen suuntaamalla vientiä muille markkinoille, joiden – käytettävissä olevien markkinatutkimusten mukaan – odotetaan kasvavan. Kiinan aurinkoenergiamarkkinoilla on joka tapauksessa jo nyt merkittävää tuotannon ylikapasiteettia, minkä vuoksi on kyseenalaista, pystyisivätkö unionin laitevalmistajat myymään paljon enempää tuotantolaitteita lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä.

| (240) | Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että polkumyyntitoimenpiteiden vaikutus koneiden tuottajiin ei olisi merkittävä, mutta vaikutus raaka-aineen toimittajiin saattaa olla kielteinen lyhyellä aikavälillä, koska myynti Kiinaan saattaa vähentyä. |
| --- | --- |

(240)

Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että polkumyyntitoimenpiteiden vaikutus koneiden tuottajiin ei olisi merkittävä, mutta vaikutus raaka-aineen toimittajiin saattaa olla kielteinen lyhyellä aikavälillä, koska myynti Kiinaan saattaa vähentyä.

5.   Jatkojalostussektorin toimijoiden edut

| (241) | Jatkojalostussektorin toimijat toimivat pääasiassa hankkeiden kehittämisen, markkinoinnin ja viestinnän sekä aurinkosähkövoimaloiden alalla. Jatkojalostussektorin toimijoilta saatiin 13 vastausta niille osoitettuun kyselylomakkeeseen, mutta näistä vain seitsemän oli riittävän kattavia merkityksellisen arvioinnin tekemiseksi. Tarkastuskäyntejä tehtiin kaksi, ja ne koskivat aurinkosähköhankkeiden kehittämistä ja voimaloita. Yhteistyössä toimineilta etuyhteydettömiltä tuojilta saatujen 36 vastauksen analysoinnin yhteydessä kävi ilmi, että osaa niistä voitaisiin itse asiassa pitää jatkojalostussektorin toimijoina, koska niiden päätoimintaa ovat asennukset. Tätä seikkaa tarkastellaan vielä myöhemmin tutkimuksessa. |
| --- | --- |

(241)

Jatkojalostussektorin toimijat toimivat pääasiassa hankkeiden kehittämisen, markkinoinnin ja viestinnän sekä aurinkosähkövoimaloiden alalla. Jatkojalostussektorin toimijoilta saatiin 13 vastausta niille osoitettuun kyselylomakkeeseen, mutta näistä vain seitsemän oli riittävän kattavia merkityksellisen arvioinnin tekemiseksi. Tarkastuskäyntejä tehtiin kaksi, ja ne koskivat aurinkosähköhankkeiden kehittämistä ja voimaloita. Yhteistyössä toimineilta etuyhteydettömiltä tuojilta saatujen 36 vastauksen analysoinnin yhteydessä kävi ilmi, että osaa niistä voitaisiin itse asiassa pitää jatkojalostussektorin toimijoina, koska niiden päätoimintaa ovat asennukset. Tätä seikkaa tarkastellaan vielä myöhemmin tutkimuksessa.

| (242) | Jatkojalostussektorin toimijoiden toiminta tutkimuksen kohteena olevan tuotteen osalta suhteessa niiden kokonaistoimintaan vaihtelee. Keskimäärin sen osuus tutkimusajanjaksolla oli 41 prosenttia. Tutkimuksen kohteena olevaan tuotteeseen liittyvien yhteistyössä toimineiden toimijoiden kannattavuus oli tutkimusajanjaksolla keskimäärin 11 prosenttia. Työpaikkojen lukumääränä tarkasteltuna seitsemän jatkojalostussektorin toimijaa työllistivät tutkimusajanjaksolla noin 550 henkeä. |
| --- | --- |

(242)

Jatkojalostussektorin toimijoiden toiminta tutkimuksen kohteena olevan tuotteen osalta suhteessa niiden kokonaistoimintaan vaihtelee. Keskimäärin sen osuus tutkimusajanjaksolla oli 41 prosenttia. Tutkimuksen kohteena olevaan tuotteeseen liittyvien yhteistyössä toimineiden toimijoiden kannattavuus oli tutkimusajanjaksolla keskimäärin 11 prosenttia. Työpaikkojen lukumääränä tarkasteltuna seitsemän jatkojalostussektorin toimijaa työllistivät tutkimusajanjaksolla noin 550 henkeä.

| (243) | Väitettiin, että polkumyyntitoimenpiteet eivät ole unionin edun mukaisia, koska ne kohottavat moduulien hintaa eivätkä näin ollen kannusta loppukäyttäjiä/kuluttajia asentamaan niitä. Tämän vuoksi jatkojalostussektorin toimijat saisivat paljon vähemmän tilauksia, ja niiden olisi supistettava liiketoimintaansa. Arviointi perustui työpaikkojen mahdollisia menetyksiä koskevaan Prognosin tekemään tutkimukseen, joka toimitettiin tutkimuksen aikana. Tutkimuksessa esitetään, että suurin osa aurinkosähkömarkkinoiden työpaikoista unionissa on vaarassa, jos tulleja otetaan käyttöön. Tutkimuksessa käytetään EPIAn (European Photovoltaic Industry Association) tekemää arviota, jonka mukaan vuonna 2011 kaikkiin unionin aurinkosähkömarkkinoiden eri vaiheisiin (unionin tuottajat, tuojat sekä alku- ja jatkojalostussektorin toimijat) suoraan liittyviä työpaikkoja on 265 000. Prognosin tutkimuksessa otettiin lähtökohdaksi vuoden 2011 ennuste aurinkosähköön suoraan liittyvistä kaikista työpaikoista ja pääteltiin, että 265 000 työpaikasta jopa 242 000 työpaikkaa menetetään kolmessa vuodessa tullien tasosta riippuen. Suurin osa työpaikoista menetetään väitetysti jatkojalostusmarkkinoilla, joilla Prognosin mukaan vuonna 2011 työskenteli noin 220 000 henkeä. |
| --- | --- |

(243)

Väitettiin, että polkumyyntitoimenpiteet eivät ole unionin edun mukaisia, koska ne kohottavat moduulien hintaa eivätkä näin ollen kannusta loppukäyttäjiä/kuluttajia asentamaan niitä. Tämän vuoksi jatkojalostussektorin toimijat saisivat paljon vähemmän tilauksia, ja niiden olisi supistettava liiketoimintaansa. Arviointi perustui työpaikkojen mahdollisia menetyksiä koskevaan Prognosin tekemään tutkimukseen, joka toimitettiin tutkimuksen aikana. Tutkimuksessa esitetään, että suurin osa aurinkosähkömarkkinoiden työpaikoista unionissa on vaarassa, jos tulleja otetaan käyttöön. Tutkimuksessa käytetään EPIAn (European Photovoltaic Industry Association) tekemää arviota, jonka mukaan vuonna 2011 kaikkiin unionin aurinkosähkömarkkinoiden eri vaiheisiin (unionin tuottajat, tuojat sekä alku- ja jatkojalostussektorin toimijat) suoraan liittyviä työpaikkoja on 265 000. Prognosin tutkimuksessa otettiin lähtökohdaksi vuoden 2011 ennuste aurinkosähköön suoraan liittyvistä kaikista työpaikoista ja pääteltiin, että 265 000 työpaikasta jopa 242 000 työpaikkaa menetetään kolmessa vuodessa tullien tasosta riippuen. Suurin osa työpaikoista menetetään väitetysti jatkojalostusmarkkinoilla, joilla Prognosin mukaan vuonna 2011 työskenteli noin 220 000 henkeä.

| (244) | Tutkimuksessa ei vahvistettu edellä esitettyä skenaariota vaan saatiin tulokseksi paljon alhaisempi suoraan unionin aurinkosähkömarkkinoihin liittyvien työpaikkojen määrä vuonna 2011, tutkimusajanjaksolla ja vuonna 2012. |
| --- | --- |

(244)

Tutkimuksessa ei vahvistettu edellä esitettyä skenaariota vaan saatiin tulokseksi paljon alhaisempi suoraan unionin aurinkosähkömarkkinoihin liittyvien työpaikkojen määrä vuonna 2011, tutkimusajanjaksolla ja vuonna 2012.

| (245) | Tutkimuksessa kyseenalaistettiin ensinnäkin EPIAn arvioiman aurinkosähkömarkkinoihin suoraan liittyvien työpaikkojen kokonaismäärän tarkkuus. EPIAn toimitiloihin tehdyn tarkastuskäynnin aikana kävi ilmi, että arvion pohjana olleet tiedot, joiden perusteella tehtiin päätelmä 265 000 työpaikasta, olivat epätarkkoja eivätkä mahdollistaneet tällaisen päätelmän tekemistä. Tarkastuskäynnillä saatujen tietojen mukaan vaikuttaa siltä, että vuodelle 2011 lasketun aurinkoenergiamarkkinoihin suoraan liittyvien työpaikkojen määrän virhemarginaali olisi jopa 20 prosenttia. Arvioon sisältyy lisäksi työllisyys Euroopan unionin ulkopuolisissa Euroopan maissa samoin kuin ohutkalvosektoriin liittyvä työllisyys, joka ei kuulu tämän tutkimuksen piiriin. |
| --- | --- |

(245)

Tutkimuksessa kyseenalaistettiin ensinnäkin EPIAn arvioiman aurinkosähkömarkkinoihin suoraan liittyvien työpaikkojen kokonaismäärän tarkkuus. EPIAn toimitiloihin tehdyn tarkastuskäynnin aikana kävi ilmi, että arvion pohjana olleet tiedot, joiden perusteella tehtiin päätelmä 265 000 työpaikasta, olivat epätarkkoja eivätkä mahdollistaneet tällaisen päätelmän tekemistä. Tarkastuskäynnillä saatujen tietojen mukaan vaikuttaa siltä, että vuodelle 2011 lasketun aurinkoenergiamarkkinoihin suoraan liittyvien työpaikkojen määrän virhemarginaali olisi jopa 20 prosenttia. Arvioon sisältyy lisäksi työllisyys Euroopan unionin ulkopuolisissa Euroopan maissa samoin kuin ohutkalvosektoriin liittyvä työllisyys, joka ei kuulu tämän tutkimuksen piiriin.

| (246) | Vaikka näistä epäilyksistä huolimatta työpaikkojen alkuperäistä arvioita käytettäisiinkin toimenpiteiden vaikutuksen arviointiin, on otettava huomioon seuraavat seikat. Arvio kattaa aurinkoenergiasektorin työpaikat Euroopassa vuonna 2011, jolloin EU:ssa asennettiin erittäin paljon aurinkosähkövoimaloita (noin 20 GW). On kohtuullista olettaa, että kun otetaan huomioon asennusten väheneminen – noin 17,5 GW tutkimusajanjaksolla ja 15 GW vuonna 2012 – etenkin jatkojalostussektorin työpaikat, jotka korreloivat suoraan voimaloiden määrään, laskivat vastaavasti. Julkisesti saatavilla olevissa alan erikoislehdissä esitettiin, että Saksassa, jossa on suurimmat kansalliset markkinat, vuosien 2011 ja 2012 välillä aurinkosähkösektorin työpaikat vähenivät 128 000:sta 100 000:een, mukaan luettuna tuottajasektorin työpaikat. Lisäksi tutkimuksessa tuli esiin vakavia epäilyksiä sen suhteen, sisältyivätkö lukuihin ainoastaan täysiaikaiset ja yksinomaan aurinkosähkösektoriin liittyvät työpaikat. Tähän liittyen tutkimuksessa kävi ilmi, että etenkin jatkojalostusmarkkinoilla (asennukset) aurinkosähköön liittyvä toiminta on yleensä vain osa paljon laajempaa liiketoimintaa, ja pääasiallista liiketoimintaa ovat esimerkiksi lämpö- tai sähköasennukset tai putkityöt. |
| --- | --- |

(246)

Vaikka näistä epäilyksistä huolimatta työpaikkojen alkuperäistä arvioita käytettäisiinkin toimenpiteiden vaikutuksen arviointiin, on otettava huomioon seuraavat seikat. Arvio kattaa aurinkoenergiasektorin työpaikat Euroopassa vuonna 2011, jolloin EU:ssa asennettiin erittäin paljon aurinkosähkövoimaloita (noin 20 GW). On kohtuullista olettaa, että kun otetaan huomioon asennusten väheneminen – noin 17,5 GW tutkimusajanjaksolla ja 15 GW vuonna 2012 – etenkin jatkojalostussektorin työpaikat, jotka korreloivat suoraan voimaloiden määrään, laskivat vastaavasti. Julkisesti saatavilla olevissa alan erikoislehdissä esitettiin, että Saksassa, jossa on suurimmat kansalliset markkinat, vuosien 2011 ja 2012 välillä aurinkosähkösektorin työpaikat vähenivät 128 000:sta 100 000:een, mukaan luettuna tuottajasektorin työpaikat. Lisäksi tutkimuksessa tuli esiin vakavia epäilyksiä sen suhteen, sisältyivätkö lukuihin ainoastaan täysiaikaiset ja yksinomaan aurinkosähkösektoriin liittyvät työpaikat. Tähän liittyen tutkimuksessa kävi ilmi, että etenkin jatkojalostusmarkkinoilla (asennukset) aurinkosähköön liittyvä toiminta on yleensä vain osa paljon laajempaa liiketoimintaa, ja pääasiallista liiketoimintaa ovat esimerkiksi lämpö- tai sähköasennukset tai putkityöt.

| (247) | Edellä esitetyn perusteella on todennäköistä, että toimenpiteiden käyttöönotto saattaa johtaa tutkimuksen kohteena olevan tuotteen hintojen nousuun unionissa, minkä seurauksena aurinkosähkövoimalat mahdollisesti vähenevät lyhyellä aikavälillä. Markkinoiden tämän osan työpaikkoihin kohdistunee vain vähäisiä negatiivisia vaikutuksia jäljempänä esitetyistä syistä. Ainakin joiden asentajien aurinkoenergiaan liittyvä toiminta muodostaa vain osan niiden liiketoiminnasta ja on lisäksi kausiluontoista. Sen vuoksi asentajien pitäisi pystyä hoitamaan muuta toimintaa tilanteessa, jossa aurinkosähkövoimaloiden kysyntä supistuu. Koska uudistuvaa energiaa ja energiatehokkuutta koskevista tavoitteista on sovittu EU:n tasolla ja ne sitovat oikeudellisesti jäsenvaltioita, on odotettavissa, että aurinkosähkövoimaloiden vähentynyt kysyntä näkyy muun muotoisen uudistuvan sähköenergian ja energiatehokkuuden lisääntyvänä kysyntänä. Monilla jatkojalostussektorin työntekijöillä on todennäköisesti tarvittavat taidot, jotta ne voivat hyödyntää näiden lähisektoreiden lisääntynyttä kysyntää. Kun vielä otetaan huomioon jatkojalostusmarkkinoilla saatava voitto (ks. johdanto-osan 242 kappale), asentajien pitäisi pystyä ottamaan kantaakseen osa hinnankorotuksista ja rajoittamaan näin vaikutusta loppuhintaan ja aurinkosähkövoimaloiden kysyntään. |
| --- | --- |

(247)

Edellä esitetyn perusteella on todennäköistä, että toimenpiteiden käyttöönotto saattaa johtaa tutkimuksen kohteena olevan tuotteen hintojen nousuun unionissa, minkä seurauksena aurinkosähkövoimalat mahdollisesti vähenevät lyhyellä aikavälillä. Markkinoiden tämän osan työpaikkoihin kohdistunee vain vähäisiä negatiivisia vaikutuksia jäljempänä esitetyistä syistä. Ainakin joiden asentajien aurinkoenergiaan liittyvä toiminta muodostaa vain osan niiden liiketoiminnasta ja on lisäksi kausiluontoista. Sen vuoksi asentajien pitäisi pystyä hoitamaan muuta toimintaa tilanteessa, jossa aurinkosähkövoimaloiden kysyntä supistuu. Koska uudistuvaa energiaa ja energiatehokkuutta koskevista tavoitteista on sovittu EU:n tasolla ja ne sitovat oikeudellisesti jäsenvaltioita, on odotettavissa, että aurinkosähkövoimaloiden vähentynyt kysyntä näkyy muun muotoisen uudistuvan sähköenergian ja energiatehokkuuden lisääntyvänä kysyntänä. Monilla jatkojalostussektorin työntekijöillä on todennäköisesti tarvittavat taidot, jotta ne voivat hyödyntää näiden lähisektoreiden lisääntynyttä kysyntää. Kun vielä otetaan huomioon jatkojalostusmarkkinoilla saatava voitto (ks. johdanto-osan 242 kappale), asentajien pitäisi pystyä ottamaan kantaakseen osa hinnankorotuksista ja rajoittamaan näin vaikutusta loppuhintaan ja aurinkosähkövoimaloiden kysyntään.

| (248) | Tullien käyttöönotosta riippumatta julkisesti saatavilla olevat ennusteet aurinkosähkövoimaloiden kysynnästä osoittavat, että kysyntä todennäköisesti supistuu vuonna 2013, jolloin asennuksia ennustetaan olevan 9,8–16,5 GW, millä on todennäköisesti joka tapauksessa negatiivinen vaikutus työpaikkojen määrään jatkojalostusmarkkinoilla. |
| --- | --- |

(248)

Tullien käyttöönotosta riippumatta julkisesti saatavilla olevat ennusteet aurinkosähkövoimaloiden kysynnästä osoittavat, että kysyntä todennäköisesti supistuu vuonna 2013, jolloin asennuksia ennustetaan olevan 9,8–16,5 GW, millä on todennäköisesti joka tapauksessa negatiivinen vaikutus työpaikkojen määrään jatkojalostusmarkkinoilla.

| (249) | Lopuksi on vielä huomattava, että aurinkosähkön hinnat nousevat todennäköisesti joka tapauksessa, koska unionin markkinoille tuleva kiinalainen tuotanto vaikuttaa olevan suureksi osaksi tappiollista, mikä on kestämätön tilanne. |
| --- | --- |

(249)

Lopuksi on vielä huomattava, että aurinkosähkön hinnat nousevat todennäköisesti joka tapauksessa, koska unionin markkinoille tuleva kiinalainen tuotanto vaikuttaa olevan suureksi osaksi tappiollista, mikä on kestämätön tilanne.

| (250) | Edellä esitetty huomioon ottaen päätellään alustavasti, että polkumyyntitullien vaikutus jatkojalostussektorin toimijoihin olisi jossakin määrin negatiivisempi lyhyellä aikavälillä, kun otetaan huomioon voimaloiden mittavampi väheneminen, kuin vastakkaisessa tilanteessa, jossa tulleja ei oteta käyttöön, (suurten tutkimuskeskusten ennusteen mukaan) ja siltä osin kuin jatkojalostussektorin toimijat eivät pysty ottamaan tulleja kannettavakseen. Aurinkosähkövoimaloiden kysynnän mahdollisesta vähenemisestä huolimatta asentajien pitäisi pystyä harjoittamaan muuta toimintaansa, joko muihin vihreän energian lähteisiin liittyvää tai ensisijaista liiketoimintaansa, kuten edellä on todettu. |
| --- | --- |

(250)

Edellä esitetty huomioon ottaen päätellään alustavasti, että polkumyyntitullien vaikutus jatkojalostussektorin toimijoihin olisi jossakin määrin negatiivisempi lyhyellä aikavälillä, kun otetaan huomioon voimaloiden mittavampi väheneminen, kuin vastakkaisessa tilanteessa, jossa tulleja ei oteta käyttöön, (suurten tutkimuskeskusten ennusteen mukaan) ja siltä osin kuin jatkojalostussektorin toimijat eivät pysty ottamaan tulleja kannettavakseen. Aurinkosähkövoimaloiden kysynnän mahdollisesta vähenemisestä huolimatta asentajien pitäisi pystyä harjoittamaan muuta toimintaansa, joko muihin vihreän energian lähteisiin liittyvää tai ensisijaista liiketoimintaansa, kuten edellä on todettu.

6.   Loppukäyttäjien (kuluttajien) etu

| (251) | Mitkään suoraan loppukäyttäjien etua edustaneet osapuolet, kuten kuluttajajärjestöt, eivät antaneet lausuntoja. Tässä tapauksessa tarkoitetaan kahdenlaisia loppukäyttäjiä: kuluttajia (kotitalouksia) ja muita loppukäyttäjiä (esim. laitoksia ja yrityksiä). Tutkimuksessa kävi ilmi, että kuluttajat tilasivat vain noin neljänneksen nykyisistä aurinkosähkövoimaloista (nk. pienet kattovoimalat) unionissa. Muut loppukäyttäjät tilasivat muita voimaloita (paljon suuremman mittakaavan maahan asennetut teolliset ja kaupalliset voimalat). |
| --- | --- |

(251)

Mitkään suoraan loppukäyttäjien etua edustaneet osapuolet, kuten kuluttajajärjestöt, eivät antaneet lausuntoja. Tässä tapauksessa tarkoitetaan kahdenlaisia loppukäyttäjiä: kuluttajia (kotitalouksia) ja muita loppukäyttäjiä (esim. laitoksia ja yrityksiä). Tutkimuksessa kävi ilmi, että kuluttajat tilasivat vain noin neljänneksen nykyisistä aurinkosähkövoimaloista (nk. pienet kattovoimalat) unionissa. Muut loppukäyttäjät tilasivat muita voimaloita (paljon suuremman mittakaavan maahan asennetut teolliset ja kaupalliset voimalat).

| (252) | Useat osapuolet väittivät, että jos polkumyyntitullit otetaan käyttöön, kuluttajat kärsisivät aurinkosähkömoduulien hinnannoususta. Vaikka tullien seurauksena aurinkosähkömoduulien hinnan EU:n markkinoilla voitaisiinkin odottaa nousevan jonkin verran, on todennäköistä, että kuluttajiin ja muihin loppukäyttäjiin kohdistuva vaikutus olisi vain vähäinen, koska tutkimuksessa kävi ilmi, että moduulien hinnan osuus aurinkosähkövoimalan kokonaiskustannuksista on enintään 50 prosenttia. Kun otetaan huomioon hankkeen toteuttajien ja asentajien voittomarginaalit, on kohtuullista olettaa, että mahdollinen moduulien hinnankorotus kohdistuisi kuluttajiin vain osittain ja lievenisi näin. Saatavilla olevan näytön perusteella päätellään alustavasti, että toimenpiteet ehdotetun tullin tasoisina jäisivät ainakin osittain toimitusketjun kannettavaksi, minkä vuoksi ne eivät välttämättä korottaisi kuluttajahintoja vähittäismyyntitasolla. |
| --- | --- |

(252)

Useat osapuolet väittivät, että jos polkumyyntitullit otetaan käyttöön, kuluttajat kärsisivät aurinkosähkömoduulien hinnannoususta. Vaikka tullien seurauksena aurinkosähkömoduulien hinnan EU:n markkinoilla voitaisiinkin odottaa nousevan jonkin verran, on todennäköistä, että kuluttajiin ja muihin loppukäyttäjiin kohdistuva vaikutus olisi vain vähäinen, koska tutkimuksessa kävi ilmi, että moduulien hinnan osuus aurinkosähkövoimalan kokonaiskustannuksista on enintään 50 prosenttia. Kun otetaan huomioon hankkeen toteuttajien ja asentajien voittomarginaalit, on kohtuullista olettaa, että mahdollinen moduulien hinnankorotus kohdistuisi kuluttajiin vain osittain ja lievenisi näin. Saatavilla olevan näytön perusteella päätellään alustavasti, että toimenpiteet ehdotetun tullin tasoisina jäisivät ainakin osittain toimitusketjun kannettavaksi, minkä vuoksi ne eivät välttämättä korottaisi kuluttajahintoja vähittäismyyntitasolla.

| (253) | Lisäksi on huomattava, että jos tulleja ei oteta käyttöön, unionin tuotannonalan todennäköinen häviäminen voisi johtaa siihen, että kuluttajilla on jatkossa vain yksi moduulien hankintalähde. Tällöin kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat voisivat vahvistaa jo ennestään erittäin vahvaa asemaansa markkinoilla, minkä seurauksena myös hinnat voisivat nousta lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä kuluttajien/loppukäyttäjien haitaksi. Kuten edellä todettiin, hinnat nousevat todennäköisesti joka tapauksessa, koska Kiinan tuotanto on tappiollista. |
| --- | --- |

(253)

Lisäksi on huomattava, että jos tulleja ei oteta käyttöön, unionin tuotannonalan todennäköinen häviäminen voisi johtaa siihen, että kuluttajilla on jatkossa vain yksi moduulien hankintalähde. Tällöin kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat voisivat vahvistaa jo ennestään erittäin vahvaa asemaansa markkinoilla, minkä seurauksena myös hinnat voisivat nousta lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä kuluttajien/loppukäyttäjien haitaksi. Kuten edellä todettiin, hinnat nousevat todennäköisesti joka tapauksessa, koska Kiinan tuotanto on tappiollista.

| (254) | Edellä sanotun perusteella päätellään alustavasti, että toimenpiteiden käyttöönotolla olisi yleisesti ottaen vähäisiä vaikutuksia kuluttajiin ja muihin loppukäyttäjiin. Tämä ei riipu kansallisten tukijärjestelmien roolista aurinkosähkövoimaloiden kysynnän kasvattamisessa (ks. johdanto-osan 182 kappale). Jos kansallisia tukijärjestelmiä mukautetaan aurinkopaneelien korkeamman hinnan mukaiseksi (korkeammilla syöttötariffeilla), kuluttajiin kohdistuva vaikutus saattaa olla olematon. |
| --- | --- |

(254)

Edellä sanotun perusteella päätellään alustavasti, että toimenpiteiden käyttöönotolla olisi yleisesti ottaen vähäisiä vaikutuksia kuluttajiin ja muihin loppukäyttäjiin. Tämä ei riipu kansallisten tukijärjestelmien roolista aurinkosähkövoimaloiden kysynnän kasvattamisessa (ks. johdanto-osan 182 kappale). Jos kansallisia tukijärjestelmiä mukautetaan aurinkopaneelien korkeamman hinnan mukaiseksi (korkeammilla syöttötariffeilla), kuluttajiin kohdistuva vaikutus saattaa olla olematon.

7.   Muut väitteet

| (255) | Jotkin osapuolet väittivät, että unionin tuotannonala ei pysty tarjoamaan EU:n markkinoille vaadittuja määriä, joten jos polkumyyntitullit otetaan käyttöön, riskinä on pula tarkasteltavana olevasta tuotteesta EU:ssa, mikä saattaa johtaa sen hinnan lisäkorotuksiin. |
| --- | --- |

(255)

Jotkin osapuolet väittivät, että unionin tuotannonala ei pysty tarjoamaan EU:n markkinoille vaadittuja määriä, joten jos polkumyyntitullit otetaan käyttöön, riskinä on pula tarkasteltavana olevasta tuotteesta EU:ssa, mikä saattaa johtaa sen hinnan lisäkorotuksiin.

| (256) | Tutkimuksessa havaittiin, että väite on perusteeton. Unionin tuotannonala on alihyödyntänyt tuotantokapasiteettiaan vuodesta 2009 lähtien. Tutkimusajanjaksolla unionin moduulien tuotantokapasiteetin käyttöaste oli 41 prosenttia ja ylimääräinen vapaa kapasiteetti noin 5,7 GW; unionin kennojen tuotantokapasiteetin käyttöaste oli 63 prosenttia ja ylimääräinen vapaa kapasiteetti 1,2 GW ja unionin kiekkojen tuotantokapasiteetin käyttöaste oli 55 prosenttia ja ylimääräinen vapaa kapasiteetti noin 1,6 GW. Vapaan kapasiteetin ansiosta unionin tuotannonala pystyy näin ollen kilpailemaan markkinoiden lisäosasta lyhyellä aikavälillä. Myös keskipitkällä aikavälillä on kohtuullista olettaa, että unionin tuotannonala laajentaa tuotantokapasiteettiaan pystyäkseen saavuttamaan paremmat mittakaavaedut ja hinnan lisäalennukset. Maailmassa on myös muita hankintalähteitä, joilla on toimintaa unionin markkinoilla ja jotka voivat kilpailla unionin markkinoilla siinä tapauksessa, että kiinalaisten tuotteiden tuonti vähenee. Tutkimuksessa kävi ilmi, että muun kuin kiinalaisen EU:n ulkopuolisen tuotannon käyttämätön kapasiteetti oli tutkimusajanjaksolla 5,6 GW moduulien, 6 GW kennojen ja 6 GW kiekkojen osalta. Sen vuoksi päätellään, että EU:n ja EU:n ulkopuolisten tuottajien käyttämätön kapasiteetti yhteensä on riittävä, jotta sillä voidaan täydentää lyhyellä aikavälillä kiinalaisen tuonnin mahdollinen väheneminen, kun otetaan huomioon suurten tutkimuskeskusten, kuten EPIAn, ennustama aurinkosähkövoimaloiden kysyntä EU:ssa vuonna 2013 (9,8–16,5 GW) ja 2014 (9–17,1 GW). |
| --- | --- |

(256)

Tutkimuksessa havaittiin, että väite on perusteeton. Unionin tuotannonala on alihyödyntänyt tuotantokapasiteettiaan vuodesta 2009 lähtien. Tutkimusajanjaksolla unionin moduulien tuotantokapasiteetin käyttöaste oli 41 prosenttia ja ylimääräinen vapaa kapasiteetti noin 5,7 GW; unionin kennojen tuotantokapasiteetin käyttöaste oli 63 prosenttia ja ylimääräinen vapaa kapasiteetti 1,2 GW ja unionin kiekkojen tuotantokapasiteetin käyttöaste oli 55 prosenttia ja ylimääräinen vapaa kapasiteetti noin 1,6 GW. Vapaan kapasiteetin ansiosta unionin tuotannonala pystyy näin ollen kilpailemaan markkinoiden lisäosasta lyhyellä aikavälillä. Myös keskipitkällä aikavälillä on kohtuullista olettaa, että unionin tuotannonala laajentaa tuotantokapasiteettiaan pystyäkseen saavuttamaan paremmat mittakaavaedut ja hinnan lisäalennukset. Maailmassa on myös muita hankintalähteitä, joilla on toimintaa unionin markkinoilla ja jotka voivat kilpailla unionin markkinoilla siinä tapauksessa, että kiinalaisten tuotteiden tuonti vähenee. Tutkimuksessa kävi ilmi, että muun kuin kiinalaisen EU:n ulkopuolisen tuotannon käyttämätön kapasiteetti oli tutkimusajanjaksolla 5,6 GW moduulien, 6 GW kennojen ja 6 GW kiekkojen osalta. Sen vuoksi päätellään, että EU:n ja EU:n ulkopuolisten tuottajien käyttämätön kapasiteetti yhteensä on riittävä, jotta sillä voidaan täydentää lyhyellä aikavälillä kiinalaisen tuonnin mahdollinen väheneminen, kun otetaan huomioon suurten tutkimuskeskusten, kuten EPIAn, ennustama aurinkosähkövoimaloiden kysyntä EU:ssa vuonna 2013 (9,8–16,5 GW) ja 2014 (9–17,1 GW).

| (257) | Jotkin osapuolet väittivät myös, että tarkasteltavana olevaa tuotetta koskevien polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto vahingoittaa aurinkosähkömarkkinoiden kehitystä Euroopassa, minkä vuoksi Eurooppa 2020 -strategian tavoitteita, jotka koskevat uusiutuvia energialähteitä ja EU:n kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä, ei saavuteta. |
| --- | --- |

(257)

Jotkin osapuolet väittivät myös, että tarkasteltavana olevaa tuotetta koskevien polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto vahingoittaa aurinkosähkömarkkinoiden kehitystä Euroopassa, minkä vuoksi Eurooppa 2020 -strategian tavoitteita, jotka koskevat uusiutuvia energialähteitä ja EU:n kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä, ei saavuteta.

| (258) | Aluksi on todettava, että Eurooppa 2020 -strategian tavoitteet eivät riipu yksinomaisesti aurinkoenergiasta. Yhtä tärkeitä ovat muut vihreät energialähteet, kuten tuuli, biomassa ja vesi. Koska aurinkoenergialle ei ole osoitettu mitään tiettyä prosenttiosuutta Eurooppa 2020 -strategian tavoitteissa, aurinkosähkövoimaloiden määrän hienoisen vähenemisen ei odoteta kohottavan strategian kustannuksia. Aurinkopaneelien hinta on lisäksi vain yksi monista tekijöistä, jotka ovat keskeisiä aurinkosähköteollisuuden kehittämisessä Euroopassa. Yhtä tärkeitä ovat suotuisat oikeudelliset ja taloudelliset puitteet Euroopan ja jäsenvaltioiden tasolla, uusiutuvaa energiaa koskevien hankkeiden paremmat rahoituksensaantimahdollisuudet sekä investoinnit tutkimukseen ja kehittämiseen. Aurinkosähköön tehtävien investointien rahoittamisen osalta tullien käyttöönotolla parannetaan unionin tuotannonalan ja koko aurinkosähkösektorin tilannetta. Näin todennäköisesti myös parannetaan pääoman saantia sekä unionin tuotannonalan että aurinkosähkösektorin investoijien parissa. On vielä muistettava, että tullin tarkoituksena ei ole lakkauttaa Kiinasta tulevaa tuontia vaan palauttaa tasapuoliset toimintaedellytykset. Jos tarkasteltavana olevan tuotteen hinta nousee, jatkojalostussektorilla todistetusti saadut voitot ovat sellaisia, että voidaan olettaa, että jatkojalostusmarkkinoiden toimijat ottavat osan hinnannoususta kantaakseen. Sen vuoksi moduulien hintojen ei pitäisi nousta merkittävästi loppukäyttäjien/kuluttajien osalta ja aurinkosähkövoimaloiden kysyntä voidaan säilyttää ennustetun suuruisena. |
| --- | --- |

(258)

Aluksi on todettava, että Eurooppa 2020 -strategian tavoitteet eivät riipu yksinomaisesti aurinkoenergiasta. Yhtä tärkeitä ovat muut vihreät energialähteet, kuten tuuli, biomassa ja vesi. Koska aurinkoenergialle ei ole osoitettu mitään tiettyä prosenttiosuutta Eurooppa 2020 -strategian tavoitteissa, aurinkosähkövoimaloiden määrän hienoisen vähenemisen ei odoteta kohottavan strategian kustannuksia. Aurinkopaneelien hinta on lisäksi vain yksi monista tekijöistä, jotka ovat keskeisiä aurinkosähköteollisuuden kehittämisessä Euroopassa. Yhtä tärkeitä ovat suotuisat oikeudelliset ja taloudelliset puitteet Euroopan ja jäsenvaltioiden tasolla, uusiutuvaa energiaa koskevien hankkeiden paremmat rahoituksensaantimahdollisuudet sekä investoinnit tutkimukseen ja kehittämiseen. Aurinkosähköön tehtävien investointien rahoittamisen osalta tullien käyttöönotolla parannetaan unionin tuotannonalan ja koko aurinkosähkösektorin tilannetta. Näin todennäköisesti myös parannetaan pääoman saantia sekä unionin tuotannonalan että aurinkosähkösektorin investoijien parissa. On vielä muistettava, että tullin tarkoituksena ei ole lakkauttaa Kiinasta tulevaa tuontia vaan palauttaa tasapuoliset toimintaedellytykset. Jos tarkasteltavana olevan tuotteen hinta nousee, jatkojalostussektorilla todistetusti saadut voitot ovat sellaisia, että voidaan olettaa, että jatkojalostusmarkkinoiden toimijat ottavat osan hinnannoususta kantaakseen. Sen vuoksi moduulien hintojen ei pitäisi nousta merkittävästi loppukäyttäjien/kuluttajien osalta ja aurinkosähkövoimaloiden kysyntä voidaan säilyttää ennustetun suuruisena.

| (259) | Edellä sanotun perusteella päätellään alustavasti, että toimenpiteiden käyttöönotolla ei yleisesti ottaen ole merkittäviä haitallisia vaikutuksia EU:n muuhun politiikkaan. |
| --- | --- |

(259)

Edellä sanotun perusteella päätellään alustavasti, että toimenpiteiden käyttöönotolla ei yleisesti ottaen ole merkittäviä haitallisia vaikutuksia EU:n muuhun politiikkaan.

8.   Unionin etua koskevat päätelmät

| (260) | Unionin tuotannonalaan kohdistuvat yleisesti positiiviset vaikutukset ovat suuremmat kuin todennäköiset negatiiviset vaikutukset muihin aurinkosähkömarkkinoiden toimijoihin, kuten kuluttajiin ja muihin loppukäyttäjiin. |
| --- | --- |

(260)

Unionin tuotannonalaan kohdistuvat yleisesti positiiviset vaikutukset ovat suuremmat kuin todennäköiset negatiiviset vaikutukset muihin aurinkosähkömarkkinoiden toimijoihin, kuten kuluttajiin ja muihin loppukäyttäjiin.

| (261) | Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että unionin edusta saatavilla olevien tietojen perusteella ei ole pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön väliaikaisia toimenpiteitä Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa. |
| --- | --- |

(261)

Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että unionin edusta saatavilla olevien tietojen perusteella ei ole pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön väliaikaisia toimenpiteitä Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa.

G.   VÄLIAIKAISET POLKUMYYNTITOIMENPITEET

| (262) | Polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja unionin etua koskevien päätelmien perusteella olisi otettava käyttöön väliaikaiset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet, jotta polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista ei aiheutuisi unionin tuotannonalalle enempää vahinkoa. |
| --- | --- |

(262)

Polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja unionin etua koskevien päätelmien perusteella olisi otettava käyttöön väliaikaiset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet, jotta polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista ei aiheutuisi unionin tuotannonalalle enempää vahinkoa.

1.   Vahingon korjaava taso

| (263) | Näiden toimenpiteiden suuruutta määritettäessä otettiin huomioon todetut polkumyyntimarginaalit ja unionin tuottajille aiheutuneen vahingon korjaamiseksi tarvittavan tullin määrä niin, ettei ylitetä todettuja polkumyyntimarginaaleja. |
| --- | --- |

(263)

Näiden toimenpiteiden suuruutta määritettäessä otettiin huomioon todetut polkumyyntimarginaalit ja unionin tuottajille aiheutuneen vahingon korjaamiseksi tarvittavan tullin määrä niin, ettei ylitetä todettuja polkumyyntimarginaaleja.

| (264) | Vahingollisen polkumyynnin vaikutukset poistavan tullin määrää laskettaessa katsottiin, että toimenpiteiden olisi oltava sellaisia, että unionin tuotannonala voisi niiden ansiosta kattaa tuotantokustannuksensa ja saada sellaisen myyntivoiton (ennen veroja), jonka tällainen tuotannonala voisi kohtuudella saada samankaltaisen tuotteen myynnistä unionissa tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli ilman polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta. Näin ollen katsotaan, että 10 prosentin osuutta liikevaihdosta vastaavaa voittomarginaalia, joka perustuu valituksessa esitettyihin tietoihin, voidaan pitää asianmukaisena vähimmäistasona, joka unionin tuotannonalan olisi voitu odottaa saavuttavan ilman vahingollista polkumyyntiä. |
| --- | --- |

(264)

Vahingollisen polkumyynnin vaikutukset poistavan tullin määrää laskettaessa katsottiin, että toimenpiteiden olisi oltava sellaisia, että unionin tuotannonala voisi niiden ansiosta kattaa tuotantokustannuksensa ja saada sellaisen myyntivoiton (ennen veroja), jonka tällainen tuotannonala voisi kohtuudella saada samankaltaisen tuotteen myynnistä unionissa tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli ilman polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta. Näin ollen katsotaan, että 10 prosentin osuutta liikevaihdosta vastaavaa voittomarginaalia, joka perustuu valituksessa esitettyihin tietoihin, voidaan pitää asianmukaisena vähimmäistasona, joka unionin tuotannonalan olisi voitu odottaa saavuttavan ilman vahingollista polkumyyntiä.

| (265) | Tämän perusteella unionin tuotannonalalle laskettiin samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamaton hinta. Vahinkoa aiheuttamaton hinta saatiin lisäämällä edellä mainittu 10 prosentin voittomarginaali otokseen valittujen unionin tuottajien tuotantokustannuksiin tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(265)

Tämän perusteella unionin tuotannonalalle laskettiin samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamaton hinta. Vahinkoa aiheuttamaton hinta saatiin lisäämällä edellä mainittu 10 prosentin voittomarginaali otokseen valittujen unionin tuottajien tuotantokustannuksiin tutkimusajanjaksolla.

| (266) | Tarvittava hinnankorotus määritettiin sitten vertaamalla otokseen valittujen yhteistyössä toimineiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien painotettua keskimääräistä tuontihintaa, joka vahvistettiin hinnan alittavuutta koskevissa laskelmissa ja jota oikaistiin tuontikustannusten ja tullien huomioon ottamiseksi, ja otokseen valittujen unionin tuottajien unionin markkinoilla myymän samankaltaisen tuotteen painotettua keskimääräistä vahinkoa aiheuttamatonta hintaa tutkimusajanjaksolla. Vertailun tuloksena saatu hinnanero ilmaistiin sitten prosentteina painotetusta keskimääräisestä CIF-tuontiarvosta. |
| --- | --- |

(266)

Tarvittava hinnankorotus määritettiin sitten vertaamalla otokseen valittujen yhteistyössä toimineiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien painotettua keskimääräistä tuontihintaa, joka vahvistettiin hinnan alittavuutta koskevissa laskelmissa ja jota oikaistiin tuontikustannusten ja tullien huomioon ottamiseksi, ja otokseen valittujen unionin tuottajien unionin markkinoilla myymän samankaltaisen tuotteen painotettua keskimääräistä vahinkoa aiheuttamatonta hintaa tutkimusajanjaksolla. Vertailun tuloksena saatu hinnanero ilmaistiin sitten prosentteina painotetusta keskimääräisestä CIF-tuontiarvosta.

2.   Väliaikaiset toimenpiteet

| (267) | Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että Kiinasta peräisin olevien tai sieltä lähetettyjen kiteisestä piistä valmistettujen aurinkosähkömoduulien ja niiden keskeisten komponenttien (kennot ja kiekot) tuontia koskevat väliaikaiset polkumyyntitoimenpiteet olisi otettava perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti käyttöön polkumyynti- ja vahinkomarginaaleista alemman suuruisina alhaisemman tullin säännön mukaisesti. |
| --- | --- |

(267)

Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että Kiinasta peräisin olevien tai sieltä lähetettyjen kiteisestä piistä valmistettujen aurinkosähkömoduulien ja niiden keskeisten komponenttien (kennot ja kiekot) tuontia koskevat väliaikaiset polkumyyntitoimenpiteet olisi otettava perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti käyttöön polkumyynti- ja vahinkomarginaaleista alemman suuruisina alhaisemman tullin säännön mukaisesti.

| (268) | Koska kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien yhteistyöaste oli korkea, ”kaikkia muita yrityksiä” koskeva tulli asetettiin otokseen valittuihin tai tutkimuksessa yhteistyössä toimiviin yrityksiin sovellettavan korkeimman tullin tasolle. Kaikkien muiden yritysten tullia sovelletaan niihin yrityksiin, jotka eivät toimineet tutkimuksessa yhteistyössä. |
| --- | --- |

(268)

Koska kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien yhteistyöaste oli korkea, ”kaikkia muita yrityksiä” koskeva tulli asetettiin otokseen valittuihin tai tutkimuksessa yhteistyössä toimiviin yrityksiin sovellettavan korkeimman tullin tasolle. Kaikkien muiden yritysten tullia sovelletaan niihin yrityksiin, jotka eivät toimineet tutkimuksessa yhteistyössä.

| (269) | Liitteessä lueteltujen yhteistyössä toimineiden mutta otoksen ulkopuolisten kiinalaisten yritysten väliaikainen tulli on asetettu otokseen valittujen yritysten painotetun keskimääräisen tullin tasolle. |
| --- | --- |

(269)

Liitteessä lueteltujen yhteistyössä toimineiden mutta otoksen ulkopuolisten kiinalaisten yritysten väliaikainen tulli on asetettu otokseen valittujen yritysten painotetun keskimääräisen tullin tasolle.

| (270) | Ehdotetut väliaikaiset polkumyyntitullit ovat seuraavat:








  Yritys | Polkumyyntimarginaali | Vahinkomarginaali | Tulli |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd.;
  Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd., | 93,3 % | 51,5 % | 51,5 % |
| Delsolar (Wujiang) Co., Ltd., | 112,6 % | 67,9 % | 67,9 % |
| Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd.;
  LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd.;
  LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd.;
  LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd., | 88,4 % | 55,9 % | 55,9 % |
| JingAo Solar Co. Ltd.;
  Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd.,
  JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd.;
  Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd.;
  Hefei JA Solar Technology Co. Ltd., | 99,0 % | 58,7 % | 58,7 % |
| Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd.;
  Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd.;
  Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd.;
  Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd.;
  Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd., | 48,1 % | 38,3 % | 38,3 % |
| Wuxi Suntech Power Co., Ltd.;
  Luoyang Suntech Power Co. Ltd.;
  Suntech Power Co., Ltd.;
  Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd.;
  Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd.;
  Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd. | 71,5 % | 48,6 % | 48,6 % |
| Yingli Energy (China) Co. Ltd;
  Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd.;
  Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd., | 96,2 % | 37,3 % | 37,3 % |
| Muut yhteistyössä toimineet yritykset (liite) | 88,5 % | 47,6 % | 47,6 % |
| Kaikki muut yritykset | 112,6 % | 67,9 % | 67,9 % |

(270)

Ehdotetut väliaikaiset polkumyyntitullit ovat seuraavat:

Yritys

Polkumyyntimarginaali

Vahinkomarginaali

Tulli

Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd.;

Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd.,

93,3 %

51,5 %

51,5 %

Delsolar (Wujiang) Co., Ltd.,

112,6 %

67,9 %

67,9 %

Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd.;

LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd.;

LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd.;

LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd.,

88,4 %

55,9 %

55,9 %

JingAo Solar Co. Ltd.;

Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd.,

JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd.;

Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd.;

Hefei JA Solar Technology Co. Ltd.,

99,0 %

58,7 %

58,7 %

Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd.;

Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd.;

Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd.;

Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd.;

Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd.,

48,1 %

38,3 %

38,3 %

Wuxi Suntech Power Co., Ltd.;

Luoyang Suntech Power Co. Ltd.;

Suntech Power Co., Ltd.;

Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd.;

Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd.;

Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd.

71,5 %

48,6 %

48,6 %

Yingli Energy (China) Co. Ltd;

Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd.;

Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd.,

96,2 %

37,3 %

37,3 %

Muut yhteistyössä toimineet yritykset (liite)

88,5 %

47,6 %

47,6 %

Kaikki muut yritykset

112,6 %

67,9 %

67,9 %

| (271) | Edellä esitetyt polkumyyntitoimenpiteet vahvistetaan väliaikaisesti arvotullien muodossa. |
| --- | --- |

(271)

Edellä esitetyt polkumyyntitoimenpiteet vahvistetaan väliaikaisesti arvotullien muodossa.

| (272) | Tässä asetuksessa yrityksille vahvistetut yksilölliset polkumyyntitullit määritettiin nyt tehdyn tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastavat kyseisten yritysten tilannetta tutkimuksen aikana. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevaa, ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia) yksinomaan Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien, erikseen mainittujen yritysten eli tarkoin määrättyjen oikeushenkilöiden tuottamien tuotteiden tuontiin. Jos yrityksen nimeä ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan luettuina erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat toimijat), sen tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan niihin on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia. |
| --- | --- |

(272)

Tässä asetuksessa yrityksille vahvistetut yksilölliset polkumyyntitullit määritettiin nyt tehdyn tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastavat kyseisten yritysten tilannetta tutkimuksen aikana. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevaa, ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia) yksinomaan Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien, erikseen mainittujen yritysten eli tarkoin määrättyjen oikeushenkilöiden tuottamien tuotteiden tuontiin. Jos yrityksen nimeä ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan luettuina erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat toimijat), sen tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan niihin on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.

| (273) | Kaikki näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt pyynnöt) on toimitettava viipymättä komissiolle (8), ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot, erityisesti tiedot, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin tuotanto- tai myyntiyksiköiden muutoksiin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Asetusta muutetaan tarvittaessa vastaavasti saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelo ajan tasalle. |
| --- | --- |

(273)

Kaikki näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt pyynnöt) on toimitettava viipymättä komissiolle (8), ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot, erityisesti tiedot, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin tuotanto- tai myyntiyksiköiden muutoksiin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Asetusta muutetaan tarvittaessa vastaavasti saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelo ajan tasalle.

| (274) | Polkumyyntitullin moitteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi kaikkia muita yrityksiä koskevaa tullia olisi sovellettava sekä yhteistyöstä kieltäytyneisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin että niihin tuottajiin, jotka eivät harjoittaneet vientiä unioniin tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(274)

Polkumyyntitullin moitteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi kaikkia muita yrityksiä koskevaa tullia olisi sovellettava sekä yhteistyöstä kieltäytyneisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin että niihin tuottajiin, jotka eivät harjoittaneet vientiä unioniin tutkimusajanjakson aikana.

| (275) | Kuten vireillepanoilmoituksen 5 jaksossa mainitaan, komissio arvioi parhaillaan, voidaanko kaiken tarkasteltavana olevan tuotteen Kiinasta tulevan tuonnin katsoa olevan peräisin Kiinasta. Tämä on erityisen tärkeää moduulien tapauksessa, koska niihin voidaan sisällyttää eri maista tulevia komponentteja ja osia. Perusasetuksen 1 artiklan 3 kohdan mukaisesti polkumyynnillä tulevaa tuotetta vievä maa voi olla välittäjänä toimiva maa. On myös huomattava, että valitus liittyy Kiinasta tulevaan tuontiin täsmentämättä tuonnin alkuperää. Yhdysvaltojen Kiinasta tuomaa samaa tuotetta koskevat polkumyyntitutkimukset ja tasoitustulleja koskevat tutkimukset osoittivat selvästi, että tuotanto- ja kokoonpano-operaatiot ovat monimutkaisia eivätkä välttämättä anna alkuperäasemaa. (9) Ottaen huomioon nämä seikat ja rajoittamatta päätelmiä, jotka tehdään tutkimuksen lopullisessa vaiheessa, pidetään aiheellisena, että väliaikaiset toimenpiteet kattavat tutkimuksen kohteena olevan tuotteen, joka on peräisin tai lähetetty Kiinasta, ellei kyseessä ole GATT-sopimuksen V artiklan mukaisesti passitusmenettelyssä oleva tuote. |
| --- | --- |

(275)

Kuten vireillepanoilmoituksen 5 jaksossa mainitaan, komissio arvioi parhaillaan, voidaanko kaiken tarkasteltavana olevan tuotteen Kiinasta tulevan tuonnin katsoa olevan peräisin Kiinasta. Tämä on erityisen tärkeää moduulien tapauksessa, koska niihin voidaan sisällyttää eri maista tulevia komponentteja ja osia. Perusasetuksen 1 artiklan 3 kohdan mukaisesti polkumyynnillä tulevaa tuotetta vievä maa voi olla välittäjänä toimiva maa. On myös huomattava, että valitus liittyy Kiinasta tulevaan tuontiin täsmentämättä tuonnin alkuperää. Yhdysvaltojen Kiinasta tuomaa samaa tuotetta koskevat polkumyyntitutkimukset ja tasoitustulleja koskevat tutkimukset osoittivat selvästi, että tuotanto- ja kokoonpano-operaatiot ovat monimutkaisia eivätkä välttämättä anna alkuperäasemaa. (9) Ottaen huomioon nämä seikat ja rajoittamatta päätelmiä, jotka tehdään tutkimuksen lopullisessa vaiheessa, pidetään aiheellisena, että väliaikaiset toimenpiteet kattavat tutkimuksen kohteena olevan tuotteen, joka on peräisin tai lähetetty Kiinasta, ellei kyseessä ole GATT-sopimuksen V artiklan mukaisesti passitusmenettelyssä oleva tuote.

| (276) | Kuten 3 kappaleessa mainittiin, komissio asetti Kiinasta peräisin olevan ja sieltä lähetetyn tarkasteltavana olevan tuotteen kirjaamisvelvoitteen alaiseksi asetuksella (EU) N:o 182/2013. Tämä tehtiin ottaen huomioon mahdollinen takautuva polkumyynti- ja tasoitustoimenpiteiden soveltaminen perusasetuksen 10 artiklan 4 kohdan ja muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuetulta tuonnilta suojautumisesta 11 päivänä kesäkuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 597/2009 (10), jäljempänä ’tukien vastainen perusasetus’, 16 artiklan 4 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(276)

Kuten 3 kappaleessa mainittiin, komissio asetti Kiinasta peräisin olevan ja sieltä lähetetyn tarkasteltavana olevan tuotteen kirjaamisvelvoitteen alaiseksi asetuksella (EU) N:o 182/2013. Tämä tehtiin ottaen huomioon mahdollinen takautuva polkumyynti- ja tasoitustoimenpiteiden soveltaminen perusasetuksen 10 artiklan 4 kohdan ja muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuetulta tuonnilta suojautumisesta 11 päivänä kesäkuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 597/2009 (10), jäljempänä ’tukien vastainen perusasetus’, 16 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

| (277) | Kun otetaan huomioon edellä mainitut päätelmät, tuonnin kirjaaminen polkumyyntitutkimusta varten perusasetuksen 14 artiklan 5 kohdan mukaisesti tämän polkumyyntitutkimuksen puitteissa olisi lopetettava. |
| --- | --- |

(277)

Kun otetaan huomioon edellä mainitut päätelmät, tuonnin kirjaaminen polkumyyntitutkimusta varten perusasetuksen 14 artiklan 5 kohdan mukaisesti tämän polkumyyntitutkimuksen puitteissa olisi lopetettava.

| (278) | Rinnakkaisessa tukien vastaisessa tutkimuksessa, jonka komissio pani vireille tukien vastaisen perusasetuksen 10 artiklan nojalla Euroopan unionin virallisessa lehdessä8 päivänä marraskuuta 2012 julkaistulla ilmoituksella (11), olisi jatkettava tuonnin kirjaamista tukien vastaisen perusasetuksen 24 artiklan 5 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(278)

Rinnakkaisessa tukien vastaisessa tutkimuksessa, jonka komissio pani vireille tukien vastaisen perusasetuksen 10 artiklan nojalla Euroopan unionin virallisessa lehdessä8 päivänä marraskuuta 2012 julkaistulla ilmoituksella (11), olisi jatkettava tuonnin kirjaamista tukien vastaisen perusasetuksen 24 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

| (279) | Menettelyn tässä vaiheessa ei voida tehdä päätöstä mahdollisesta polkumyyntitoimenpiteiden takautuvasta soveltamisesta. |
| --- | --- |

(279)

Menettelyn tässä vaiheessa ei voida tehdä päätöstä mahdollisesta polkumyyntitoimenpiteiden takautuvasta soveltamisesta.

| (280) | Kun otetaan huomioon tämän menettelyn poikkeukselliset olosuhteet ja etenkin se, että kyseessä on sellaisille markkinoille suunnattu tuote, jotka edellyttävät toimitusvakautta lyhyellä aikavälillä, katsotaan asianmukaiseksi ottaa väliaikaiset polkumyyntitoimenpiteet käyttöön vaiheittain. Koska asianomaisen maan harjoittamista hyvän kauppatavan vastaisista käytännöistä tutkimusajanjaksolla aiheutui erityisesti vahinkoa unionin tuotannonalalle, unionin tuottajat eivät pysty välittömästi tarjoamaan tarvittavia määriä, jos tuontitasot putoavat toimenpiteen seurauksena. Polkumyyntitullin vaiheittainen käyttöönotto antaa unionin tuotannonalalle mahdollisuuden lisätä tarjontaansa lyhyellä aikavälillä. Kun annetaan unionin tuotannonalalle riittävästi aikaa kohottaa tuotantotasoaan, tarkasteltavana olevan tuotteen saatavuus pysyy lisäksi kohtuullisella tasolla kysyntään vastaamiseksi. Sen vuoksi katsotaan, että on asianmukaista ottaa tulli käyttöön kahdessa vaiheessa. |
| --- | --- |

(280)

Kun otetaan huomioon tämän menettelyn poikkeukselliset olosuhteet ja etenkin se, että kyseessä on sellaisille markkinoille suunnattu tuote, jotka edellyttävät toimitusvakautta lyhyellä aikavälillä, katsotaan asianmukaiseksi ottaa väliaikaiset polkumyyntitoimenpiteet käyttöön vaiheittain. Koska asianomaisen maan harjoittamista hyvän kauppatavan vastaisista käytännöistä tutkimusajanjaksolla aiheutui erityisesti vahinkoa unionin tuotannonalalle, unionin tuottajat eivät pysty välittömästi tarjoamaan tarvittavia määriä, jos tuontitasot putoavat toimenpiteen seurauksena. Polkumyyntitullin vaiheittainen käyttöönotto antaa unionin tuotannonalalle mahdollisuuden lisätä tarjontaansa lyhyellä aikavälillä. Kun annetaan unionin tuotannonalalle riittävästi aikaa kohottaa tuotantotasoaan, tarkasteltavana olevan tuotteen saatavuus pysyy lisäksi kohtuullisella tasolla kysyntään vastaamiseksi. Sen vuoksi katsotaan, että on asianmukaista ottaa tulli käyttöön kahdessa vaiheessa.

I.   LOPPUSÄÄNNÖKSET

| (281) | Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi olisi vahvistettava määräaika, jonka kuluessa ne asianomaiset osapuolet, jotka ilmoittautuivat asetuksessa asetetussa määräajassa, voivat esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Lisäksi olisi huomattava, että kaikki tätä asetusta varten tehdyt tullin käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat väliaikaisia ja niitä voidaan joutua harkitsemaan uudelleen mahdollisesta lopullisesta tullista päätettäessä, |
| --- | --- |

(281)

Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi olisi vahvistettava määräaika, jonka kuluessa ne asianomaiset osapuolet, jotka ilmoittautuivat asetuksessa asetetussa määräajassa, voivat esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Lisäksi olisi huomattava, että kaikki tätä asetusta varten tehdyt tullin käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat väliaikaisia ja niitä voidaan joutua harkitsemaan uudelleen mahdollisesta lopullisesta tullista päätettäessä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli tuotaessa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevia tai sieltä lähetettyjä kiteisestä piistä valmistettuja aurinkosähkömoduuleita tai paneeleita ja sen tyyppisiä kennoja ja kiekkoja, joita käytetään kiteisestä piistä valmistetuissa aurinkosähkömoduuleissa tai -paneeleissa (kennojen ja kiekkojen paksuus on enintään 400 mikrometriä), jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 ja ex 8541 40 90 (Taric-koodit 3818001011, 3818001019, 8501310081, 8501310089, 8501320041, 8501320049, 8501330061, 8501330069, 8501340041, 8501340049, 8501612041, 8501612049, 8501618041, 8501618049, 8501620061, 8501620069, 8501630041, 8501630049, 8501640041, 8501640049, 8541409021, 8541409029, 8541409031 ja 8541409039), elleivät kyseessä ole GATT-sopimuksen V artiklan mukaisesti passitusmenettelyssä olevat tuotteet.

Seuraavat tuotelajit eivät kuulu tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmään:

| — | kannettavat aurinkolaturit, joissa on alle kuusi kennoa ja jotka tuottavat sähköä laitteisiin tai lataavat akkuja; |
| --- | --- |

—

kannettavat aurinkolaturit, joissa on alle kuusi kennoa ja jotka tuottavat sähköä laitteisiin tai lataavat akkuja;

| — | ohutkalvotekniikkaa käyttävät aurinkosähkötuotteet; |
| --- | --- |

—

ohutkalvotekniikkaa käyttävät aurinkosähkötuotteet;

| — | kiteisestä piistä valmistetut aurinkosähkötuotteet, jotka on pysyvästi integroitu sähkölaitteisiin, joiden käyttötarkoitus on jokin muu kuin sähkön tuottaminen ja jotka käyttävät integroitujen kiteisestä piistä valmistettujen aurinkokennojen tuottaman sähkön. |
| --- | --- |

—

kiteisestä piistä valmistetut aurinkosähkötuotteet, jotka on pysyvästi integroitu sähkölaitteisiin, joiden käyttötarkoitus on jokin muu kuin sähkön tuottaminen ja jotka käyttävät integroitujen kiteisestä piistä valmistettujen aurinkokennojen tuottaman sähkön.

2.   Vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava väliaikainen polkumyyntitulli on seuraavien yritysten valmistamien 1 kohdassa kuvattujen tuotteiden osalta seuraava:

| i) | tämän asetuksen voimaantulosta 5 päivään elokuuta 2013:






  Yritys | Tulli |
| --- | --- | --- |
| Kaikki yritykset | 11,8 % |

i)

tämän asetuksen voimaantulosta 5 päivään elokuuta 2013:

Yritys

Tulli

Kaikki yritykset

11,8 %

| ii) | 6 päivästä elokuuta 2013:







  Yritys | Tulli | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- | --- | --- |
| Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd.;
  Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd., | 51,5 % | B791 |
| Delsolar (Wujiang) Co., Ltd., | 67,9 % | B792 |
| Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd.;
  LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd.;
  LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd.;
  LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd., | 55,9 % | B793 |
| JingAo Solar Co. Ltd.;
  Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd.,
  JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd.;
  Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd.;
  Hefei JA Solar Technology Co. Ltd., | 58,7 % | B794 |
| Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd.;
  Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd.;
  Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd.;
  Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd.;
  Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd., | 38,3 % | B795 |
| Wuxi Suntech Power Co., Ltd.;
  Luoyang Suntech Power Co. Ltd.;
  Suntech Power Co., Ltd.;
  Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd.;
  Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd.;
  Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd. | 48,6 % | B796 |
| Yingli Energy (China) Co. Ltd;
  Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd.;
  Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd., | 37,3 % | B797 |
| Liitteessä luetellut yritykset | 47,6 % | |
| Kaikki muut yritykset | 67,9 % | B999 |

ii)

6 päivästä elokuuta 2013:

Yritys

Tulli

Taric-lisäkoodi

Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd.;

Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd.,

51,5 %

B791

Delsolar (Wujiang) Co., Ltd.,

67,9 %

B792

Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd.;

LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd.;

LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd.;

LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd.,

55,9 %

B793

JingAo Solar Co. Ltd.;

Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd.,

JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd.;

Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd.;

Hefei JA Solar Technology Co. Ltd.,

58,7 %

B794

Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd.;

Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd.;

Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd.;

Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd.;

Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd.,

38,3 %

B795

Wuxi Suntech Power Co., Ltd.;

Luoyang Suntech Power Co. Ltd.;

Suntech Power Co., Ltd.;

Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd.;

Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd.;

Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd.

48,6 %

B796

Yingli Energy (China) Co. Ltd;

Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd.;

Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd.,

37,3 %

B797

Liitteessä luetellut yritykset

47,6 %

Kaikki muut yritykset

67,9 %

B999

3.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tuotteen luovutus vapaaseen liikkeeseen unionissa edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuuden antamista.

4.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.

2 artikla

Asianomaiset osapuolet voivat yhden kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta pyytää, että niille ilmoitetaan yksityiskohdat niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella tämä asetus annettiin, ja ne voivat saman ajan kuluessa esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla komission kuulemiksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EY) N:o 1225/2009 20 artiklan soveltamista.

Asianomaiset osapuolet voivat asetuksen (EY) N:o 1225/2009 21 artiklan 4 kohdan mukaisesti esittää huomautuksiaan tämän asetuksen soveltamisesta yhden kuukauden kuluessa sen voimaantulosta.

3 artikla

Muutetaan asetus (EU) N:o 182/2013 seuraavasti:

| 1. | Lisätään uusi otsake G ja uusi johdanto-osan 22 kappale:
  ”G.   POLKUMYYNTITUONNILTA SUOJAUTUMISTA VARTEN KÄYTTÖÖN OTETUN KIRJAAMISVELVOITTEEN LOPETTAMINEN







  (22) | Väliaikaisella polkumyyntitullilla tarjotaan 6 päivästä kesäkuuta 2013 lähtien suoja polkumyynnillä tapahtuvalta tuonnilta. Sen vuoksi ei ole enää tarpeen kirjata tuontia polkumyynnillä tapahtuvalta tuonnilta suojaamista varten.” |
| --- | --- | --- |

1.

Lisätään uusi otsake G ja uusi johdanto-osan 22 kappale:

”G.   POLKUMYYNTITUONNILTA SUOJAUTUMISTA VARTEN KÄYTTÖÖN OTETUN KIRJAAMISVELVOITTEEN LOPETTAMINEN

(22)

Väliaikaisella polkumyyntitullilla tarjotaan 6 päivästä kesäkuuta 2013 lähtien suoja polkumyynnillä tapahtuvalta tuonnilta. Sen vuoksi ei ole enää tarpeen kirjata tuontia polkumyynnillä tapahtuvalta tuonnilta suojaamista varten.”

| 2. | 1 artiklan 1 kohdasta poistetaan sanat ”asetuksen (EY) N:o 1225/2009 14 artiklan 5 kohdan ja”. |
| --- | --- |

2.

1 artiklan 1 kohdasta poistetaan sanat ”asetuksen (EY) N:o 1225/2009 14 artiklan 5 kohdan ja”.

4 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

1 artiklaa sovelletaan kuuden kuukauden ajan.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 4 päivänä kesäkuuta 2013.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

José Manuel BARROSO

---

(1)  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  EUVL C 269, 6.9.2012, s. 5.

2

(3)  EUVL L 61, 5.3.2013, s. 2.

3

(4)  Tuomio asiassa C-249/10 P, Brosmann Footwear HK ja muut v. neuvosto, unionin tuomioistuimen tuomio 2.2.2012.

4

(5)  Tuomio asiassa C-247/10 P, Zhejiang Aokang Shoes Co. Ltd v. neuvosto, unionin tuomioistuimen tuomio 15.11.2012.

5

(6)  Tuomio asiassa C-337/09 P, neuvosto v. Zhejiang Xinan Chemical Industrial Group Co., Ltd.

6

(7)  EUVL L 140, 5.6.2009, s. 16.

7

(8)  Osoite: European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Brussels, Belgium.

8

(9)  Ks. Issues and Decision Memorandum for the Final Determination in the Antidumping Duty Investigation of Crystalline Silicon Photovoltaic Cells, Whether or Not Assembled into Modules, from the People’s Republic of China, 9. lokakuuta 2012, http://ia.ita.doc.gov/frn/summary/prc/2012-25580-1.pdf.

9

(10)  EUVL L 188, 18.7.2009, s. 93.

10

(11)  EUVL C 340, 8.11.2012, s. 13.

11

---

LIITE

Yhteistyössä toimineet otoksen ulkopuoliset kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat

| Yrityksen nimi | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- |
| AIDE Solar Energy Technology Co., Ltd | B798 |
| Alternative Energy (AE) Solar Co., Ltd | B799 |
| Anhui Chaoqun Power Co., Ltd | B800 |
| Anhui Schutten Solar Energy Co., Ltd | B801 |
| Anji DaSol Solar Energy Science & Technology Co., Ltd | B802 |
| Arhui Titan PV Co., Ltd | B803 |
| BP SunOasis (Prime) Co., Ltd | B804 |
| Canadian Solar Manufacturing (Luoyang) Inc.
  CSI Cells Co., Ltd
  Canadian Solar Manufacturing (Changshu) Inc. | B805 |
| Changzhou NESL Solartech Co., Ltd | B806 |
| Changzhou Shangyou Lianyi Electronic Co., Ltd | B807 |
| Chinaland Solar Energy Co., Ltd | B808 |
| China Sunergy (Nanjing) Co., Ltd
  CEEG (Shanghai) Solar Science Technology Co., Ltd
  CEEG Nanjing Renewable Energy Co., Ltd | B809 |
| Chint Solar (Zhejiang) Co., Ltd | B810 |
| ChuangZhou EGing Photovoltaic Technology Co., Ltd | B811 |
| Cixi City Rixing Electronics Co., Ltd | B812 |
| CNPV Dongying Solar Power Co., Ltd | B813 |
| CSG PVtech Co., Ltd | B814 |
| DCWATT POWER Co., Ltd | B815 |
| Dongfang Electric (Yixing) MAGI Solar Power Technology Co., Ltd | B816 |
| EOPLLY New Energy Technology Co., Ltd | B817 |
| ERA Solar Co., Ltd | B818 |
| ET Solar Industry Limited
  Dotec Electric Co., Ltd | B819 |
| GD Solar (Jiangsu) Co., Ltd | B820 |
| Greenway Solar-Tech (Shanghai) Co., Ltd | B821 |
| Guodian Jintech Solar Energy Co., Ltd | B822 |
| GS PV Holdings Group | B823 |
| Hangzhou Bluesun Solar Energy Technology Co., Ltd | B824 |
| Hangzhou Zhejiang University Sunny Energy Science and Technology Co., Ltd | B825 |
| Hanwha SolarOne Co., Ltd
  Hanwha SolarOne (Qidong) Co., Ltd | B826 |
| Hengdian Group DMEGC Magnetics Co., Ltd | B827 |
| Hengji PV-Tech Energy Co., Ltd | B828 |
| Himin Clean Energy Holdings Co., Ltd | B829 |
| Jetion Solar (China) Co., Ltd | B830 |
| Jiangsu Green Power PV Co., Ltd | B831 |
| Jiangsu Hosun Solar Power Co., Ltd | B832 |
| Jiangsu Jiasheng Photovoltaic Technology Co., Ltd | B833 |
| Jiangsu Runda PV Co., Ltd | B834 |
| Jiangsu Sainty Photovoltaic Systems Co., Ltd | B835 |
| Jiangsu Seraphim Solar System Co., Ltd | B836 |
| Jiangsu Shunfeng Photovoltic Technology Co., Ltd | B837 |
| Jiangsu Sinski PV Co., Ltd | B838 |
| Jiangsu Sunlink PV Technology Co., Ltd | B839 |
| Jiangsu Zhongchao Solar Technology Co., Ltd | B840 |
| Jiangxi Risun Solar Energy Co., Ltd | B841 |
| Jiangyin Hareon Power Co., Ltd
  Schott Solar Hareon Co., Ltd
  Hareon Solar Technology Co., Ltd | B842 |
| Jiangyin Shine Science and Technology Co., Ltd | B843 |
| Jinggong P-D Shaoxing Solar Energy Tech Co., Ltd | B844 |
| Jinko Solar Co., Ltd
  Zhejiang Jinko Solar Co., Ltd | B845 |
| Juli New Energy Co., Ltd | B846 |
| Jumao Photonic (Xiamen) Co., Ltd | B847 |
| King-PV Technology Co., Ltd | B848 |
| Kinve Solar Power Co., Ltd (Maanshan) | B849 |
| Konca Solar Cell Co., Ltd
  Suzhou GCL Photovoltaic Technology Co., Ltd
  Jiangsu GCL Silicon Material Technology Development Co., Ltd | B850 |
| Lightway Green New Energy Co., Ltd
  Lightway Green New Energy (Zhuozhou) Co., Ltd | B851 |
| Motech (Suzhou) Renewable Energy Co., Ltd | B852 |
| Nanjing Dago New Energy Co., Ltd | B853 |
| Nice Sun PV Co., Ltd
  Levo Solar Technology Co., Ltd | B854 |
| Ningbo Best Solar Energy Technology Co., Ltd | B855 |
| Ningbo Huashun Solar Energy Technology Co., Ltd | B856 |
| Ningbo Jinshi Solar Electrical Science & Technology Co., Ltd | B857 |
| Ningbo Komaes Solar Technology Co., Ltd | B858 |
| Ningbo Osda Solar Co., Ltd | B859 |
| Ningbo Qixin Solar Electrical Appliance Co., Ltd | B860 |
| Ningbo South New Energy Technology Co., Ltd | B861 |
| Ningbo Sunbe Electric Ind Co., Ltd | B862 |
| Ningbo Ulica Solar Science & Technology Co., Ltd | B863 |
| Perfectenergy (Shanghai) Co., Ltd | B864 |
| Perlight Solar Co., Ltd | B865 |
| Phono Solar Technology Co., Ltd | B866 |
| Qingdao Jiao Yang Lamping Co., Ltd | B867 |
| Risen Energy Co., Ltd | B868 |
| Shandong Linuo Photovoltaic Hi-Tech Co., Ltd | B869 |
| Shanghai Alex Solar Energy Science & Technology Co., Ltd
  Shanghai Alex New Energy Co., Ltd | B870 |
| Shanghai BYD Co., Ltd | B871 |
| Shanghai Chaori Solar Energy Science & Technology Co., Ltd
  Shanghai Weixue Solar Energy Co., Ltd | B872 |
| Shanghai Propsolar New Energy Co., Ltd
  Propsolar (Zhejiang) New Energy Technology Co., Ltd | B873 |
| Shanghai Shanghong Energy Technology Co., Ltd | B874 |
| Shanghai Solar Energy Science & Technology Co., Ltd
  Lianyungang Shenzhou New Energy Co., Ltd
  Shanghai Shenzhou New Energy Development Co., Ltd | B875 |
| Shanghai ST-Solar Co., Ltd
  Jiangsu ST-Solar Co., Ltd | B876 |
| Shanghai Topsolar Green Energy Co., Ltd | B877 |
| Shenzhen Sacred Industry Co., Ltd | B878 |
| Shenzhen Sungold Solar Co., Ltd | B879 |
| Shenzhen Topray Solar Co., Ltd | B880 |
| Sopray Energy Co., Ltd | B881 |
| Sun Earth Solar Power Co., Ltd
  Ningbo Sun Earth Solar Power Co., Ltd | B882 |
| Suzhou Shenglong PV-Tech Co., Ltd | B883 |
| TDG Holding Co., Ltd | B884 |
| Tianwei New Energy Holdings Co., Ltd
  Tianwei New Energy (Chengdu) PV Module Co., Ltd | B885 |
| Wenzhou Jingri Electrical and Mechanical Co. Ltd | B886 |
| Winsun New Energy Co., Ltd | B887 |
| Worldwide Energy and Manufacturing USA Co., Ltd | B888 |
| Wuhu Zhongfu PV Co., Ltd | B889 |
| Wuxi Saijing Solar Co., Ltd | B890 |
| Wuxi Shangpin Solar Energy Science & Technology Co., Ltd | B891 |
| Wuxi Solar Innova PV Co., Ltd | B892 |
| Wuxi Taichang Electronic Co., Ltd | B893 |
| Wuxi UT Solar Technology Co., Ltd | B894 |
| Xiamen Sona Energy Co., Ltd | B895 |
| Xi’an Huanghe Photovoltaic Technology Co., Ltd | B896 |
| Xi’an LONGi Silicon Materials Corporation
  Wuxi LONGi | B897 |
| Years Solar Co., Ltd | B898 |
| Yuhuan BLD Solar Technology Co., Ltd
  Zhejiang BLD Solar Technology Co., Ltd | B899 |
| Yuhuan Sinosola Science & Technology Co., Ltd | B900 |
| Yunnan Tianda Photovoltaic Co., Ltd | B901 |
| Zhangjiagang City SEG PV Co., Ltd | B902 |
| Zhejiang Fengsheng Electrical Co., Ltd | B903 |
| Zhejiang Global Photovoltaic Technology Co., Ltd | B904 |
| Zhejiang Heda Solar Technology Co., Ltd | B905 |
| Zhejiang Jiutai New Energy Co., Ltd
  Zhejiang Yutai Photovoltaic Material Co., Ltd | B906 |
| Zhejiang Kingdom Solar Energy Technic Co., Ltd | B907 |
| Zhejiang Koly Energy Co., Ltd | B908 |
| Zhejiang Longbai Photovoltaic Tech Co., Ltd | B909 |
| Zhejiang Mega Solar Energy Co., Ltd | B910 |
| Zhejiang Shuqimeng Photovoltaic Technology Co., Ltd | B911 |
| Zhejiang Shinew Photoeletronic Technology Co., Ltd | B912 |
| Zhejiang SOCO Technology Co., Ltd | B913 |
| Zhejiang Sunflower Light Energy Science & Technology Limited Liability Company
  Zhejiang Yauchong Light Energy Science & Technology Co., Ltd | B914 |
| Zhejiang Sunrupu New Energy Co., Ltd | B915 |
| Zhejiang Tianming Solar Technology Co., Ltd | B916 |
| Zhejiang Trunsun Solar Co., Ltd | B917 |
| Zhejiang Wanxiang Solar Co., Ltd | B918 |
| Zhejiang Xiongtai Photovoltaic Technology Co., Ltd | B919 |
| Zhejiang Yuanzhong Solar Co., Ltd | B920 |
| Zhejiang Yuhui Solar Energy Source Co., Ltd
  RENESOLA JIANGSU LTD | B921 |
| Zhongli Talesun Solar Co., Ltd | B922 |
| Znshine PV-Tech Co., Ltd | B923 |
| Zytech Engineering Technology Co., Ltd | B924 |

Yrityksen nimi

Taric-lisäkoodi

AIDE Solar Energy Technology Co., Ltd

B798

Alternative Energy (AE) Solar Co., Ltd

B799

Anhui Chaoqun Power Co., Ltd

B800

Anhui Schutten Solar Energy Co., Ltd

B801

Anji DaSol Solar Energy Science & Technology Co., Ltd

B802

Arhui Titan PV Co., Ltd

B803

BP SunOasis (Prime) Co., Ltd

B804

Canadian Solar Manufacturing (Luoyang) Inc.

CSI Cells Co., Ltd

Canadian Solar Manufacturing (Changshu) Inc.

B805

Changzhou NESL Solartech Co., Ltd

B806

Changzhou Shangyou Lianyi Electronic Co., Ltd

B807

Chinaland Solar Energy Co., Ltd

B808

China Sunergy (Nanjing) Co., Ltd

CEEG (Shanghai) Solar Science Technology Co., Ltd

CEEG Nanjing Renewable Energy Co., Ltd

B809

Chint Solar (Zhejiang) Co., Ltd

B810

ChuangZhou EGing Photovoltaic Technology Co., Ltd

B811

Cixi City Rixing Electronics Co., Ltd

B812

CNPV Dongying Solar Power Co., Ltd

B813

CSG PVtech Co., Ltd

B814

DCWATT POWER Co., Ltd

B815

Dongfang Electric (Yixing) MAGI Solar Power Technology Co., Ltd

B816

EOPLLY New Energy Technology Co., Ltd

B817

ERA Solar Co., Ltd

B818

ET Solar Industry Limited

Dotec Electric Co., Ltd

B819

GD Solar (Jiangsu) Co., Ltd

B820

Greenway Solar-Tech (Shanghai) Co., Ltd

B821

Guodian Jintech Solar Energy Co., Ltd

B822

GS PV Holdings Group

B823

Hangzhou Bluesun Solar Energy Technology Co., Ltd

B824

Hangzhou Zhejiang University Sunny Energy Science and Technology Co., Ltd

B825

Hanwha SolarOne Co., Ltd

Hanwha SolarOne (Qidong) Co., Ltd

B826

Hengdian Group DMEGC Magnetics Co., Ltd

B827

Hengji PV-Tech Energy Co., Ltd

B828

Himin Clean Energy Holdings Co., Ltd

B829

Jetion Solar (China) Co., Ltd

B830

Jiangsu Green Power PV Co., Ltd

B831

Jiangsu Hosun Solar Power Co., Ltd

B832

Jiangsu Jiasheng Photovoltaic Technology Co., Ltd

B833

Jiangsu Runda PV Co., Ltd

B834

Jiangsu Sainty Photovoltaic Systems Co., Ltd

B835

Jiangsu Seraphim Solar System Co., Ltd

B836

Jiangsu Shunfeng Photovoltic Technology Co., Ltd

B837

Jiangsu Sinski PV Co., Ltd

B838

Jiangsu Sunlink PV Technology Co., Ltd

B839

Jiangsu Zhongchao Solar Technology Co., Ltd

B840

Jiangxi Risun Solar Energy Co., Ltd

B841

Jiangyin Hareon Power Co., Ltd

Schott Solar Hareon Co., Ltd

Hareon Solar Technology Co., Ltd

B842

Jiangyin Shine Science and Technology Co., Ltd

B843

Jinggong P-D Shaoxing Solar Energy Tech Co., Ltd

B844

Jinko Solar Co., Ltd

Zhejiang Jinko Solar Co., Ltd

B845

Juli New Energy Co., Ltd

B846

Jumao Photonic (Xiamen) Co., Ltd

B847

King-PV Technology Co., Ltd

B848

Kinve Solar Power Co., Ltd (Maanshan)

B849

Konca Solar Cell Co., Ltd

Suzhou GCL Photovoltaic Technology Co., Ltd

Jiangsu GCL Silicon Material Technology Development Co., Ltd

B850

Lightway Green New Energy Co., Ltd

Lightway Green New Energy (Zhuozhou) Co., Ltd

B851

Motech (Suzhou) Renewable Energy Co., Ltd

B852

Nanjing Dago New Energy Co., Ltd

B853

Nice Sun PV Co., Ltd

Levo Solar Technology Co., Ltd

B854

Ningbo Best Solar Energy Technology Co., Ltd

B855

Ningbo Huashun Solar Energy Technology Co., Ltd

B856

Ningbo Jinshi Solar Electrical Science & Technology Co., Ltd

B857

Ningbo Komaes Solar Technology Co., Ltd

B858

Ningbo Osda Solar Co., Ltd

B859

Ningbo Qixin Solar Electrical Appliance Co., Ltd

B860

Ningbo South New Energy Technology Co., Ltd

B861

Ningbo Sunbe Electric Ind Co., Ltd

B862

Ningbo Ulica Solar Science & Technology Co., Ltd

B863

Perfectenergy (Shanghai) Co., Ltd

B864

Perlight Solar Co., Ltd

B865

Phono Solar Technology Co., Ltd

B866

Qingdao Jiao Yang Lamping Co., Ltd

B867

Risen Energy Co., Ltd

B868

Shandong Linuo Photovoltaic Hi-Tech Co., Ltd

B869

Shanghai Alex Solar Energy Science & Technology Co., Ltd

Shanghai Alex New Energy Co., Ltd

B870

Shanghai BYD Co., Ltd

B871

Shanghai Chaori Solar Energy Science & Technology Co., Ltd

Shanghai Weixue Solar Energy Co., Ltd

B872

Shanghai Propsolar New Energy Co., Ltd

Propsolar (Zhejiang) New Energy Technology Co., Ltd

B873

Shanghai Shanghong Energy Technology Co., Ltd

B874

Shanghai Solar Energy Science & Technology Co., Ltd

Lianyungang Shenzhou New Energy Co., Ltd

Shanghai Shenzhou New Energy Development Co., Ltd

B875

Shanghai ST-Solar Co., Ltd

Jiangsu ST-Solar Co., Ltd

B876

Shanghai Topsolar Green Energy Co., Ltd

B877

Shenzhen Sacred Industry Co., Ltd

B878

Shenzhen Sungold Solar Co., Ltd

B879

Shenzhen Topray Solar Co., Ltd

B880

Sopray Energy Co., Ltd

B881

Sun Earth Solar Power Co., Ltd

Ningbo Sun Earth Solar Power Co., Ltd

B882

Suzhou Shenglong PV-Tech Co., Ltd

B883

TDG Holding Co., Ltd

B884

Tianwei New Energy Holdings Co., Ltd

Tianwei New Energy (Chengdu) PV Module Co., Ltd

B885

Wenzhou Jingri Electrical and Mechanical Co. Ltd

B886

Winsun New Energy Co., Ltd

B887

Worldwide Energy and Manufacturing USA Co., Ltd

B888

Wuhu Zhongfu PV Co., Ltd

B889

Wuxi Saijing Solar Co., Ltd

B890

Wuxi Shangpin Solar Energy Science & Technology Co., Ltd

B891

Wuxi Solar Innova PV Co., Ltd

B892

Wuxi Taichang Electronic Co., Ltd

B893

Wuxi UT Solar Technology Co., Ltd

B894

Xiamen Sona Energy Co., Ltd

B895

Xi’an Huanghe Photovoltaic Technology Co., Ltd

B896

Xi’an LONGi Silicon Materials Corporation

Wuxi LONGi

B897

Years Solar Co., Ltd

B898

Yuhuan BLD Solar Technology Co., Ltd

Zhejiang BLD Solar Technology Co., Ltd

B899

Yuhuan Sinosola Science & Technology Co., Ltd

B900

Yunnan Tianda Photovoltaic Co., Ltd

B901

Zhangjiagang City SEG PV Co., Ltd

B902

Zhejiang Fengsheng Electrical Co., Ltd

B903

Zhejiang Global Photovoltaic Technology Co., Ltd

B904

Zhejiang Heda Solar Technology Co., Ltd

B905

Zhejiang Jiutai New Energy Co., Ltd

Zhejiang Yutai Photovoltaic Material Co., Ltd

B906

Zhejiang Kingdom Solar Energy Technic Co., Ltd

B907

Zhejiang Koly Energy Co., Ltd

B908

Zhejiang Longbai Photovoltaic Tech Co., Ltd

B909

Zhejiang Mega Solar Energy Co., Ltd

B910

Zhejiang Shuqimeng Photovoltaic Technology Co., Ltd

B911

Zhejiang Shinew Photoeletronic Technology Co., Ltd

B912

Zhejiang SOCO Technology Co., Ltd

B913

Zhejiang Sunflower Light Energy Science & Technology Limited Liability Company

Zhejiang Yauchong Light Energy Science & Technology Co., Ltd

B914

Zhejiang Sunrupu New Energy Co., Ltd

B915

Zhejiang Tianming Solar Technology Co., Ltd

B916

Zhejiang Trunsun Solar Co., Ltd

B917

Zhejiang Wanxiang Solar Co., Ltd

B918

Zhejiang Xiongtai Photovoltaic Technology Co., Ltd

B919

Zhejiang Yuanzhong Solar Co., Ltd

B920

Zhejiang Yuhui Solar Energy Source Co., Ltd

RENESOLA JIANGSU LTD

B921

Zhongli Talesun Solar Co., Ltd

B922

Znshine PV-Tech Co., Ltd

B923

Zytech Engineering Technology Co., Ltd

B924

---

| 5.6.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 152/48 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 152/48

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 514/2013,

annettu 4 päivänä kesäkuuta 2013,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä hedelmä- ja vihannesalan sekä hedelmä- ja vihannesjalostealan osalta 7 päivänä kesäkuuta 2011 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 (2) ja erityisesti sen 136 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille. |
| --- | --- |

(1)

Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille.

| (2) | Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, |
| --- | --- |

(2)

Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 4 päivänä kesäkuuta 2013.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

Jerzy PLEWA

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | AL | 41,5 |
| MA | 51,3 |
| MK | 65,0 |
| TN | 25,9 |
| TR | 63,9 |
| ZZ | 49,5 |
| 0707 00 05 | AL | 41,5 |
| MK | 46,1 |
| TR | 142,5 |
| ZZ | 76,7 |
| 0709 93 10 | TR | 141,4 |
| ZZ | 141,4 |
| 0805 50 10 | AR | 115,5 |
| TR | 81,9 |
| ZA | 112,5 |
| ZZ | 103,3 |
| 0808 10 80 | AR | 181,7 |
| BR | 96,0 |
| CL | 115,9 |
| CN | 77,1 |
| NZ | 135,5 |
| US | 155,7 |
| ZA | 130,9 |
| ZZ | 127,5 |
| 0809 10 00 | TR | 195,8 |
| ZZ | 195,8 |
| 0809 29 00 | TR | 469,8 |
| US | 557,8 |
| ZZ | 513,8 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

AL

41,5

MA

51,3

MK

65,0

TN

25,9

TR

63,9

ZZ

49,5

0707 00 05

AL

41,5

MK

46,1

TR

142,5

ZZ

76,7

0709 93 10

TR

141,4

ZZ

141,4

0805 50 10

AR

115,5

TR

81,9

ZA

112,5

ZZ

103,3

0808 10 80

AR

181,7

BR

96,0

CL

115,9

CN

77,1

NZ

135,5

US

155,7

ZA

130,9

ZZ

127,5

0809 10 00

TR

195,8

ZZ

195,8

0809 29 00

TR

469,8

US

557,8

ZZ

513,8

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 1833/2006 (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 19) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

PÄÄTÖKSET

| 5.6.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 152/50 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 152/50

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS,

annettu 3 päivänä kesäkuuta 2013,

luvan antamisesta Ukrainassa sijaitsevalle laboratoriolle tehdä raivotautirokotteiden tehokkuutta mittaavia serologisia valvontatestejä

(tiedoksiannettu numerolla C(2013) 3193)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2013/261/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon raivotaudin vastaisten rokotteiden tehokkuutta mittaavien serologisten valvontatestien standardoinnissa tarvittavien arviointiperusteiden vahvistamisesta vastaavan erityislaitoksen nimeämisestä 20 päivänä maaliskuuta 2000 tehdyn neuvoston päätöksen 2000/258/EY (1) ja erityisesti sen 3 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Päätöksessä 2000/258/EY nimetään Nancyssa, Ranskassa toimiva Agence française de sécurité sanitaire des aliments, jäljempänä ’AFSSA’, (joka on yhdistetty 1 päivästä heinäkuuta 2010 alkaen Agence nationale de sécurité sanitaire de l’alimentation, de l’environnement et du travail -laitokseen, jäljempänä ’ANSES’), erityislaitokseksi, joka vastaa raivotaudin vastaisten rokotteiden tehokkuutta mittaavien serologisten valvontatestien standardoinnissa tarvittavien arviointiperusteiden vahvistamisesta. |
| --- | --- |

(1)

Päätöksessä 2000/258/EY nimetään Nancyssa, Ranskassa toimiva Agence française de sécurité sanitaire des aliments, jäljempänä ’AFSSA’, (joka on yhdistetty 1 päivästä heinäkuuta 2010 alkaen Agence nationale de sécurité sanitaire de l’alimentation, de l’environnement et du travail -laitokseen, jäljempänä ’ANSES’), erityislaitokseksi, joka vastaa raivotaudin vastaisten rokotteiden tehokkuutta mittaavien serologisten valvontatestien standardoinnissa tarvittavien arviointiperusteiden vahvistamisesta.

| (2) | Kyseisessä päätöksessä säädetään, että ANSES arvioi kolmansissa maissa toimivat laboratoriot, jotka ovat hakeneet lupaa toteuttaa raivotaudin vastaisten rokotteiden tehokkuutta mittaavia serologisia valvontatestejä. |
| --- | --- |

(2)

Kyseisessä päätöksessä säädetään, että ANSES arvioi kolmansissa maissa toimivat laboratoriot, jotka ovat hakeneet lupaa toteuttaa raivotaudin vastaisten rokotteiden tehokkuutta mittaavia serologisia valvontatestejä.

| (3) | Koska ANSES antoi Kiovassa sijaitsevan Central State Laboratory of Veterinary Medicine -laboratorion arvioinnista 3 päivänä syyskuuta 2012 kielteisen raportin, kyseiselle laboratoriolle 30 päivänä tammikuuta 2006 päätöksen 2000/258/EY mukaisesti annettu lupa on peruutettu neuvoston päätöksen 2000/258/EY täytäntöönpanosta siltä osin kuin on kyse pätevyystesteistä, joiden tarkoituksena on pitää voimassa laboratorioille myönnetty hyväksyntä tehdä raivotaudin vastaisten rokotteiden tehokkuutta mittaavia serologisia valvontatestejä, 9 päivänä elokuuta 2010 annetun komission päätöksen 2010/436/EU (2) mukaisesti. |
| --- | --- |

(3)

Koska ANSES antoi Kiovassa sijaitsevan Central State Laboratory of Veterinary Medicine -laboratorion arvioinnista 3 päivänä syyskuuta 2012 kielteisen raportin, kyseiselle laboratoriolle 30 päivänä tammikuuta 2006 päätöksen 2000/258/EY mukaisesti annettu lupa on peruutettu neuvoston päätöksen 2000/258/EY täytäntöönpanosta siltä osin kuin on kyse pätevyystesteistä, joiden tarkoituksena on pitää voimassa laboratorioille myönnetty hyväksyntä tehdä raivotaudin vastaisten rokotteiden tehokkuutta mittaavia serologisia valvontatestejä, 9 päivänä elokuuta 2010 annetun komission päätöksen 2010/436/EU (2) mukaisesti.

| (4) | Ukrainan toimivaltainen viranomainen on esittänyt hakemuksen Kiovassa sijaitsevan Central State Laboratory of Veterinary Medicine -laboratorion hyväksymiseksi uudelleen, ja tätä hakemusta puoltaa ANSES:n kyseisen laboratorion arvioinnista antama 6 päivänä maaliskuuta 2013 päivätty myönteinen raportti. |
| --- | --- |

(4)

Ukrainan toimivaltainen viranomainen on esittänyt hakemuksen Kiovassa sijaitsevan Central State Laboratory of Veterinary Medicine -laboratorion hyväksymiseksi uudelleen, ja tätä hakemusta puoltaa ANSES:n kyseisen laboratorion arvioinnista antama 6 päivänä maaliskuuta 2013 päivätty myönteinen raportti.

| (5) | Ukrainan toimivaltainen viranomainen on myös ilmoittanut virallisesti komissiolle, että laboratorion nimi on muuttunut. |
| --- | --- |

(5)

Ukrainan toimivaltainen viranomainen on myös ilmoittanut virallisesti komissiolle, että laboratorion nimi on muuttunut.

| (6) | Kyseiselle laboratoriolle olisi näin ollen annettava lupa tehdä raivotautirokotteiden tehokkuutta koirissa, kissoissa sekä hillereissä ja freteissä mittaavia serologisia valvontatestejä. |
| --- | --- |

(6)

Kyseiselle laboratoriolle olisi näin ollen annettava lupa tehdä raivotautirokotteiden tehokkuutta koirissa, kissoissa sekä hillereissä ja freteissä mittaavia serologisia valvontatestejä.

| (7) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(7)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Annetaan päätöksen 2000/258/EY 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti seuraavalle laboratoriolle lupa tehdä raivotautirokotteiden tehokkuutta koirissa, kissoissa sekä hillereissä ja freteissä mittaavia serologisia valvontatestejä:

| State Research Institute of Laboratory Diagnostics and Veterinary Sanitary Expertise |
| --- |
| 30, Donetskaya st., |
| Kiev 03151 |
| Ukraine |

State Research Institute of Laboratory Diagnostics and Veterinary Sanitary Expertise

30, Donetskaya st.,

Kiev 03151

Ukraine

2 artikla

Tätä päätöstä sovelletaan 15 päivästä kesäkuuta 2013.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 3 päivänä kesäkuuta 2013.

Komission puolesta

Tonio BORG

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 79, 30.3.2000, s. 40.

1

(2)  EUVL L 209, 10.8.2010, s. 19.

2

---

| 5.6.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 152/52 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 152/52

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS,

annettu 4 päivänä kesäkuuta 2013,

sellaisten kolmansien maiden luettelon laatimisesta, jotka varmistavat ihmisille tarkoitettujen lääkkeiden vaikuttaviin aineisiin sovellettavalla lainsäädännöllä ja vastaavilla valvonta- ja täytäntöönpanotoimenpiteillä unionin tasoa vastaavan kansanterveyden suojelun, annetun täytäntöönpanopäätöksen 2012/715/EU muuttamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2013/262/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon ihmisille tarkoitettuja lääkkeitä koskevista yhteisön säännöistä 6 päivänä marraskuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/83/EY (1) ja erityisesti sen 111 b artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Kolmas maa voi direktiivin 2001/83/EY 111 b artiklan 1 kohdan mukaisesti pyytää komissiota arvioimaan, voidaanko unioniin vietäviin vaikuttaviin aineisiin sovellettavalla kyseisen maan lainsäädännöllä ja vastaavilla valvonta- ja täytäntöönpanotoimenpiteillä varmistaa vastaavantasoinen kansanterveyden suojelu kuin unionissa, jotta maa voidaan sisällyttää sellaisten kolmansien maiden luetteloon, jotka varmistavat vastaavantasoisen kansanterveyden suojelun. |
| --- | --- |

(1)

Kolmas maa voi direktiivin 2001/83/EY 111 b artiklan 1 kohdan mukaisesti pyytää komissiota arvioimaan, voidaanko unioniin vietäviin vaikuttaviin aineisiin sovellettavalla kyseisen maan lainsäädännöllä ja vastaavilla valvonta- ja täytäntöönpanotoimenpiteillä varmistaa vastaavantasoinen kansanterveyden suojelu kuin unionissa, jotta maa voidaan sisällyttää sellaisten kolmansien maiden luetteloon, jotka varmistavat vastaavantasoisen kansanterveyden suojelun.

| (2) | Japani pyysi 6 päivänä joulukuuta 2012 päivätyllä kirjeellä sisällyttämistä luetteloon direktiivin 2001/83/EY 111 b artiklan 1 kohdan mukaisesti. Komission tekemä vastaavuuden arviointi vahvisti, että kyseisen artiklan vaatimukset täyttyvät. |
| --- | --- |

(2)

Japani pyysi 6 päivänä joulukuuta 2012 päivätyllä kirjeellä sisällyttämistä luetteloon direktiivin 2001/83/EY 111 b artiklan 1 kohdan mukaisesti. Komission tekemä vastaavuuden arviointi vahvisti, että kyseisen artiklan vaatimukset täyttyvät.

| (3) | Sellaisten kolmansien maiden luettelon laatimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/83/EY mukaisesti, jotka varmistavat ihmisille tarkoitettujen lääkkeiden vaikuttaviin aineisiin sovellettavalla lainsäädännöllä ja vastaavilla valvonta- ja täytäntöönpanotoimenpiteillä unionin tasoa vastaavan kansanterveyden suojelun, 22 päivänä marraskuuta 2012 annettua komission täytäntöönpanopäätöstä 2012/715/EU (2) olisi muutettava, |
| --- | --- |

(3)

Sellaisten kolmansien maiden luettelon laatimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/83/EY mukaisesti, jotka varmistavat ihmisille tarkoitettujen lääkkeiden vaikuttaviin aineisiin sovellettavalla lainsäädännöllä ja vastaavilla valvonta- ja täytäntöönpanotoimenpiteillä unionin tasoa vastaavan kansanterveyden suojelun, 22 päivänä marraskuuta 2012 annettua komission täytäntöönpanopäätöstä 2012/715/EU (2) olisi muutettava,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Korvataan täytäntöönpanopäätöksen 2012/715/EU liite tämän päätöksen liitteellä.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 4 päivänä kesäkuuta 2013.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

José Manuel BARROSO

---

(1)  EYVL L 311, 28.11.2001, s. 67.

1

(2)  EUVL L 325, 23.11.2012, s. 15.

2

---

LIITE

”LIITE

| Kolmas maa | Huomautukset |
| --- | --- |
| Australia | |
| Japani | |
| Sveitsi” | |

Kolmas maa

Huomautukset

Australia

Japani

Sveitsi”

---

5.6.2013

| 5.6.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 152/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 152/s3

---

HUOMAUTUS LUKIJALLE

Neuvoston asetus (EU) N:o 216/2013, annettu 7 päivänä maaliskuuta 2013, Euroopan unionin virallisen lehden sähköisestä julkaisemisesta

Euroopan unionin virallisen lehden sähköisestä julkaisemisesta 7 päivänä maaliskuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 216/2013 (EUVL L 69, 13.3.2013, s. 1) mukaisesti 1. heinäkuuta 2013 lähtien vain sähköisessä muodossa julkaistu virallinen lehti on todistusvoimainen, ja vain sillä on oikeusvaikutuksia.

Jos virallisen lehden sähköistä versiota ei ole mahdollista julkaista ennakoimattomien ja poikkeuksellisten olosuhteiden vuoksi, virallisen lehden painettu versio on todistusvoimainen, ja sillä on oikeusvaikutuksia asetuksen (EU) N:o 216/2013 3 artiklassa esitettyjen ehtojen ja edellytysten mukaisesti.

---