# Uradni list L 207/2013

| | ISSN 1977-0804
  doi:10.3000/19770804.L_2013.207.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 207 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 562. avgust 2013 |

ISSN 1977-0804

doi:10.3000/19770804.L_2013.207.slv

Uradni list

Evropske unije

L 207

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 562. avgust 2013

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) št. 727/2013 z dne 14. marca 2013 o spremembi Priloge II k Uredbi (EU) št. 1233/2011 Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi nekaterih smernic na področju uradno podprtih izvoznih kreditov | 1 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Delegirana uredba Komisije (EU) št. 727/2013 z dne 14. marca 2013 o spremembi Priloge II k Uredbi (EU) št. 1233/2011 Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi nekaterih smernic na področju uradno podprtih izvoznih kreditov

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 2.8.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 207/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 207/1

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 727/2013

z dne 14. marca 2013

o spremembi Priloge II k Uredbi (EU) št. 1233/2011 Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi nekaterih smernic na področju uradno podprtih izvoznih kreditov

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1233/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o uporabi nekaterih smernic na področju uradno podprtih izvoznih kreditov in o razveljavitvi odločb Sveta 2001/76/ES in 2001/77/ES (1), zlasti člena 2 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) št. 1233/2011 določa, da se smernice, vključene v Sporazum o uradno podprtih izvoznih kreditih („Sporazum“) v okviru Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj („OECD“), uporabljajo v Uniji, pri čemer je besedilo Sporazuma vključeno v Prilogo II k navedeni uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) št. 1233/2011 določa, da se smernice, vključene v Sporazum o uradno podprtih izvoznih kreditih („Sporazum“) v okviru Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj („OECD“), uporabljajo v Uniji, pri čemer je besedilo Sporazuma vključeno v Prilogo II k navedeni uredbi.

| (2) | Uredba (EU) št. 1233/2011 zahteva, da Komisija sprejme delegirane akte z namenom spreminjanja Priloge II, ki je potrebno zaradi sprememb smernic, o katerih se dogovorijo udeleženke Sporazuma. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (EU) št. 1233/2011 zahteva, da Komisija sprejme delegirane akte z namenom spreminjanja Priloge II, ki je potrebno zaradi sprememb smernic, o katerih se dogovorijo udeleženke Sporazuma.

| (3) | Udeleženke Sporazuma so se dogovorile o znatnem številu sprememb v primerjavi z različico Sporazuma, ki je vključena v Prilogo II k Uredbi (EU) št. 1233/2011. |
| --- | --- |

(3)

Udeleženke Sporazuma so se dogovorile o znatnem številu sprememb v primerjavi z različico Sporazuma, ki je vključena v Prilogo II k Uredbi (EU) št. 1233/2011.

| (4) | OECD je 27. avgusta 2012 objavila spremenjeno različico Sporazuma, v kateri se upoštevajo vse navedene spremembe in ki se uporablja od 1. septembra 2012. Navedene spremembe je primerno in potrebno vključiti v zakonodajo Unije. |
| --- | --- |

(4)

OECD je 27. avgusta 2012 objavila spremenjeno različico Sporazuma, v kateri se upoštevajo vse navedene spremembe in ki se uporablja od 1. septembra 2012. Navedene spremembe je primerno in potrebno vključiti v zakonodajo Unije.

| (5) | Uredbo (EU) št. 1233/2011 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(5)

Uredbo (EU) št. 1233/2011 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga II k Uredbi (EU) št. 1233/2011 se nadomesti z besedilom iz Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 14. marca 2013

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 326, 8.12.2011, str. 45.

1

---

PRILOGA

PRILOGA II

KAZALO

| POGLAVJE I: | SPLOŠNE DOLOČBE |
| --- | --- |

POGLAVJE I:

| 1. | NAMEN |
| --- | --- |

1.

| 2. | STATUS |
| --- | --- |

2.

| 3. | UDELEŽBA |
| --- | --- |

3.

| 4. | INFORMACIJE, NA VOLJO NEUDELEŽENKAM |
| --- | --- |

4.

| 5. | PODROČJE UPORABE |
| --- | --- |

5.

| 6. | SEKTORSKI DOGOVORI |
| --- | --- |

6.

| 7. | PROJEKTNO FINANCIRANJE |
| --- | --- |

7.

| 8. | ODPOVED |
| --- | --- |

8.

| 9. | SPREMLJANJE |
| --- | --- |

9.

| POGLAVJE II: | FINANČNI POGOJI ZA IZVOZNE KREDITE |
| --- | --- |

POGLAVJE II:

| 10. | POLOG, NAJVEČJA URADNA PODPORA IN LOKALNI STROŠKI |
| --- | --- |

10.

| 11. | RAZVRSTITEV DRŽAV GLEDE NA NAJDALJŠE ROKE ODPLAČEVANJA |
| --- | --- |

11.

| 12. | NAJDALJŠI ROKI ODPLAČEVANJA |
| --- | --- |

12.

| 13. | ROKI ODPLAČEVANJA ZA NEJEDRSKE ELEKTRARNE |
| --- | --- |

13.

| 14. | ODPLAČEVANJE GLAVNICE IN PLAČILO OBRESTI |
| --- | --- |

14.

| 15. | OBRESTNE MERE, PREMIJSKE STOPNJE IN DRUGI STROŠKI |
| --- | --- |

15.

| 16. | ROK VELJAVNOSTI ZA IZVOZNE KREDITE |
| --- | --- |

16.

| 17. | UKREPI ZA IZOGIBANJE ALI MINIMALIZACIJO IZGUB |
| --- | --- |

17.

| 18. | PRILAGAJANJE |
| --- | --- |

18.

| 19. | NAJNIŽJE FIKSNE OBRESTNE MERE Z URADNO FINANČNO PODPORO |
| --- | --- |

19.

| 20. | SESTAVA CIRR |
| --- | --- |

20.

| 21. | VELJAVNOST CIRR |
| --- | --- |

21.

| 22. | UPORABA CIRR |
| --- | --- |

22.

| 23. | PREMIJA ZA KREDITNO TVEGANJE |
| --- | --- |

23.

| 24. | NAJNIŽJE PREMIJSKE STOPNJE ZA KREDITNO TVEGANJE |
| --- | --- |

24.

| 25. | RAZVRŠČANJE DRŽAV GLEDE NA NJIHOVO TVEGANJE |
| --- | --- |

25.

| 26. | OCENA TVEGANJA DRŽAVNIH POSOJILOJEMALCEV |
| --- | --- |

26.

| 27. | RAZVRŠČANJE KUPCEV GLEDE NA TVEGANJE |
| --- | --- |

27.

| 28. | RAZVRSTITEV MULTILATERALNIH IN REGIONALNIH INSTITUCIJ |
| --- | --- |

28.

| 29. | ODSTOTEK IN KVALITETA URADNEGA KRITJA IZVOZNIH KREDITOV |
| --- | --- |

29.

| 30. | TEHNIKE ZA ZMANJŠANJE TVEGANJA DRŽAVE |
| --- | --- |

30.

| 31. | IZBOLJŠAVE KREDITNEGA TVEGANJA KUPCA |
| --- | --- |

31.

| 32. | PREGLED VELJAVNOSTI NAJNIŽJIH PREMIJSKIH STOPENJ ZA KREDITNO TVEGANJE |
| --- | --- |

32.

| POGLAVJE III: | DOLOČBE ZA VEZANO POMOČ |
| --- | --- |

POGLAVJE III:

| 33. | SPLOŠNA NAČELA |
| --- | --- |

33.

| 34. | OBLIKE VEZANE POMOČI |
| --- | --- |

34.

| 35. | MEŠANO FINANCIRANJE |
| --- | --- |

35.

| 36. | UPRAVIČENOST DRŽAVE DO VEZANE POMOČI |
| --- | --- |

36.

| 37. | UPRAVIČENOST PROJEKTA |
| --- | --- |

37.

| 38. | NAJNIŽJA RAVEN KONCESIVNOSTI |
| --- | --- |

38.

| 39. | IZJEME OD UPRAVIČENOSTI DRŽAVE ALI PROJEKTA DO VEZANE POMOČI |
| --- | --- |

39.

| 40. | IZRAČUN RAVNI KONCESIVNOSTI VEZANE POMOČI |
| --- | --- |

40.

| 41. | ROK VELJAVNOSTI VEZANE POMOČI |
| --- | --- |

41.

| 42. | PRILAGAJANJE |
| --- | --- |

42.

| POGLAVJE IV: | POSTOPKI |
| --- | --- |

POGLAVJE IV:

| ODDELEK 1: | SKUPNI POSTOPKI ZA IZVOZNE KREDITE IN POMOČ, POVEZANO S TRGOVINO |
| --- | --- |

ODDELEK 1:

| 43. | OBVESTILA |
| --- | --- |

43.

| 44. | INFORMACIJE O URADNI POMOČI |
| --- | --- |

44.

| 45. | POSTOPKI PRILAGAJANJA |
| --- | --- |

45.

| 46. | POSEBNA POSVETOVANJA |
| --- | --- |

46.

| ODDELEK 2: | POSTOPKI ZA IZVOZNE KREDITE |
| --- | --- |

ODDELEK 2:

| 47. | PREDHODNO OBVESTILO Z RAZPRAVO |
| --- | --- |

47.

| 48. | PREDHODNO OBVESTILO |
| --- | --- |

48.

| ODDELEK 3: | POSTOPKI ZA POMOČ, POVEZANO S TRGOVINO |
| --- | --- |

ODDELEK 3:

| 49. | PREDHODNO OBVESTILO |
| --- | --- |

49.

| 50. | TAKOJŠNJE OBVESTILO |
| --- | --- |

50.

| ODDELEK 4: | POSVETOVALNI POSTOPKI ZA VEZANO POMOČ |
| --- | --- |

ODDELEK 4:

| 51. | NAMEN POSVETOVANJ |
| --- | --- |

51.

| 52. | OBSEG IN ČASOVNA RAZPOREDITEV POSVETOVANJ |
| --- | --- |

52.

| 53. | IZID POSVETOVANJ |
| --- | --- |

53.

| ODDELEK 5: | IZMENJAVA INFORMACIJ ZA IZVOZNE KREDITE IN POMOČ, POVEZANO S TRGOVINO |
| --- | --- |

ODDELEK 5:

| 54. | KONTAKTNE TOČKE |
| --- | --- |

54.

| 55. | OBSEG POIZVEDB |
| --- | --- |

55.

| 56. | OBSEG ODGOVOROV |
| --- | --- |

56.

| 57. | USTNA POSVETOVANJA |
| --- | --- |

57.

| 58. | POSTOPKI IN OBLIKA POENOTENIH POSEBNIH DOGOVOROV |
| --- | --- |

58.

| 59. | ODZIVI NA PREDLOGE ZA POENOTENE POSEBNE DOGOVORE |
| --- | --- |

59.

| 60. | SPREJETJE POENOTENIH POSEBNIH DOGOVOROV |
| --- | --- |

60.

| 61. | NESOGLASJE O POENOTENIH POSEBNIH DOGOVORIH |
| --- | --- |

61.

| 62. | DATUM ZAČETKA VELJAVNOSTI POENOTENEGA POSEBNEGA DOGOVORA |
| --- | --- |

62.

| 63. | VELJAVNOST POENOTENIH POSEBNIH DOGOVOROV |
| --- | --- |

63.

| ODDELEK 6: | IZVEDBENE DOLOČBE ZA SPOROČANJE NAJNIŽJIH OBRESTNIH MER (CIRR) |
| --- | --- |

ODDELEK 6:

| 64. | SPOROČANJE NAJNIŽJIH OBRESTNIH MER |
| --- | --- |

64.

| 65. | DATUM ZAČETKA VELJAVNOSTI ZA UPORABO OBRESTNIH MER |
| --- | --- |

65.

| 66. | TAKOJŠNJE SPREMEMBE OBRESTNIH MER |
| --- | --- |

66.

| ODDELEK 7: | PREGLEDI |
| --- | --- |

ODDELEK 7:

| 67. | REDNI PREGLED SPORAZUMA |
| --- | --- |

67.

| 68. | PREGLED NAJNIŽJIH OBRESTNIH MER |
| --- | --- |

68.

| 69. | PREGLED NAJNIŽJIH PREMIJSKIH STOPENJ IN S TEM POVEZANIH VPRAŠANJ |
| --- | --- |

69.

| PRILOGA I – | SEKTORSKI DOGOVOR O IZVOZNIH KREDITIH ZA LADJE |
| --- | --- |

PRILOGA I –

| PRILOGA II – | SEKTORSKI DOGOVOR O IZVOZNIH KREDITIH ZA JEDRSKE ELEKTRARNE |
| --- | --- |

PRILOGA II –

| PRILOGA III – | SEKTORSKI DOGOVOR O IZVOZNIH KREDITIH ZA CIVILNE ZRAKOPLOVE |
| --- | --- |

PRILOGA III –

| PRILOGA IV – | SEKTORSKI DOGOVOR O IZVOZNIH KREDITIH ZA OBNOVLJIVE VIRE ENERGIJE, BLAŽITEV PODNEBNIH SPREMEMB IN VODNE PROJEKTE |
| --- | --- |

PRILOGA IV –

| PRILOGA V – | INFORMACIJE, KI JIH JE TREBA VKLJUČITI V OBVESTILA |
| --- | --- |

PRILOGA V –

| PRILOGA VI – | IZRAČUN NAJNIŽJIH PREMIJSKIH STOPENJ |
| --- | --- |

PRILOGA VI –

| PRILOGA VII – | MERILA IN POGOJI, KI UREJAJO UPORABO GARANCIJE VRAČILA TRETJE STRANI IN RAZVRŠČANJA MULTILATERALNIH ALI REGIONALNIH INSTITUCIJ |
| --- | --- |

PRILOGA VII –

| PRILOGA VIII – | MERILA IN POGOJI, KI UREJAJO UPORABO TEHNIK ZA ZMANJŠANJE TVEGANJA DRŽAVE IN IZBOLJŠAV KREDITNEGA TVEGANJA KUPCA |
| --- | --- |

PRILOGA VIII –

| PRILOGA IX – | KONTROLNI SEZNAM RAZVOJNE KAKOVOSTI |
| --- | --- |

PRILOGA IX –

| PRILOGA X – | DOLOČBE IN POGOJI, KI SE UPORABLJAJO ZA TRANSAKCIJE PROJEKTNEGA FINANCIRANJA |
| --- | --- |

PRILOGA X –

| PRILOGA XI – | SEZNAM OPREDELITEV POJMOV |
| --- | --- |

PRILOGA XI –

| PRILOGA XII – | KVALITATIVNI OPISI KATEGORIJ TVEGANJA KUPCA |
| --- | --- |

PRILOGA XII –

| PRILOGA XIII – | TRŽNE REFERENČNE VREDNOSTI ZA TRANSAKCIJE V DRŽAVAH KATEGORIJE NIČ |
| --- | --- |

PRILOGA XIII –

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

1.   NAMEN

| a) | Glavni namen Sporazuma o uradno podprtih izvoznih kreditih („Sporazum“) je zagotoviti okvir za pravilno uporabo uradno podprtih izvoznih kreditov. |
| --- | --- |

a)

Glavni namen Sporazuma o uradno podprtih izvoznih kreditih („Sporazum“) je zagotoviti okvir za pravilno uporabo uradno podprtih izvoznih kreditov.

| b) | Cilj tega sporazuma je spodbujati enake konkurenčne pogoje za uradno podporo, kot je opredeljeno v členu 5(a), da se spodbudi konkurenca med izvozniki, ki bi temeljila na kakovosti in ceni izvoženega blaga in storitev, ne pa na najugodnejših uradno podprtih finančnih pogojih. |
| --- | --- |

b)

Cilj tega sporazuma je spodbujati enake konkurenčne pogoje za uradno podporo, kot je opredeljeno v členu 5(a), da se spodbudi konkurenca med izvozniki, ki bi temeljila na kakovosti in ceni izvoženega blaga in storitev, ne pa na najugodnejših uradno podprtih finančnih pogojih.

2.   STATUS

Sporazum, pripravljen v okviru OECD, je bil sklenjen aprila 1978 za nedoločen čas. Gre za neformalen prijateljski sporazum med udeleženkami; Sporazum ni pravni akt OECD (1) , čeprav mu Sekretariat OECD („Sekretariat“) zagotavlja upravno podporo.

3.   UDELEŽBA

Obstoječe udeleženke Sporazuma so: Avstralija, Kanada, Evropska unija, Japonska, Koreja, Nova Zelandija, Norveška, Švica in Združene države Amerike. Obstoječe udeleženke lahko druge države članice in nečlanice OECD povabijo, da postanejo udeleženke.

4.   INFORMACIJE, NA VOLJO NEUDELEŽENKAM

| a) | Udeleženke se zavežejo, da bodo z neudeleženkami delile informacije o obvestilih, povezanih z uradno podporo, kot je določeno v členu 5(a). |
| --- | --- |

a)

Udeleženke se zavežejo, da bodo z neudeleženkami delile informacije o obvestilih, povezanih z uradno podporo, kot je določeno v členu 5(a).

| b) | Udeleženka na podlagi vzajemnosti odgovori na zahtevo neudeleženke v konkurenčnih razmerah o finančnih pogojih, ki jih ponuja za svojo uradno podporo, kakor bi odgovorila na zahtevo udeleženke. |
| --- | --- |

b)

Udeleženka na podlagi vzajemnosti odgovori na zahtevo neudeleženke v konkurenčnih razmerah o finančnih pogojih, ki jih ponuja za svojo uradno podporo, kakor bi odgovorila na zahtevo udeleženke.

5.   PODROČJE UPORABE

Sporazum se uporablja za vso uradno podporo za izvoz blaga in/ali storitev, ki jo zagotavlja vlada ali je zagotovljena v njenem imenu, vključno s finančnimi najemi z roki odplačevanja dve leti ali več.

| a) | Uradna podpora se lahko zagotovi v različnih oblikah:






  1) | garancija ali zavarovanje izvoznih kreditov (čisto kritje), |
| --- | --- | --- |

a)

Uradna podpora se lahko zagotovi v različnih oblikah:

1)

garancija ali zavarovanje izvoznih kreditov (čisto kritje),

| 2) | uradna finančna podpora:






  — | neposredni kredit/financiranje in refinanciranje ali |
| --- | --- | --- |

2)

uradna finančna podpora:

—

neposredni kredit/financiranje in refinanciranje ali

| — | subvencioniranje obrestnih mer, |
| --- | --- |

—

subvencioniranje obrestnih mer,

| 3) | katera koli kombinacija zgoraj navedenih oblik. |
| --- | --- |

3)

katera koli kombinacija zgoraj navedenih oblik.

| b) | Sporazum se uporablja za vezano pomoč; postopki, določeni v poglavju IV, se uporabljajo tudi za nevezano pomoč v zvezi s trgovino. |
| --- | --- |

b)

Sporazum se uporablja za vezano pomoč; postopki, določeni v poglavju IV, se uporabljajo tudi za nevezano pomoč v zvezi s trgovino.

| c) | Sporazum se ne uporablja za izvoz vojaške opreme in kmetijskih proizvodov. |
| --- | --- |

c)

Sporazum se ne uporablja za izvoz vojaške opreme in kmetijskih proizvodov.

| d) | Uradna podpora se ne dodeli, če obstajajo jasni dokazi, da je bila pogodba sklenjena s kupcem v državi, ki ni končna namembna država blaga, in izključno zato, da se pridobi ugodnejši rok vračila. |
| --- | --- |

d)

Uradna podpora se ne dodeli, če obstajajo jasni dokazi, da je bila pogodba sklenjena s kupcem v državi, ki ni končna namembna država blaga, in izključno zato, da se pridobi ugodnejši rok vračila.

6.   SEKTORSKI DOGOVORI

| a) | Naslednji sektorski dogovori so del Sporazuma:






  — | ladje (Priloga I), |
| --- | --- | --- |

a)

Naslednji sektorski dogovori so del Sporazuma:

—

ladje (Priloga I),

| — | jedrske elektrarne (Priloga II), |
| --- | --- |

—

jedrske elektrarne (Priloga II),

| — | civilni zrakoplovi (Priloga III), |
| --- | --- |

—

civilni zrakoplovi (Priloga III),

| — | obnovljivi viri energije in vodni projekti (Priloga IV). |
| --- | --- |

—

obnovljivi viri energije in vodni projekti (Priloga IV).

| b) | Udeleženka sektorskega dogovora sme uporabljati njegove določbe za uradno podporo izvoza blaga in/ali storitev, ki jih zajema ta sektorski dogovor. Če sektorski dogovor ne vključuje določbe, ki ustreza določbi Sporazuma, udeleženka sektorskega dogovora uporabi določbo Sporazuma. |
| --- | --- |

b)

Udeleženka sektorskega dogovora sme uporabljati njegove določbe za uradno podporo izvoza blaga in/ali storitev, ki jih zajema ta sektorski dogovor. Če sektorski dogovor ne vključuje določbe, ki ustreza določbi Sporazuma, udeleženka sektorskega dogovora uporabi določbo Sporazuma.

7.   PROJEKTNO FINANCIRANJE

| a) | Udeleženke lahko uporabijo pogoje, navedene v Prilogi X za izvoz blaga in/ali storitev za transakcije, ki izpolnjujejo merila, navedena v Dodatku 1 Priloge X. |
| --- | --- |

a)

Udeleženke lahko uporabijo pogoje, navedene v Prilogi X za izvoz blaga in/ali storitev za transakcije, ki izpolnjujejo merila, navedena v Dodatku 1 Priloge X.

| b) | Odstavek (a) se uporablja za izvoz blaga in storitev, zajetih v sektorskem dogovoru o izvoznih kreditih za jedrske elektrarne in v sektorskem dogovoru o izvoznih kreditih za obnovljive vire energije in vodne projekte. |
| --- | --- |

b)

Odstavek (a) se uporablja za izvoz blaga in storitev, zajetih v sektorskem dogovoru o izvoznih kreditih za jedrske elektrarne in v sektorskem dogovoru o izvoznih kreditih za obnovljive vire energije in vodne projekte.

| c) | Odstavek (a) se ne uporablja za izvoz blaga in storitev, zajetih v sektorskem dogovoru o izvoznih kreditih za civilne zrakoplove ali v sektorskem dogovoru o izvoznih kreditih za ladje. |
| --- | --- |

c)

Odstavek (a) se ne uporablja za izvoz blaga in storitev, zajetih v sektorskem dogovoru o izvoznih kreditih za civilne zrakoplove ali v sektorskem dogovoru o izvoznih kreditih za ladje.

8.   ODPOVED

Udeleženka lahko odpove Sporazum s pisnim obvestilom Sekretariatu, pri čemer uporabi sredstva za takojšnjo komunikacijo, npr. računalniški informacijski sistem OECD (OLIS). Odpoved začne veljati 180 koledarskih dni po dnevu, ko Sekretariat prejme obvestilo.

9.   SPREMLJANJE

Sekretariat spremlja izvajanje Sporazuma.

POGLAVJE II

FINANČNI POGOJI ZA IZVOZNE KREDITE

Finančni pogoji za izvozne kredite zajemajo vse določbe, navedene v tem poglavju, in se medsebojno berejo.

Sporazum določa omejitve pogojev za izvozne kredite, ki so lahko uradno podprti. Udeleženke se zavedajo, da se za nekatere trgovinske ali industrijske sektorje uporabljajo bolj restriktivni finančni pogoji od tistih iz Sporazuma. Udeleženke morajo še naprej spoštovati take finančne pogoje, zlasti načelo, v skladu s katerim rok odplačevanja ne presega življenjske dobe blaga.

10.   POLOG, NAJVEČJA URADNA PODPORA IN LOKALNI STROŠKI

| a) | Udeleženke zahtevajo od kupcev blaga in storitev, ki so predmet uradne podpore, da opravijo polog v višini najmanj 15 % pogodbene vrednosti izvoza na začetni datum kredita ali pred njim, kakor je določeno v Prilogi XI. Pri odmeri pologa se lahko pogodbena vrednost izvoza sorazmerno zmanjša, če posel vključuje blago in storitve iz tretje države, za katere ne velja uradna podpora. Financiranje/zavarovanje 100 % premije je dovoljeno. Premija je lahko vključena v pogodbeno vrednost izvoza ali ne. Zadržana plačila, opravljena po začetnem datumu kredita, se v tem kontekstu ne štejejo za polog. |
| --- | --- |

a)

Udeleženke zahtevajo od kupcev blaga in storitev, ki so predmet uradne podpore, da opravijo polog v višini najmanj 15 % pogodbene vrednosti izvoza na začetni datum kredita ali pred njim, kakor je določeno v Prilogi XI. Pri odmeri pologa se lahko pogodbena vrednost izvoza sorazmerno zmanjša, če posel vključuje blago in storitve iz tretje države, za katere ne velja uradna podpora. Financiranje/zavarovanje 100 % premije je dovoljeno. Premija je lahko vključena v pogodbeno vrednost izvoza ali ne. Zadržana plačila, opravljena po začetnem datumu kredita, se v tem kontekstu ne štejejo za polog.

| b) | Uradna pomoč za taka plačila pologa je mogoča le v obliki zavarovanja ali garancij, tj. čistega kritja za običajna predkreditna tveganja. |
| --- | --- |

b)

Uradna pomoč za taka plačila pologa je mogoča le v obliki zavarovanja ali garancij, tj. čistega kritja za običajna predkreditna tveganja.

| c) | Z izjemo določb odstavkov (b) in (d) udeleženke ne smejo zagotoviti uradne podpore, ki presega 85 % pogodbene vrednosti izvoza, vključno z dobavo tretje države, vendar brez lokalnih stroškov. |
| --- | --- |

c)

Z izjemo določb odstavkov (b) in (d) udeleženke ne smejo zagotoviti uradne podpore, ki presega 85 % pogodbene vrednosti izvoza, vključno z dobavo tretje države, vendar brez lokalnih stroškov.

| d) | Udeleženke lahko zagotovijo uradno podporo za lokalne stroške, pod pogojem, da:






  1) | uradna podpora, zagotovljena za lokalne stroške, ne presega 30 % pogodbene vrednosti izvoza; |
| --- | --- | --- |

d)

Udeleženke lahko zagotovijo uradno podporo za lokalne stroške, pod pogojem, da:

1)

uradna podpora, zagotovljena za lokalne stroške, ne presega 30 % pogodbene vrednosti izvoza;

| 2) | se podpora ne zagotavlja pod pogoji, ki so ugodnejši/manj restriktivni od pogojev, dogovorjenih za povezani izvoz; |
| --- | --- |

2)

se podpora ne zagotavlja pod pogoji, ki so ugodnejši/manj restriktivni od pogojev, dogovorjenih za povezani izvoz;

| 3) | kadar uradna podpora za lokalne stroške presega 15 % pogodbene vrednosti izvoza, se za tako uradno podporo zahteva predhodno obvestilo v skladu s členom 48, v katerem je navedena vrsta podprtih lokalnih stroškov. |
| --- | --- |

3)

kadar uradna podpora za lokalne stroške presega 15 % pogodbene vrednosti izvoza, se za tako uradno podporo zahteva predhodno obvestilo v skladu s členom 48, v katerem je navedena vrsta podprtih lokalnih stroškov.

11.   RAZVRSTITEV DRŽAV GLEDE NA NAJDALJŠE ROKE ODPLAČEVANJA

| a) | Države kategorije I so države OECD z visokim dohodkom na prebivalca (2). Vse druge države so v kategoriji II. |
| --- | --- |

a)

Države kategorije I so države OECD z visokim dohodkom na prebivalca (2). Vse druge države so v kategoriji II.

| b) | Pri razvrščanju držav se uporabljajo naslednja operativna merila in postopki:






  1) | Razvrstitev za namene Sporazuma se določi glede na BND na prebivalca po izračunih Svetovne banke, ki so namenjeni njeni razvrstitvi držav posojilojemalk. |
| --- | --- | --- |

b)

Pri razvrščanju držav se uporabljajo naslednja operativna merila in postopki:

1)

Razvrstitev za namene Sporazuma se določi glede na BND na prebivalca po izračunih Svetovne banke, ki so namenjeni njeni razvrstitvi držav posojilojemalk.

| 2) | Kadar Svetovna banka nima dovolj informacij za objavo podatkov o BND na prebivalca, je pozvana, da oceni, ali BND zadevne države na prebivalca presega trenutni prag ali pa ga ne dosega. Država je razvrščena glede na oceno, razen če se udeleženke odločijo, da bodo ravnale drugače. |
| --- | --- |

2)

Kadar Svetovna banka nima dovolj informacij za objavo podatkov o BND na prebivalca, je pozvana, da oceni, ali BND zadevne države na prebivalca presega trenutni prag ali pa ga ne dosega. Država je razvrščena glede na oceno, razen če se udeleženke odločijo, da bodo ravnale drugače.

| 3) | Če je država ponovno razvrščena v skladu s členom 11(a), začne ponovna razvrstitev veljati dva tedna po tem, ko Sekretariat o zaključkih, dobljenih na podlagi zgoraj navedenih podatkov Svetovne banke, obvesti vse udeleženke. |
| --- | --- |

3)

Če je država ponovno razvrščena v skladu s členom 11(a), začne ponovna razvrstitev veljati dva tedna po tem, ko Sekretariat o zaključkih, dobljenih na podlagi zgoraj navedenih podatkov Svetovne banke, obvesti vse udeleženke.

| 4) | Kadar Svetovna banka spremeni številke, se take spremembe v zvezi s Sporazumom ne upoštevajo. Kljub temu pa se lahko razvrstitev države spremeni s sprejetjem poenotenega posebnega dogovora, pri čemer bi udeleženke ugodno ocenile spremembo zaradi napak in opustitev v številkah, ki bi bile naknadno priznane v koledarskem letu, v katerem je Sekretariat številke prvotno razdelil. |
| --- | --- |

4)

Kadar Svetovna banka spremeni številke, se take spremembe v zvezi s Sporazumom ne upoštevajo. Kljub temu pa se lahko razvrstitev države spremeni s sprejetjem poenotenega posebnega dogovora, pri čemer bi udeleženke ugodno ocenile spremembo zaradi napak in opustitev v številkah, ki bi bile naknadno priznane v koledarskem letu, v katerem je Sekretariat številke prvotno razdelil.

| c) | Država je lahko uvrščena v drugo kategorijo šele po tem, ko je bila v isti kategoriji, v katero jo je uvrstila Svetovna banka, dve zaporedni leti. |
| --- | --- |

c)

Država je lahko uvrščena v drugo kategorijo šele po tem, ko je bila v isti kategoriji, v katero jo je uvrstila Svetovna banka, dve zaporedni leti.

12.   NAJDALJŠI ROKI ODPLAČEVANJA

Brez poseganja v člen 13 se najdaljši rok odplačevanja spreminja v skladu z razvrstitvijo po namembnih državah, določenih po merilih iz člena 11.

| a) | Za države kategorije I je najdaljši rok odplačevanja pet let z možnostjo dogovora za osem let in pol, če se upoštevajo postopki za predhodno uradno obvestilo, navedeni v členu 48. |
| --- | --- |

a)

Za države kategorije I je najdaljši rok odplačevanja pet let z možnostjo dogovora za osem let in pol, če se upoštevajo postopki za predhodno uradno obvestilo, navedeni v členu 48.

| b) | Za države kategorije II je najdaljši rok odplačevanja deset let. |
| --- | --- |

b)

Za države kategorije II je najdaljši rok odplačevanja deset let.

| c) | Če pogodba zajema več kot eno namembno državo, si morajo udeleženke prizadevati za vzpostavitev poenotenega posebnega dogovora za doseganje soglasja o ustreznih rokih v skladu s postopki iz členov 58 do 63.2.Letno določa Svetovna banka glede na BND na prebivalca. |
| --- | --- |

c)

Če pogodba zajema več kot eno namembno državo, si morajo udeleženke prizadevati za vzpostavitev poenotenega posebnega dogovora za doseganje soglasja o ustreznih rokih v skladu s postopki iz členov 58 do 63.2.Letno določa Svetovna banka glede na BND na prebivalca.

13.   ROKI ODPLAČEVANJA ZA NEJEDRSKE ELEKTRARNE

| a) | Za nejedrske elektrarne je najdaljši rok odplačevanja 12 let. Če se udeleženka namerava potegovati za rok odplačevanja, daljši od roka iz člena 12, mora predložiti predhodno uradno obvestilo v skladu s postopkom iz člena 48. |
| --- | --- |

a)

Za nejedrske elektrarne je najdaljši rok odplačevanja 12 let. Če se udeleženka namerava potegovati za rok odplačevanja, daljši od roka iz člena 12, mora predložiti predhodno uradno obvestilo v skladu s postopkom iz člena 48.

| b) | Nejedrske elektrarne so celotne elektrarne ali njihovi deli, ki jih ne napaja jedrska energija; vključujejo vse sestavne dele, opremo, materiale in storitve (vključno z usposabljanjem osebja), ki so neposredno potrebni za zgraditev in zagon takih nejedrskih elektrarn. To ne zajema postavk, za katere je običajno odgovoren kupec, zlasti stroškov, povezanih s posegi v prostor, cestami, gradbenimi naselji, elektroenergetskimi vodi, ranžirno postajo in vodovodnim omrežjem zunaj meja lokacije elektrarne, ter stroškov, ki izvirajo iz postopkov za pridobivanje uradnih dovoljenj v državi kupca (npr. lokacijskih dovoljenj, gradbenih dovoljenj, dovoljenj za polnitev z gorivom), razen naslednjega:






  1) | v primerih, ko je kupec ranžirne postaje enak kupcu elektrarne, je najdaljši rok odplačevanja za prvotno ranžirno postajo enak roku za nejedrsko elektrarno (tj. 12 let), in |
| --- | --- | --- |

b)

Nejedrske elektrarne so celotne elektrarne ali njihovi deli, ki jih ne napaja jedrska energija; vključujejo vse sestavne dele, opremo, materiale in storitve (vključno z usposabljanjem osebja), ki so neposredno potrebni za zgraditev in zagon takih nejedrskih elektrarn. To ne zajema postavk, za katere je običajno odgovoren kupec, zlasti stroškov, povezanih s posegi v prostor, cestami, gradbenimi naselji, elektroenergetskimi vodi, ranžirno postajo in vodovodnim omrežjem zunaj meja lokacije elektrarne, ter stroškov, ki izvirajo iz postopkov za pridobivanje uradnih dovoljenj v državi kupca (npr. lokacijskih dovoljenj, gradbenih dovoljenj, dovoljenj za polnitev z gorivom), razen naslednjega:

1)

v primerih, ko je kupec ranžirne postaje enak kupcu elektrarne, je najdaljši rok odplačevanja za prvotno ranžirno postajo enak roku za nejedrsko elektrarno (tj. 12 let), in

| 2) | najdaljši rok odplačevanja za elektronapajalne postaje, transformatorje in prenosne vode z najmanjšim pragom napetosti 100 kV je enak roku za nejedrske elektrarne. |
| --- | --- |

2)

najdaljši rok odplačevanja za elektronapajalne postaje, transformatorje in prenosne vode z najmanjšim pragom napetosti 100 kV je enak roku za nejedrske elektrarne.

14.   ODPLAČEVANJE GLAVNICE IN PLAČILO OBRESTI

| a) | Glavnica izvoznega kredita se odplačuje v enakih obrokih. |
| --- | --- |

a)

Glavnica izvoznega kredita se odplačuje v enakih obrokih.

| b) | Glavnica in obresti se odplačujejo največ na vsakih šest mesecev, pri čemer se prvi obrok glavnice in obresti plačajo najpozneje šest mesecev po datumu začetka kredita. |
| --- | --- |

b)

Glavnica in obresti se odplačujejo največ na vsakih šest mesecev, pri čemer se prvi obrok glavnice in obresti plačajo najpozneje šest mesecev po datumu začetka kredita.

| c) | Za izvozne kredite, zagotovljene za podporo lizingu, se lahko namesto enakih odplačil glavnice, kot je določeno v odstavku (a), uporabijo enaka odplačila glavnice in obresti skupaj. |
| --- | --- |

c)

Za izvozne kredite, zagotovljene za podporo lizingu, se lahko namesto enakih odplačil glavnice, kot je določeno v odstavku (a), uporabijo enaka odplačila glavnice in obresti skupaj.

| d) | Izjemoma in v ustrezno utemeljenih primerih se lahko izvozni krediti zagotovijo pod pogoji, ki so drugačni od pogojev iz odstavkov (a) do (c) zgoraj. Zagotovitev take podpore se pojasni z neravnovesjem v časovni razporeditvi sredstev, s katerimi razpolaga dolžnik, in profila servisiranja dolgov, ki je na voljo na podlagi enakega, polletnega razporeda odplačevanja, ter izpolnjuje naslednja merila:






  1) | enkratno odplačilo glavnice ali vrsta plačil glavnice v šestmesečnem obdobju ne presega 25 % glavnice kredita; |
| --- | --- | --- |

d)

Izjemoma in v ustrezno utemeljenih primerih se lahko izvozni krediti zagotovijo pod pogoji, ki so drugačni od pogojev iz odstavkov (a) do (c) zgoraj. Zagotovitev take podpore se pojasni z neravnovesjem v časovni razporeditvi sredstev, s katerimi razpolaga dolžnik, in profila servisiranja dolgov, ki je na voljo na podlagi enakega, polletnega razporeda odplačevanja, ter izpolnjuje naslednja merila:

1)

enkratno odplačilo glavnice ali vrsta plačil glavnice v šestmesečnem obdobju ne presega 25 % glavnice kredita;

| 2) | glavnica se odplačuje največ na vsakih 12 mesecev. Prvo odplačilo glavnice se izvede najpozneje 12 mesecev po začetnem datumu kredita, pri čemer je treba v enakem času odplačati tudi najmanj 2 % glavnice kredita; |
| --- | --- |

2)

glavnica se odplačuje največ na vsakih 12 mesecev. Prvo odplačilo glavnice se izvede najpozneje 12 mesecev po začetnem datumu kredita, pri čemer je treba v enakem času odplačati tudi najmanj 2 % glavnice kredita;

| 3) | obresti se plačajo najmanj vsakih 12 mesecev, pri čemer mora biti prvo plačilo izvedeno najpozneje šest mesecev po začetnem datumu kredita; |
| --- | --- |

3)

obresti se plačajo najmanj vsakih 12 mesecev, pri čemer mora biti prvo plačilo izvedeno najpozneje šest mesecev po začetnem datumu kredita;

| 4) | najdaljše tehtano povprečno obdobje odplačevanja ne sme presegati:






  — | za transakcije z državnimi kupci (ali z državno garancijo vračila) štiri leta in pol za transakcije v državah kategorije I ter pet let in tri mesece za države kategorije II; |
| --- | --- | --- |

4)

najdaljše tehtano povprečno obdobje odplačevanja ne sme presegati:

—

za transakcije z državnimi kupci (ali z državno garancijo vračila) štiri leta in pol za transakcije v državah kategorije I ter pet let in tri mesece za države kategorije II;

| — | za transakcije z nedržavnimi kupci (in brez državne garancije vračila) pet let za države kategorije I in šest let za države kategorije II; |
| --- | --- |

—

za transakcije z nedržavnimi kupci (in brez državne garancije vračila) pet let za države kategorije I in šest let za države kategorije II;

| — | ne glede na določbe iz predhodnih dveh alinej, šest let in tri mesece za transakcije, ki vključujejo podporo za nejedrske elektrarne v skladu s členom 13; |
| --- | --- |

—

ne glede na določbe iz predhodnih dveh alinej, šest let in tri mesece za transakcije, ki vključujejo podporo za nejedrske elektrarne v skladu s členom 13;

| 5) | v skladu s členom 48 udeleženka pošlje predhodno uradno obvestilo, s katerim pojasnjuje razloge za nezagotavljanje podpore v skladu z odstavki (a) do (c). |
| --- | --- |

5)

v skladu s členom 48 udeleženka pošlje predhodno uradno obvestilo, s katerim pojasnjuje razloge za nezagotavljanje podpore v skladu z odstavki (a) do (c).

| (e) | Po začetnem datumu kredita se obresti ne kapitalizirajo. |
| --- | --- |

(e)

Po začetnem datumu kredita se obresti ne kapitalizirajo.

15.   OBRESTNE MERE, PREMIJSKE STOPNJE IN DRUGI STROŠKI

| a) | Obresti izključujejo:






  1) | kakršna koli plačila premij ali drugih stroškov za zavarovanje ali garancijo dobaviteljskih kreditov ali finančnih kreditov; |
| --- | --- | --- |

a)

Obresti izključujejo:

1)

kakršna koli plačila premij ali drugih stroškov za zavarovanje ali garancijo dobaviteljskih kreditov ali finančnih kreditov;

| 2) | kakršna koli druga plačila bančnih stroškov ali provizij v zvezi z izvoznim kreditom, razen letnih ali polletnih bančnih stroškov, ki jih je treba plačevati ves čas trajanja odplačevanja kredita, in |
| --- | --- |

2)

kakršna koli druga plačila bančnih stroškov ali provizij v zvezi z izvoznim kreditom, razen letnih ali polletnih bančnih stroškov, ki jih je treba plačevati ves čas trajanja odplačevanja kredita, in

| 3) | odbitne davke, ki jih naloži država uvoznica. |
| --- | --- |

3)

odbitne davke, ki jih naloži država uvoznica.

| b) | Kadar se uradna podpora dodeli z neposrednimi krediti/financiranjem ali refinanciranjem, se lahko premija prišteje nominalni vrednosti obrestne mere ali pa se lahko šteje kot ločen strošek; obe sestavini je treba ločeno navesti udeleženkam. |
| --- | --- |

b)

Kadar se uradna podpora dodeli z neposrednimi krediti/financiranjem ali refinanciranjem, se lahko premija prišteje nominalni vrednosti obrestne mere ali pa se lahko šteje kot ločen strošek; obe sestavini je treba ločeno navesti udeleženkam.

16.   ROK VELJAVNOSTI ZA IZVOZNE KREDITE

Finančni pogoji za posamezen izvozni kredit ali kreditno linijo, razen roka veljavnosti za komercialne referenčne obrestne mere (Commercial Interest Reference Rates – CIRR) iz člena 21, se ne smejo določiti za več kot šest mesecev pred zadnjo obveznostjo.

17.   UKREPI ZA IZOGIBANJE ALI MINIMALIZACIJO IZGUB

Sporazum organom za zavarovanje izvoznih kreditov ali finančnim ustanovam ne preprečuje, da bi dali soglasje za manj restriktivne pogoje od tistih, ki jih predvideva Sporazum, če se taki ukrepi sprejmejo po sklenitvi pogodbe (ko dogovor o izvoznem kreditu in spremljajoči dokumenti že začnejo veljati) in kadar je njihov namen izključno ta, da bi se izognili ali čim bolj zmanjšali izgubo zaradi dogodkov, ki bi lahko povzročili neplačilo ali nastanek zavarovalnega primera.

18.   PRILAGAJANJE

Ob upoštevanju mednarodnih obveznosti udeleženke in v skladu z namenom Sporazuma se lahko udeleženka v skladu s postopki iz člena 45 prilagodi finančnim pogojem, ki jih ponuja udeleženka ali neudeleženka. Za finančne pogoje, zagotovljene v skladu s tem členom, velja, da so skladni z določbami poglavij I in II ter prilog I, II, III, IV in X, kadar je to primerno.

19.   NAJNIŽJE FIKSNE OBRESTNE MERE Z URADNO FINANČNO PODPORO

| a) | Udeleženke, ki zagotavljajo uradno finančno podporo posojil s fiksno obrestno mero, morajo uporabljati ustrezne komercialne referenčne obrestne mere (CIRR) kot najnižje obrestne mere. CIRR so obrestne mere, izračunane v skladu z naslednjimi načeli:






  1) | CIRR naj bi predstavljale končne komercialne posojilne obrestne mere na domačem trgu zadevne valute; |
| --- | --- | --- |

a)

Udeleženke, ki zagotavljajo uradno finančno podporo posojil s fiksno obrestno mero, morajo uporabljati ustrezne komercialne referenčne obrestne mere (CIRR) kot najnižje obrestne mere. CIRR so obrestne mere, izračunane v skladu z naslednjimi načeli:

1)

CIRR naj bi predstavljale končne komercialne posojilne obrestne mere na domačem trgu zadevne valute;

| 2) | CIRR naj bi se tesno ujemale z obrestno mero za prvorazredne domače posojilojemalce; |
| --- | --- |

2)

CIRR naj bi se tesno ujemale z obrestno mero za prvorazredne domače posojilojemalce;

| 3) | CIRR naj bi temeljile na stroških zagotavljanja sredstev za financiranje s fiksno obrestno mero; |
| --- | --- |

3)

CIRR naj bi temeljile na stroških zagotavljanja sredstev za financiranje s fiksno obrestno mero;

| 4) | CIRR naj ne bi izkrivljale domačih konkurenčnih pogojev; in |
| --- | --- |

4)

CIRR naj ne bi izkrivljale domačih konkurenčnih pogojev; in

| 5) | CIRR naj bi se tesno ujemale z obrestno mero, ki je na voljo prvorazrednim tujim posojilojemalcem. |
| --- | --- |

5)

CIRR naj bi se tesno ujemale z obrestno mero, ki je na voljo prvorazrednim tujim posojilojemalcem.

| b) | Zagotavljanje uradne finančne podpore ne sme izravnati ali nadomestiti, delno ali v celoti, ustrezne premije kreditnega tveganja, ki se zaračuna za tveganje nevračila v skladu z določbami člena 23. |
| --- | --- |

b)

Zagotavljanje uradne finančne podpore ne sme izravnati ali nadomestiti, delno ali v celoti, ustrezne premije kreditnega tveganja, ki se zaračuna za tveganje nevračila v skladu z določbami člena 23.

20.   SESTAVA CIRR

| a) | Vsaka udeleženka, ki želi sestaviti CIRR, izbere na začetku enega od naslednjih dveh sistemov temeljnih obrestnih mer za svojo nacionalno valuto:






  1) | triletni donos državnih obveznic za roke odplačevanja do vključno petih let; petletni donos državnih obveznic za roke odplačevanja nad pet let ter do vključno osmih let in pol; ter sedemletni donos državnih obveznic za roke odplačevanja nad osem let in pol, ali |
| --- | --- | --- |

a)

Vsaka udeleženka, ki želi sestaviti CIRR, izbere na začetku enega od naslednjih dveh sistemov temeljnih obrestnih mer za svojo nacionalno valuto:

1)

triletni donos državnih obveznic za roke odplačevanja do vključno petih let; petletni donos državnih obveznic za roke odplačevanja nad pet let ter do vključno osmih let in pol; ter sedemletni donos državnih obveznic za roke odplačevanja nad osem let in pol, ali

| 2) | petletni donos državnih obveznic ne glede na rok zapadlosti. |
| --- | --- |

2)

petletni donos državnih obveznic ne glede na rok zapadlosti.

Udeleženke se dogovorijo o izjemah pri sistemu temeljnih obrestnih mer.

| b) | CIRR se določijo na fiksno maržo 100 bazičnih točk nad temeljno obrestno mero vsake udeleženke, razen če se udeleženke ne dogovorijo drugače. |
| --- | --- |

b)

CIRR se določijo na fiksno maržo 100 bazičnih točk nad temeljno obrestno mero vsake udeleženke, razen če se udeleženke ne dogovorijo drugače.

| c) | Druge udeleženke uporabijo CIRR, ki se določi za posamezno valuto, če se odločijo za financiranje v navedeni valuti. |
| --- | --- |

c)

Druge udeleženke uporabijo CIRR, ki se določi za posamezno valuto, če se odločijo za financiranje v navedeni valuti.

| d) | Udeleženka lahko spremeni svoj sistem temeljnih obrestnih mer z obvestilom, ki ga pošlje šest mesecev vnaprej, in po posvetu z udeleženkami. |
| --- | --- |

d)

Udeleženka lahko spremeni svoj sistem temeljnih obrestnih mer z obvestilom, ki ga pošlje šest mesecev vnaprej, in po posvetu z udeleženkami.

| e) | Udeleženka ali neudeleženka lahko zaprosi, da se CIRR sestavi v valuti neudeleženke. Ob posvetovanju z zainteresirano neudeleženko lahko udeleženka ali Sekretariat v imenu te neudeleženke da predlog za sestavo CIRR v navedeni valuti po postopku poenotenega posebnega dogovora v skladu s členi 58 do 63. |
| --- | --- |

e)

Udeleženka ali neudeleženka lahko zaprosi, da se CIRR sestavi v valuti neudeleženke. Ob posvetovanju z zainteresirano neudeleženko lahko udeleženka ali Sekretariat v imenu te neudeleženke da predlog za sestavo CIRR v navedeni valuti po postopku poenotenega posebnega dogovora v skladu s členi 58 do 63.

21.   VELJAVNOST CIRR

Obrestna mera, ki se uporablja za transakcijo, se ne določi za več kot 120 dni. Če se pogoji uradne finančne podpore določijo pred datumom sklenitve pogodbe, se ustrezni CIRR doda marža v višini 20 bazičnih točk.

22.   UPORABA CIRR

| a) | Kadar se uradna finančna podpora zagotovi za posojila s spremenljivo obrestno mero, banke in druge finančne ustanove ne smejo ponuditi možnosti izbire, nižje od CIRR (ob sklenitvi izvirne pogodbe) ali kratkoročne tržne obrestne mere za ves čas trajanja kredita. |
| --- | --- |

a)

Kadar se uradna finančna podpora zagotovi za posojila s spremenljivo obrestno mero, banke in druge finančne ustanove ne smejo ponuditi možnosti izbire, nižje od CIRR (ob sklenitvi izvirne pogodbe) ali kratkoročne tržne obrestne mere za ves čas trajanja kredita.

| b) | Ob prostovoljnem zgodnjem odplačilu kredita ali katerega koli dela kredita posojilojemalec državni instituciji, ki zagotovi uradno finančno podporo, povrne vse stroške in izgube, nastale zaradi takega zgodnjega odplačila, vključno s stroški, ki jih je državna institucija utrpela zaradi nadomestitve dela denarnih pritokov s fiksno stopnjo, ki so bili prekinjeni zaradi zgodnjega odplačila. |
| --- | --- |

b)

Ob prostovoljnem zgodnjem odplačilu kredita ali katerega koli dela kredita posojilojemalec državni instituciji, ki zagotovi uradno finančno podporo, povrne vse stroške in izgube, nastale zaradi takega zgodnjega odplačila, vključno s stroški, ki jih je državna institucija utrpela zaradi nadomestitve dela denarnih pritokov s fiksno stopnjo, ki so bili prekinjeni zaradi zgodnjega odplačila.

23.   PREMIJA ZA KREDITNO TVEGANJE

Udeleženke poleg obresti zaračunavajo premije za kritje tveganja nevračila izvoznih kreditov. Premijske stopnje, ki jih zaračunavajo udeleženke, morajo temeljiti na tveganju, morajo konvergirati in ne smejo biti nezadostne za kritje dolgoročnih operativnih stroškov in izgub.

24.   NAJNIŽJE PREMIJSKE STOPNJE ZA KREDITNO TVEGANJE

Udeleženke ne smejo zaračunati premijske stopnje, ki bi bila nižja od veljavne najnižje premijske stopnje (Minimum Premium Rate – MPR) za kreditno tveganje.

| a) | Veljavna MPR se določi v skladu z naslednjimi dejavniki:






  — | veljavno razvrstitvijo držav glede na njihovo tveganje; |
| --- | --- | --- |

a)

Veljavna MPR se določi v skladu z naslednjimi dejavniki:

—

veljavno razvrstitvijo držav glede na njihovo tveganje;

| — | tveganim obdobjem (tj. časovni horizont tveganja ali HOR – Horizon of Risk); |
| --- | --- |

—

tveganim obdobjem (tj. časovni horizont tveganja ali HOR – Horizon of Risk);

| — | izbrano kategorijo tveganja kupca dolžnika; |
| --- | --- |

—

izbrano kategorijo tveganja kupca dolžnika;

| — | odstotkom kritja za politično in komercialno tveganje ter kakovostjo uradnega izvoznokreditnega produkta; |
| --- | --- |

—

odstotkom kritja za politično in komercialno tveganje ter kakovostjo uradnega izvoznokreditnega produkta;

| — | vsako uporabljeno tehniko za zmanjšanje tveganja države; in |
| --- | --- |

—

vsako uporabljeno tehniko za zmanjšanje tveganja države; in

| — | vsemi uporabljenimi izboljšavami kreditnega tveganja kupca. |
| --- | --- |

—

vsemi uporabljenimi izboljšavami kreditnega tveganja kupca.

| b) | MPR so izražene v odstotkih vrednosti glavnice kredita, kakor da bi bile premije v celoti unovčene na datum kredita. Razlaga, kako izračunati MPR, vključno z matematično formulo, ki se uporablja za izračun MPR, je navedena v Prilogi VI. |
| --- | --- |

b)

MPR so izražene v odstotkih vrednosti glavnice kredita, kakor da bi bile premije v celoti unovčene na datum kredita. Razlaga, kako izračunati MPR, vključno z matematično formulo, ki se uporablja za izračun MPR, je navedena v Prilogi VI.

| c) | Za transakcije, ki vključujejo dolžnike iz držav kategorije 0, MPR ne obstajajo, pri čemer se premijske stopnje, ki jih udeleženke zaračunavajo za take transakcije, določijo za vsak primer posebej. Udeleženke za zagotovitev, da premijske stopnje, zaračunane za transakcije, ki vključujejo dolžnike iz držav kategorije 0, ne znižujejo oblikovanja cen na zasebnem trgu, upoštevajo naslednji postopek:






  — | Udeleženke ob upoštevanju razpoložljivosti tržnih informacij in lastnosti temeljne transakcije določijo premijsko stopnjo, ki se uporabi na podlagi primerjave z eno ali več tržnimi referenčnimi vrednostmi, določenimi v Prilogi XIII, pri čemer izberejo najustreznejšo(-e) referenčno(-ne) vrednost(-i) za posamezno transakcijo. |
| --- | --- | --- |

c)

Za transakcije, ki vključujejo dolžnike iz držav kategorije 0, MPR ne obstajajo, pri čemer se premijske stopnje, ki jih udeleženke zaračunavajo za take transakcije, določijo za vsak primer posebej. Udeleženke za zagotovitev, da premijske stopnje, zaračunane za transakcije, ki vključujejo dolžnike iz držav kategorije 0, ne znižujejo oblikovanja cen na zasebnem trgu, upoštevajo naslednji postopek:

—

Udeleženke ob upoštevanju razpoložljivosti tržnih informacij in lastnosti temeljne transakcije določijo premijsko stopnjo, ki se uporabi na podlagi primerjave z eno ali več tržnimi referenčnimi vrednostmi, določenimi v Prilogi XIII, pri čemer izberejo najustreznejšo(-e) referenčno(-ne) vrednost(-i) za posamezno transakcijo.

| — | Ne glede na prejšnji odstavek udeleženke ne smejo zaračunati manj kot MPR, ki ustreza primerni kategoriji tveganja kupca v kategoriji tveganja države 1, če je ustreznost tržnih informacij omejena zaradi likvidnosti ali drugih razlogov ali če je transakcija majhna (če je vrednost kredita nižja od 10 milijonov SDR). |
| --- | --- |

—

Ne glede na prejšnji odstavek udeleženke ne smejo zaračunati manj kot MPR, ki ustreza primerni kategoriji tveganja kupca v kategoriji tveganja države 1, če je ustreznost tržnih informacij omejena zaradi likvidnosti ali drugih razlogov ali če je transakcija majhna (če je vrednost kredita nižja od 10 milijonov SDR).

| — | Udeleženke začasno (3) pošljejo predhodno uradno obvestilo v skladu s členom 48(a) za vsako transakcijo z dolžnikom/garantom iz države kategorije 0 z vrednostjo kredita nad 10 milijonov SDR. |
| --- | --- |

—

Udeleženke začasno (3) pošljejo predhodno uradno obvestilo v skladu s členom 48(a) za vsako transakcijo z dolžnikom/garantom iz države kategorije 0 z vrednostjo kredita nad 10 milijonov SDR.

| d) | Za države z „najvišjim tveganjem“ v kategoriji 7 načelno veljajo premijske stopnje, ki presegajo za to kategorijo določene MPR; take premijske stopnje določi udeleženka, ki zagotavlja uradno podporo. |
| --- | --- |

d)

Za države z „najvišjim tveganjem“ v kategoriji 7 načelno veljajo premijske stopnje, ki presegajo za to kategorijo določene MPR; take premijske stopnje določi udeleženka, ki zagotavlja uradno podporo.

| e) | Pri izračunu MPR za transakcijo je veljavna razvrstitev države glede na tveganje, razvrstitev države dolžnika, veljavna razvrstitev kupca glede na tveganje pa je razvrstitev dolžnika, razen:






  — | če tretja stranka, ki je kreditno sposobna glede na velikost zajamčenega dolga, na zahtevo zagotovi jamstvo v obliki nepreklicne, nepogojne, pravno veljavne in izvršljive garancije obveznosti odplačila celotnega dolga za ves čas trajanja roka vračila dolga. V primeru jamstva tretje stranke lahko udeleženka uporabi razvrstitev glede na tveganje države za državo, v kateri se nahaja garant, in garantovo kategorijo tveganja kupca (4); ali |
| --- | --- | --- |

e)

Pri izračunu MPR za transakcijo je veljavna razvrstitev države glede na tveganje, razvrstitev države dolžnika, veljavna razvrstitev kupca glede na tveganje pa je razvrstitev dolžnika, razen:

—

če tretja stranka, ki je kreditno sposobna glede na velikost zajamčenega dolga, na zahtevo zagotovi jamstvo v obliki nepreklicne, nepogojne, pravno veljavne in izvršljive garancije obveznosti odplačila celotnega dolga za ves čas trajanja roka vračila dolga. V primeru jamstva tretje stranke lahko udeleženka uporabi razvrstitev glede na tveganje države za državo, v kateri se nahaja garant, in garantovo kategorijo tveganja kupca (4); ali

| — | če multilateralna ali regionalna institucija, kot je navedeno v členu 28, deluje kot posojilojemalec ali garant za transakcijo; v tem primeru sta lahko veljavna razvrstitev države glede na tveganje in kategorija tveganja kupca enaki kot pri zadevni specifični multilateralni ali regionalni instituciji. |
| --- | --- |

—

če multilateralna ali regionalna institucija, kot je navedeno v členu 28, deluje kot posojilojemalec ali garant za transakcijo; v tem primeru sta lahko veljavna razvrstitev države glede na tveganje in kategorija tveganja kupca enaki kot pri zadevni specifični multilateralni ali regionalni instituciji.

| f) | Merila in pogoji glede uporabe jamstva tretje stranke glede na okoliščine, opisane v prvi in drugi alinei člena 24(e), so določena v Prilogi VII. |
| --- | --- |

f)

Merila in pogoji glede uporabe jamstva tretje stranke glede na okoliščine, opisane v prvi in drugi alinei člena 24(e), so določena v Prilogi VII.

| g) | Konvencija HOR, ki se uporablja pri izračunu MPR, je polovica dobe črpanja in celotno obdobje odplačevanja, prevzema pa način rednega odplačevanja izvoznega kredita, tj. odplačevanje glavnice in obresti v enakih polletnih obrokih, pri čemer se prvi obrok plača šest mesecev po začetnem datumu kredita. Za izvozne kredite z nestandardnimi načini odplačevanja se ekvivalentno obdobje odplačevanja (izraženo v enakih, polletnih obrokih) izračuna z naslednjo formulo:

  . |
| --- | --- |

g)

Formula

| h) | Udeleženka, ki se odloči za uporabo MPR, povezano z garantom tretje stranke iz države, ki ni država dolžnika, predhodno pošlje uradno obvestilo v skladu s členom 47(a). Udeleženka, ki se odloči za uporabo MPR, povezano z multilateralno ali regionalno institucijo, ki deluje kot garant, pošlje predhodno uradno obvestilo v skladu s členom 48(a). |
| --- | --- |

h)

Udeleženka, ki se odloči za uporabo MPR, povezano z garantom tretje stranke iz države, ki ni država dolžnika, predhodno pošlje uradno obvestilo v skladu s členom 47(a). Udeleženka, ki se odloči za uporabo MPR, povezano z multilateralno ali regionalno institucijo, ki deluje kot garant, pošlje predhodno uradno obvestilo v skladu s členom 48(a).

25.   RAZVRŠČANJE DRŽAV GLEDE NA NJIHOVO TVEGANJE

Države se razvrstijo glede na verjetnost, ali bo država odplačevala svoje zunanje dolgove (tj. kreditno tveganje države).

| a) | Obstaja pet elementov kreditnega tveganja države:






  — | splošni moratorij za vračila, ki ga odredi vlada dolžnika/garanta ali tista državna institucija, prek katere se izvaja odplačevanje; |
| --- | --- | --- |

a)

Obstaja pet elementov kreditnega tveganja države:

—

splošni moratorij za vračila, ki ga odredi vlada dolžnika/garanta ali tista državna institucija, prek katere se izvaja odplačevanje;

| — | politični dogodki in/ali gospodarske težave, do katerih pride zunaj države udeleženke, ki pošlje obvestilo, ali zakonodajni/upravni ukrepi, sprejeti zunaj države udeleženke, ki pošlje obvestilo, ki preprečujejo ali povzročajo zamude pri prenosu sredstev, plačanih v zvezi s kreditom; |
| --- | --- |

—

politični dogodki in/ali gospodarske težave, do katerih pride zunaj države udeleženke, ki pošlje obvestilo, ali zakonodajni/upravni ukrepi, sprejeti zunaj države udeleženke, ki pošlje obvestilo, ki preprečujejo ali povzročajo zamude pri prenosu sredstev, plačanih v zvezi s kreditom;

| — | pravni predpisi, sprejeti v državi dolžnika/garanta, ki določajo, da so vračila v lokalni valuti veljavno poplačilo dolga, ne glede na to, da zaradi tečajnih nihanj taka vračila po zamenjavi v valuto kredita ne pokrivajo več zneska dolga na datum prenosa sredstev; |
| --- | --- |

—

pravni predpisi, sprejeti v državi dolžnika/garanta, ki določajo, da so vračila v lokalni valuti veljavno poplačilo dolga, ne glede na to, da zaradi tečajnih nihanj taka vračila po zamenjavi v valuto kredita ne pokrivajo več zneska dolga na datum prenosa sredstev;

| — | kakršen koli ukrep ali odločitev vlade tuje države, ki preprečuje vračila v zvezi s kreditom, in |
| --- | --- |

—

kakršen koli ukrep ali odločitev vlade tuje države, ki preprečuje vračila v zvezi s kreditom, in

| — | primeri višje sile, do katerih pride zunaj države udeleženke, ki pošlje obvestilo, npr. vojna (vključno z državljansko vojno), razlastitev, revolucija, neredi, javni nemiri, orkani, poplave, potresi, vulkanski izbruhi, udarni valovi in jedrske nesreče. |
| --- | --- |

—

primeri višje sile, do katerih pride zunaj države udeleženke, ki pošlje obvestilo, npr. vojna (vključno z državljansko vojno), razlastitev, revolucija, neredi, javni nemiri, orkani, poplave, potresi, vulkanski izbruhi, udarni valovi in jedrske nesreče.

| b) | Države so razvrščene v eno od osmih kategorij tveganja države (0–7). Za kategorije od 1 do 7 so bile vzpostavljene MPR, ne pa tudi za kategorijo 0, saj velja stopnja tveganja države za države v tej kategoriji za zanemarljivo. Kreditno tveganje, povezano s transakcijami držav kategorije 0, je povezano predvsem s tveganjem dolžnika/garanta. |
| --- | --- |

b)

Države so razvrščene v eno od osmih kategorij tveganja države (0–7). Za kategorije od 1 do 7 so bile vzpostavljene MPR, ne pa tudi za kategorijo 0, saj velja stopnja tveganja države za države v tej kategoriji za zanemarljivo. Kreditno tveganje, povezano s transakcijami držav kategorije 0, je povezano predvsem s tveganjem dolžnika/garanta.

| c) | Države OECD z visokim dohodkom na prebivalca (5) in države euroobmočja so razvrščene v kategorijo 0.






  — | Za namene MPR ostane vsaka država OECD ali država euroobmočja, ki je razvrščena v kategorijo 0 zaradi svojega statusa države z visokim dohodkom na prebivalca, razvrščena v kategorijo 0, dokler dve zaporedni leti ne doseže praga BND držav z visokim dohodkom na prebivalca, nato pa je treba pregledati razvrstitev te države v skladu s členom 25(d) do (f). |
| --- | --- | --- |

c)

Države OECD z visokim dohodkom na prebivalca (5) in države euroobmočja so razvrščene v kategorijo 0.

—

Za namene MPR ostane vsaka država OECD ali država euroobmočja, ki je razvrščena v kategorijo 0 zaradi svojega statusa države z visokim dohodkom na prebivalca, razvrščena v kategorijo 0, dokler dve zaporedni leti ne doseže praga BND držav z visokim dohodkom na prebivalca, nato pa je treba pregledati razvrstitev te države v skladu s členom 25(d) do (f).

| — | Vsaka država OECD ali država euroobmočja, ki dve zaporedni leti presega prag držav z visokim dohodkom na prebivalca, je po definiciji razvrščena v kategorijo 0. Taka razvrstitev začne veljati takoj, ko Sekretariat sporoči status države, ki ga je določila Svetovna banka. |
| --- | --- |

—

Vsaka država OECD ali država euroobmočja, ki dve zaporedni leti presega prag držav z visokim dohodkom na prebivalca, je po definiciji razvrščena v kategorijo 0. Taka razvrstitev začne veljati takoj, ko Sekretariat sporoči status države, ki ga je določila Svetovna banka.

| — | Druge države, za katere velja, da imajo podobno stopnjo tveganja, so lahko prav tako razvrščene v kategorijo 0. |
| --- | --- |

—

Druge države, za katere velja, da imajo podobno stopnjo tveganja, so lahko prav tako razvrščene v kategorijo 0.

| d) | Vse države (6), ki niso razvrščene v kategorijo 0 v skladu z odstavkom (c) zgoraj, se razvrstijo z metodologijo razvrščanja držav glede na njihovo tveganje, ki jo sestavljata:






  — | model ocene tveganja države („model“), po katerem se pripravi količinska ocena kreditnega tveganja države in ki za vsako državo temelji na treh skupinah kazalcev tveganja: izkušnje s plačili udeleženk, finančno stanje in gospodarski položaj. Metodologija modela je sestavljena iz različnih faz, vključno z oceno treh skupin kazalcev tveganja ter kombiniranja in prožnega ponderiranja skupin kazalcev tveganja; |
| --- | --- | --- |

d)

Vse države (6), ki niso razvrščene v kategorijo 0 v skladu z odstavkom (c) zgoraj, se razvrstijo z metodologijo razvrščanja držav glede na njihovo tveganje, ki jo sestavljata:

—

model ocene tveganja države („model“), po katerem se pripravi količinska ocena kreditnega tveganja države in ki za vsako državo temelji na treh skupinah kazalcev tveganja: izkušnje s plačili udeleženk, finančno stanje in gospodarski položaj. Metodologija modela je sestavljena iz različnih faz, vključno z oceno treh skupin kazalcev tveganja ter kombiniranja in prožnega ponderiranja skupin kazalcev tveganja;

| — | kakovostna ocena rezultatov modela, ki se preuči za vsako državo posebej, tako da zajame politično tveganje in/ali druge dejavnike tveganja, ki jih model delno ali v celoti ne upošteva. Če je ustrezno, se lahko na podlagi tega prilagodi ocena količinskega modela, ki nato odraža končno oceno kreditnega tveganja države. |
| --- | --- |

—

kakovostna ocena rezultatov modela, ki se preuči za vsako državo posebej, tako da zajame politično tveganje in/ali druge dejavnike tveganja, ki jih model delno ali v celoti ne upošteva. Če je ustrezno, se lahko na podlagi tega prilagodi ocena količinskega modela, ki nato odraža končno oceno kreditnega tveganja države.

| e) | Razvrstitve držav glede na njihovo tveganje se redno spremljajo in se vsaj enkrat letno pregledajo, Sekretariat pa nemudoma sporoči spremembe, ki izhajajo iz metodologije razvrščanja držav glede na njihovo tveganje. Če je država na novo razvrščena v nižjo ali višjo kategorijo tveganja države, udeleženke najpozneje v petih dneh po tem, ko jih je o novi razvrstitvi obvestil Sekretariat, zaračunajo premijske stopnje, enake ali višje od MPR, ki so povezane z novo kategorijo tveganja države. |
| --- | --- |

e)

Razvrstitve držav glede na njihovo tveganje se redno spremljajo in se vsaj enkrat letno pregledajo, Sekretariat pa nemudoma sporoči spremembe, ki izhajajo iz metodologije razvrščanja držav glede na njihovo tveganje. Če je država na novo razvrščena v nižjo ali višjo kategorijo tveganja države, udeleženke najpozneje v petih dneh po tem, ko jih je o novi razvrstitvi obvestil Sekretariat, zaračunajo premijske stopnje, enake ali višje od MPR, ki so povezane z novo kategorijo tveganja države.

| f) | Sekretariat objavi razvrstitve držav glede na njihovo tveganje. |
| --- | --- |

f)

Sekretariat objavi razvrstitve držav glede na njihovo tveganje.

26.   OCENA TVEGANJA DRŽAVNIH POSOJILOJEMALCEV

| a) | Za vse države, razvrščene z metodologijo razvrščanja držav glede na njihovo tveganje v skladu s členom 25(d), se tveganje državnih posojilojemalcev izjemoma oceni z namenom opredelitve državnih posojilojemalcev:






  — | ki niso dolžniki z najmanjšim tveganjem v državi in |
| --- | --- | --- |

a)

Za vse države, razvrščene z metodologijo razvrščanja držav glede na njihovo tveganje v skladu s členom 25(d), se tveganje državnih posojilojemalcev izjemoma oceni z namenom opredelitve državnih posojilojemalcev:

—

ki niso dolžniki z najmanjšim tveganjem v državi in

| — | katerih kreditno tveganje je znatno večje od tveganja države. |
| --- | --- |

—

katerih kreditno tveganje je znatno večje od tveganja države.

| b) | Opredelitve državnih posojilojemalcev, ki ustrezajo merilom, navedenim v členu 26(a) zgoraj, se določijo v skladu z metodologijo ocene tveganja državnih posojilojemalcev, ki so jo razvile in o kateri so se dogovorile udeleženke. |
| --- | --- |

b)

Opredelitve državnih posojilojemalcev, ki ustrezajo merilom, navedenim v členu 26(a) zgoraj, se določijo v skladu z metodologijo ocene tveganja državnih posojilojemalcev, ki so jo razvile in o kateri so se dogovorile udeleženke.

| c) | Seznam državnih posojilojemalcev, ki izpolnjujejo merila iz člena 26(a) zgoraj, se redno spremlja in vsaj enkrat letno pregleda, pri čemer Sekretariat nemudoma sporoči spremembe, ki izhajajo iz metodologije ocene tveganja državnih posojilojemalcev. |
| --- | --- |

c)

Seznam državnih posojilojemalcev, ki izpolnjujejo merila iz člena 26(a) zgoraj, se redno spremlja in vsaj enkrat letno pregleda, pri čemer Sekretariat nemudoma sporoči spremembe, ki izhajajo iz metodologije ocene tveganja državnih posojilojemalcev.

| d) | Sekretariat objavi seznam državnih posojilojemalcev, opredeljenih v členu 26(b) zgoraj. |
| --- | --- |

d)

Sekretariat objavi seznam državnih posojilojemalcev, opredeljenih v členu 26(b) zgoraj.

27.   RAZVRŠČANJE KUPCEV GLEDE NA TVEGANJE

Dolžniki in po potrebi garanti v državah, ki so razvrščene v kategorije tveganja držav 1–7, se razvrstijo v eno od kategorij tveganja kupca, ki so bile vzpostavljene v povezavi z državo dolžnika/garanta (7). Matrika kategorij tveganja kupca, v katero so razvrščeni dolžniki in garanti, je navedena v Prilogi VI. Kvalitativni opisi kategorij tveganja kupca so navedeni v Prilogi XII.

| a) | Razvrstitve kupca glede na tveganje temeljijo na nadrejeni nezavarovani bonitetni oceni dolžnika/garanta, ki jo določi udeleženka. |
| --- | --- |

a)

Razvrstitve kupca glede na tveganje temeljijo na nadrejeni nezavarovani bonitetni oceni dolžnika/garanta, ki jo določi udeleženka.

| b) | Ne glede na člen 27(a) zgoraj transakcije, podprte v skladu s pogoji iz Priloge X k Sporazumu (projektno financiranje), in transakcije z vrednostjo kredita do vključno pet milijonov SDR se lahko razvrstijo na podlagi transakcije, tj. po uporabi morebitnih kreditnih izboljšav tveganja kupca, vendar take transakcije, ne glede na njihovo razvrščenost, niso upravičene do nobenega popusta za uporabo kreditnih izboljšav tveganja kupca. |
| --- | --- |

b)

Ne glede na člen 27(a) zgoraj transakcije, podprte v skladu s pogoji iz Priloge X k Sporazumu (projektno financiranje), in transakcije z vrednostjo kredita do vključno pet milijonov SDR se lahko razvrstijo na podlagi transakcije, tj. po uporabi morebitnih kreditnih izboljšav tveganja kupca, vendar take transakcije, ne glede na njihovo razvrščenost, niso upravičene do nobenega popusta za uporabo kreditnih izboljšav tveganja kupca.

| c) | Državni dolžniki in garanti so razvrščeni v kategorijo tveganja kupca SOV/CC0. |
| --- | --- |

c)

Državni dolžniki in garanti so razvrščeni v kategorijo tveganja kupca SOV/CC0.

| d) | Izjemoma so lahko nedržavni dolžniki in garanti razvrščeni v kategorijo tveganja kupca (8), ki je „manjše od tveganja državnih posojilojemalcev“ (SOV+), če






  — | je bonitetna ocena dolžnika/garanta v tuji valuti, ki jo je pripravila akreditirana bonitetna agencija (9), boljša od bonitetne ocene ustreznega državnega posojilojemalca v tuji valuti (ki jo je pripravila ista akreditirana bonitetna agencija), ali |
| --- | --- | --- |

d)

Izjemoma so lahko nedržavni dolžniki in garanti razvrščeni v kategorijo tveganja kupca (8), ki je „manjše od tveganja državnih posojilojemalcev“ (SOV+), če

—

je bonitetna ocena dolžnika/garanta v tuji valuti, ki jo je pripravila akreditirana bonitetna agencija (9), boljša od bonitetne ocene ustreznega državnega posojilojemalca v tuji valuti (ki jo je pripravila ista akreditirana bonitetna agencija), ali

| — | se dolžnik/garant nahaja v državi, v kateri je tveganje državnih posojilojemalcev opredeljeno kot znatno večje od tveganja države. |
| --- | --- |

—

se dolžnik/garant nahaja v državi, v kateri je tveganje državnih posojilojemalcev opredeljeno kot znatno večje od tveganja države.

| e) | Udeleženke pošljejo predhodno uradno obvestilo v skladu s členom 48(a) za transakcije:






  — | z nedržavnim dolžnikom/garantom, kadar je zaračunana premija nižja od premije, ki je določena s kategorijo tveganja kupca CC1, tj. CC0 ali SOV+; |
| --- | --- | --- |

e)

Udeleženke pošljejo predhodno uradno obvestilo v skladu s členom 48(a) za transakcije:

—

z nedržavnim dolžnikom/garantom, kadar je zaračunana premija nižja od premije, ki je določena s kategorijo tveganja kupca CC1, tj. CC0 ali SOV+;

| — | z nedržavnim dolžnikom/garantom z vrednostjo kredita nad 5 milijonov SDR, pri čemer udeleženka ovrednoti oceno tveganja kupca za nedržavnega dolžnika/garanta, ki ga je ocenila akreditirana CRA, pri čemer je ovrednotena ocena tveganja kupca boljša od ocene akreditirane CRA (10). |
| --- | --- |

—

z nedržavnim dolžnikom/garantom z vrednostjo kredita nad 5 milijonov SDR, pri čemer udeleženka ovrednoti oceno tveganja kupca za nedržavnega dolžnika/garanta, ki ga je ocenila akreditirana CRA, pri čemer je ovrednotena ocena tveganja kupca boljša od ocene akreditirane CRA (10).

| f) | V primeru konkurence pri posamezni transakciji, na podlagi katere so konkurenčne udeleženke dolžnika/garanta razvrstile v različne kategorije tveganja kupca, konkurenčne udeleženke poskušajo doseči dogovor o skupni razvrstitvi kupcev glede na tveganje. Če sporazum o skupni razvrstitvi ni dosežen, udeleženki, ki je dolžnika/garanta razvrstila v višjo razvrstitev kupca glede na tveganje, ni prepovedano uporabljati nižje razvrstitve kupca glede na tveganje. |
| --- | --- |

f)

V primeru konkurence pri posamezni transakciji, na podlagi katere so konkurenčne udeleženke dolžnika/garanta razvrstile v različne kategorije tveganja kupca, konkurenčne udeleženke poskušajo doseči dogovor o skupni razvrstitvi kupcev glede na tveganje. Če sporazum o skupni razvrstitvi ni dosežen, udeleženki, ki je dolžnika/garanta razvrstila v višjo razvrstitev kupca glede na tveganje, ni prepovedano uporabljati nižje razvrstitve kupca glede na tveganje.

28.   RAZVRSTITEV MULTILATERALNIH IN REGIONALNIH INSTITUCIJ

Multilateralne in regionalne institucije se ustrezno razvrstijo v eno od osmih kategorij tveganja države (0–7) (11) in se po potrebi pregledajo; Sekretariat objavi take veljavne razvrstitve. Ob upoštevanju tveganja kupca se razvrščene multilateralne in regionalne institucije razvrstijo v kategorijo tveganja kupca SOV/CC0.

29.   ODSTOTEK IN KVALITETA URADNEGA KRITJA IZVOZNIH KREDITOV

MPR se razlikujejo zaradi upoštevanja različne kakovosti izvoznokreditnih produktov in odstotka kritja, ki ga zagotavljajo udeleženke, kot je navedeno v Prilogi VI. Diferenciacija mora temeljiti na izhodiščih izvoznika (tj. nevtralizacija konkurenčnega učinka, ki izhaja iz različne kakovosti produkta, zagotovljene izvozniku ali finančni ustanovi).

| a) | Kakovost izvoznokreditnega produkta je odvisna od tega, ali je produkt zavarovanje, garancija ali neposredni kredit/financiranje, za zavarovalne produkte pa, ali je kritje obresti med čakalnim rokom za zahtevke (tj. obdobje med datumom zapadlosti plačila, ki ga opravi dolžnik, in datumom, ko je zavarovatelj dolžan izvozniku/finančni ustanovi povrniti škodo) brez dodatnih dajatev. |
| --- | --- |

a)

Kakovost izvoznokreditnega produkta je odvisna od tega, ali je produkt zavarovanje, garancija ali neposredni kredit/financiranje, za zavarovalne produkte pa, ali je kritje obresti med čakalnim rokom za zahtevke (tj. obdobje med datumom zapadlosti plačila, ki ga opravi dolžnik, in datumom, ko je zavarovatelj dolžan izvozniku/finančni ustanovi povrniti škodo) brez dodatnih dajatev.

| b) | Vsi obstoječi izvoznokreditni produkti, ki jih ponujajo udeleženke, se razvrstijo v eno od treh kategorij produktov:






  — | podstandardni produkt, tj. zavarovanje brez kritja obresti v čakalnem roku za zahtevke in zavarovanje s kritjem obresti v čakalnem roku z ustrezno dodatno dajatvijo na premijo; |
| --- | --- | --- |

b)

Vsi obstoječi izvoznokreditni produkti, ki jih ponujajo udeleženke, se razvrstijo v eno od treh kategorij produktov:

—

podstandardni produkt, tj. zavarovanje brez kritja obresti v čakalnem roku za zahtevke in zavarovanje s kritjem obresti v čakalnem roku z ustrezno dodatno dajatvijo na premijo;

| — | standardni produkt, tj. zavarovanje s kritjem obresti v čakalnem roku za zahtevke brez ustrezne dodatne dajatve k premiji in neposrednih kreditov/financiranja, in |
| --- | --- |

—

standardni produkt, tj. zavarovanje s kritjem obresti v čakalnem roku za zahtevke brez ustrezne dodatne dajatve k premiji in neposrednih kreditov/financiranja, in

| — | nadstandardni produkt, tj. garancije. |
| --- | --- |

—

nadstandardni produkt, tj. garancije.

30.   TEHNIKE ZA ZMANJŠANJE TVEGANJA DRŽAVE

| a) | Udeleženke lahko uporabijo naslednje tehnike za zmanjšanje tveganja države, katerih posebna uporaba je navedena v Prilogi VIII:






  — | struktura prihodnjega pritoka iz tujine z založnim računom v tujini, |
| --- | --- | --- |

a)

Udeleženke lahko uporabijo naslednje tehnike za zmanjšanje tveganja države, katerih posebna uporaba je navedena v Prilogi VIII:

—

struktura prihodnjega pritoka iz tujine z založnim računom v tujini,

| — | financiranje v lokalni valuti. |
| --- | --- |

—

financiranje v lokalni valuti.

| b) | Udeleženke, ki uporabijo MPR glede na zmanjševanje tveganja države, predhodno pošljejo uradno obvestilo v skladu s členom 47(a). |
| --- | --- |

b)

Udeleženke, ki uporabijo MPR glede na zmanjševanje tveganja države, predhodno pošljejo uradno obvestilo v skladu s členom 47(a).

31.   IZBOLJŠAVE KREDITNEGA TVEGANJA KUPCA

| a) | Udeleženke lahko uporabijo naslednje izboljšave kreditnega tveganja kupca (BRCE), ki omogočajo uporabo dejavnika kreditne izboljšave (CEF), ki je višji od 0:






  — | odstop pogodbenih iztržkov ali terjatev, |
| --- | --- | --- |

a)

Udeleženke lahko uporabijo naslednje izboljšave kreditnega tveganja kupca (BRCE), ki omogočajo uporabo dejavnika kreditne izboljšave (CEF), ki je višji od 0:

—

odstop pogodbenih iztržkov ali terjatev,

| — | zavarovanje s premoženjskimi varščinami, |
| --- | --- |

—

zavarovanje s premoženjskimi varščinami,

| — | fiksno premoženjsko zavarovanje, |
| --- | --- |

—

fiksno premoženjsko zavarovanje,

| — | založni račun. |
| --- | --- |

—

založni račun.

| b) | Opredelitve BRCE in najvišje vrednosti CEF so določene v Prilogi VIII. |
| --- | --- |

b)

Opredelitve BRCE in najvišje vrednosti CEF so določene v Prilogi VIII.

| c) | BRCE se lahko uporabijo same ali v kombinaciji z naslednjimi omejitvami:






  — | najvišja dosežena vrednost CEF z uporabo BRCE je 0,35; |
| --- | --- | --- |

c)

BRCE se lahko uporabijo same ali v kombinaciji z naslednjimi omejitvami:

—

najvišja dosežena vrednost CEF z uporabo BRCE je 0,35;

| — | „zavarovanje s premoženjskimi varščinami“ in „fiksno premoženjsko zavarovanje“ne smeta biti uporabljena skupaj v eni transakciji; |
| --- | --- |

—

„zavarovanje s premoženjskimi varščinami“ in „fiksno premoženjsko zavarovanje“ne smeta biti uporabljena skupaj v eni transakciji;

| — | če je bila ustrezna razvrstitev države glede na tveganje izboljšana z uporabo “strukture prihodnjega pritoka iz tujine z založnim računom v tujini”, ne sme biti uporabljena nobena BRCE. |
| --- | --- |

—

če je bila ustrezna razvrstitev države glede na tveganje izboljšana z uporabo “strukture prihodnjega pritoka iz tujine z založnim računom v tujini”, ne sme biti uporabljena nobena BRCE.

| d) | Udeleženke pošljejo predhodno uradno obvestilo v skladu s členom 48(a) za transakcije z nedržavnim dolžnikom/garantom s kreditom, višjim od 5 milijonov SDR, pri čemer se na podlagi BRCE uporabi CEF, višji od 0. |
| --- | --- |

d)

Udeleženke pošljejo predhodno uradno obvestilo v skladu s členom 48(a) za transakcije z nedržavnim dolžnikom/garantom s kreditom, višjim od 5 milijonov SDR, pri čemer se na podlagi BRCE uporabi CEF, višji od 0.

32.   PREGLED VELJAVNOSTI NAJNIŽJIH PREMIJSKIH STOPENJ ZA KREDITNO TVEGANJE

| a) | Da bi ocenili ustreznost MPR in po potrebi omogočili prilagajanje navzgor ali navzdol, se vzporedno uporabljajo instrumenti za pridobivanje povratnih informacij o premijah (Premium Feedback Tool – PFT), s katerimi se redno spremljajo in usklajujejo MPR. |
| --- | --- |

a)

Da bi ocenili ustreznost MPR in po potrebi omogočili prilagajanje navzgor ali navzdol, se vzporedno uporabljajo instrumenti za pridobivanje povratnih informacij o premijah (Premium Feedback Tool – PFT), s katerimi se redno spremljajo in usklajujejo MPR.

| b) | S PFT se oceni ustreznost MPR glede na dejanske izkušnje institucij, ki zagotavljajo uradne izvozne kredite, in glede na informacije zasebnega trga o oblikovanju cen za kreditno tveganje. |
| --- | --- |

b)

S PFT se oceni ustreznost MPR glede na dejanske izkušnje institucij, ki zagotavljajo uradne izvozne kredite, in glede na informacije zasebnega trga o oblikovanju cen za kreditno tveganje.

| c) | Celovit pregled vseh vidikov premijskih pravil Sporazuma se izvede najpozneje 31. decembra 2015. |
| --- | --- |

c)

Celovit pregled vseh vidikov premijskih pravil Sporazuma se izvede najpozneje 31. decembra 2015.

POGLAVJE III

DOLOČBE ZA VEZANO POMOČ

33.   SPLOŠNA NAČELA

| a) | Udeleženke so se dogovorile, da morajo oblikovati dopolnjujoče politike za izvozne kredite in vezano pomoč. Politike izvoznih kreditov morajo temeljiti na svobodni konkurenci in svobodnem oblikovanju tržnih sil. Politike vezane pomoči morajo zagotoviti potrebna zunanja sredstva državam, sektorjem ali projektom, ki imajo omejen dostop do tržnega financiranja ali pa takega dostopa sploh nimajo. Politike vezane pomoči morajo zagotoviti najboljšo vrednost v denarju, kar najbolj zmanjšati izkrivljanje poslovanja in prispevati k razvojno učinkoviti uporabi teh sredstev. |
| --- | --- |

a)

Udeleženke so se dogovorile, da morajo oblikovati dopolnjujoče politike za izvozne kredite in vezano pomoč. Politike izvoznih kreditov morajo temeljiti na svobodni konkurenci in svobodnem oblikovanju tržnih sil. Politike vezane pomoči morajo zagotoviti potrebna zunanja sredstva državam, sektorjem ali projektom, ki imajo omejen dostop do tržnega financiranja ali pa takega dostopa sploh nimajo. Politike vezane pomoči morajo zagotoviti najboljšo vrednost v denarju, kar najbolj zmanjšati izkrivljanje poslovanja in prispevati k razvojno učinkoviti uporabi teh sredstev.

| b) | Določbe tega sporazuma o vezani pomoči se ne uporabljajo za programe pomoči multilateralnih ali regionalnih institucij. |
| --- | --- |

b)

Določbe tega sporazuma o vezani pomoči se ne uporabljajo za programe pomoči multilateralnih ali regionalnih institucij.

| c) | Ta načela ne prejudicirajo stališč Odbora za razvojno pomoč (Development Assistance Committee – DAC) o kakovosti vezane in nevezane pomoči. |
| --- | --- |

c)

Ta načela ne prejudicirajo stališč Odbora za razvojno pomoč (Development Assistance Committee – DAC) o kakovosti vezane in nevezane pomoči.

| d) | Udeleženka lahko zahteva dodatne informacije, bistvene za stopnjo vezanosti katere koli oblike pomoči. Če je negotovo, ali neka praksa financiranja spada v okvir opredelitve vezane pomoči iz Priloge XI, donatorska država zagotovi dokazila glede tega, da je pomoč dejansko „nevezana“ v skladu z opredelitvijo iz Priloge XI. |
| --- | --- |

d)

Udeleženka lahko zahteva dodatne informacije, bistvene za stopnjo vezanosti katere koli oblike pomoči. Če je negotovo, ali neka praksa financiranja spada v okvir opredelitve vezane pomoči iz Priloge XI, donatorska država zagotovi dokazila glede tega, da je pomoč dejansko „nevezana“ v skladu z opredelitvijo iz Priloge XI.

34.   OBLIKE VEZANE POMOČI

Vezana pomoč je lahko v obliki:

| a) | posojil uradne razvojne pomoči (Official Development Assistance – ODA), kakor so opredeljena v temeljnih načelih DAC za povezano mešano financiranje ter vezano in delno nevezano uradno razvojno pomoč (DAC Guiding Principles for Associated Financing and Tied and Partially Untied Official Development Assistance) (1987); |
| --- | --- |

a)

posojil uradne razvojne pomoči (Official Development Assistance – ODA), kakor so opredeljena v temeljnih načelih DAC za povezano mešano financiranje ter vezano in delno nevezano uradno razvojno pomoč (DAC Guiding Principles for Associated Financing and Tied and Partially Untied Official Development Assistance) (1987);

| b) | nepovratnih finančnih spodbud ODA, kakor so opredeljene v temeljnih načelih DAC za povezano mešano financiranje ter vezano in delno nevezano uradno razvojno pomoč (1987), in |
| --- | --- |

b)

nepovratnih finančnih spodbud ODA, kakor so opredeljene v temeljnih načelih DAC za povezano mešano financiranje ter vezano in delno nevezano uradno razvojno pomoč (1987), in

| c) | drugih uradnih sredstev (Other Official Flows – OOF), kar vključuje nepovratna sredstva in posojila, vendar pa ne zajema uradno podprtih izvoznih kreditov, ki so v skladu s Sporazumom, ali |
| --- | --- |

c)

drugih uradnih sredstev (Other Official Flows – OOF), kar vključuje nepovratna sredstva in posojila, vendar pa ne zajema uradno podprtih izvoznih kreditov, ki so v skladu s Sporazumom, ali

| d) | kakršne koli mešane oblike, pravno ali dejansko, pod nadzorom donatorja, posojilodajalca ali posojilojemalca, ki zajemajo dve ali več od predhodnih in/ali naslednjih finančnih sestavin:






  1) | izvozni kredit, ki je uradno podprt z neposrednimi krediti/financiranjem, refinanciranjem, subvencioniranjem obrestne mere, garancije ali zavarovanja, za katere se uporablja Sporazum, in |
| --- | --- | --- |

d)

kakršne koli mešane oblike, pravno ali dejansko, pod nadzorom donatorja, posojilodajalca ali posojilojemalca, ki zajemajo dve ali več od predhodnih in/ali naslednjih finančnih sestavin:

1)

izvozni kredit, ki je uradno podprt z neposrednimi krediti/financiranjem, refinanciranjem, subvencioniranjem obrestne mere, garancije ali zavarovanja, za katere se uporablja Sporazum, in

| 2) | druga sredstva pod tržnimi pogoji ali blizu njim ali pologi kupca. |
| --- | --- |

2)

druga sredstva pod tržnimi pogoji ali blizu njim ali pologi kupca.

35.   MEŠANO FINANCIRANJE

| a) | Mešano financiranje lahko poteka v več oblikah, vključno z mešanimi krediti, mešanim financiranjem, skupnim financiranjem, vzporednim financiranjem ali enkratnimi celovitimi transakcijami. Glavne značilnosti vseh teh oblik so:






  — | koncesivna sestavina, ki je pravno ali dejansko povezana z nekoncesivno sestavino; |
| --- | --- | --- |

a)

Mešano financiranje lahko poteka v več oblikah, vključno z mešanimi krediti, mešanim financiranjem, skupnim financiranjem, vzporednim financiranjem ali enkratnimi celovitimi transakcijami. Glavne značilnosti vseh teh oblik so:

—

koncesivna sestavina, ki je pravno ali dejansko povezana z nekoncesivno sestavino;

| — | en sam del finančnega paketa ali celoten paket, ki dejansko predstavlja vezano pomoč; in |
| --- | --- |

—

en sam del finančnega paketa ali celoten paket, ki dejansko predstavlja vezano pomoč; in

| — | koncesivna sredstva, ki so na voljo samo, če prejemnik sprejme z njimi povezano nekoncesivno sestavino. |
| --- | --- |

—

koncesivna sredstva, ki so na voljo samo, če prejemnik sprejme z njimi povezano nekoncesivno sestavino.

| b) | „Dejanska“ medsebojna povezava ali vez se določi z dejavniki, kot so:






  — | obstoj neformalnih dogovorov med prejemnikom in donatorjem; |
| --- | --- | --- |

b)

„Dejanska“ medsebojna povezava ali vez se določi z dejavniki, kot so:

—

obstoj neformalnih dogovorov med prejemnikom in donatorjem;

| — | namera donatorja, da bo olajšal sprejemljivost finančnega paketa z uporabo ODA; |
| --- | --- |

—

namera donatorja, da bo olajšal sprejemljivost finančnega paketa z uporabo ODA;

| — | dejansko vezanje celotnega finančnega paketa na nabavo v donatorski državi; |
| --- | --- |

—

dejansko vezanje celotnega finančnega paketa na nabavo v donatorski državi;

| — | stopnja vezanosti ODA in način razpisovanja ali sklepanja pogodb za vsako finančno transakcijo; ali |
| --- | --- |

—

stopnja vezanosti ODA in način razpisovanja ali sklepanja pogodb za vsako finančno transakcijo; ali

| — | katera koli druga praksa, ki jo opredelijo DAC ali udeleženke, pri kateri obstaja med dvema ali več finančnimi sestavinami dejanska medsebojna povezava. |
| --- | --- |

—

katera koli druga praksa, ki jo opredelijo DAC ali udeleženke, pri kateri obstaja med dvema ali več finančnimi sestavinami dejanska medsebojna povezava.

| c) | Naslednje prakse ne preprečujejo določitve „dejanske“ medsebojne povezave ali vezi:






  — | delitev pogodbe z ločenim obveščanjem o sestavinah pogodbe; |
| --- | --- | --- |

c)

Naslednje prakse ne preprečujejo določitve „dejanske“ medsebojne povezave ali vezi:

—

delitev pogodbe z ločenim obveščanjem o sestavinah pogodbe;

| — | delitev pogodb, ki se financirajo v več fazah; |
| --- | --- |

—

delitev pogodb, ki se financirajo v več fazah;

| — | opustitev obveščanja o soodvisnih delih pogodbe; in/ali |
| --- | --- |

—

opustitev obveščanja o soodvisnih delih pogodbe; in/ali

| — | opustitev obveščanja, ker je del finančnega paketa nevezan. |
| --- | --- |

—

opustitev obveščanja, ker je del finančnega paketa nevezan.

36.   UPRAVIČENOST DRŽAVE DO VEZANE POMOČI

| a) | Državam, v katerih je BND na prebivalca po podatkih Svetovne banke nad zgornjo mejo za države z nižjim srednjim dohodkom, se vezana pomoč ne odobri. Svetovna banka vsako leto znova preračuna prag (12). Država se lahko uvrsti v drugo kategorijo šele po tem, ko je bila v kategoriji, v katero jo je uvrstila Svetovna banka, dve zaporedni leti. |
| --- | --- |

a)

Državam, v katerih je BND na prebivalca po podatkih Svetovne banke nad zgornjo mejo za države z nižjim srednjim dohodkom, se vezana pomoč ne odobri. Svetovna banka vsako leto znova preračuna prag (12). Država se lahko uvrsti v drugo kategorijo šele po tem, ko je bila v kategoriji, v katero jo je uvrstila Svetovna banka, dve zaporedni leti.

| b) | Pri razvrščanju držav se uporabljajo naslednja operativna merila in postopki:






  1) | Razvrstitev za namene Sporazuma se določi glede na BND na prebivalca, kakor ga izračuna Svetovna banka zaradi svoje razvrstitve držav posojilojemalk; to razvrstitev objavi Sekretariat. |
| --- | --- | --- |

b)

Pri razvrščanju držav se uporabljajo naslednja operativna merila in postopki:

1)

Razvrstitev za namene Sporazuma se določi glede na BND na prebivalca, kakor ga izračuna Svetovna banka zaradi svoje razvrstitve držav posojilojemalk; to razvrstitev objavi Sekretariat.

| 2) | Kadar Svetovna banka nima dovolj informacij za objavo podatkov o BND na prebivalca, je pozvana, da oceni, ali BND zadevne države na prebivalca presega trenutni prag ali pa ga ne dosega. Država je razvrščena glede na oceno, razen če se udeleženke odločijo, da bodo ravnale drugače. |
| --- | --- |

2)

Kadar Svetovna banka nima dovolj informacij za objavo podatkov o BND na prebivalca, je pozvana, da oceni, ali BND zadevne države na prebivalca presega trenutni prag ali pa ga ne dosega. Država je razvrščena glede na oceno, razen če se udeleženke odločijo, da bodo ravnale drugače.

| 3) | Če se upravičenost države do vezane pomoči spremeni v skladu s členom 36(a), začne nova razvrstitev veljati dva tedna po tem, ko Sekretariat vsem udeleženkam sporoči sklepe, ki jih je sprejel na podlagi zgoraj navedenih podatkov Svetovne banke. Pred začetkom veljavnosti nove razvrstitve se ne sme priglasiti nobeno financiranje z vezano pomočjo za na novo upravičeno državo; po datumu začetka veljavnosti se ne sme priglasiti nobeno financiranje z vezano pomočjo za državo, ki je na novo napredovala, razen priglasitev posameznih transakcij, zajetih v predhodno potrjeni kreditni liniji, do izteka kreditne linije (kar ne sme trajati dlje od enega leta po datumu začetka veljavnosti). |
| --- | --- |

3)

Če se upravičenost države do vezane pomoči spremeni v skladu s členom 36(a), začne nova razvrstitev veljati dva tedna po tem, ko Sekretariat vsem udeleženkam sporoči sklepe, ki jih je sprejel na podlagi zgoraj navedenih podatkov Svetovne banke. Pred začetkom veljavnosti nove razvrstitve se ne sme priglasiti nobeno financiranje z vezano pomočjo za na novo upravičeno državo; po datumu začetka veljavnosti se ne sme priglasiti nobeno financiranje z vezano pomočjo za državo, ki je na novo napredovala, razen priglasitev posameznih transakcij, zajetih v predhodno potrjeni kreditni liniji, do izteka kreditne linije (kar ne sme trajati dlje od enega leta po datumu začetka veljavnosti).

| 4) | Kadar Svetovna banka spremeni številke, se take spremembe za Sporazum ne upoštevajo. Vendar se lahko razvrstitev države spremeni s sprejetjem poenotenega posebnega dogovora v skladu z ustreznimi postopki iz členov 58 do 63, pri čemer naj bi udeleženke z naklonjenostjo obravnavale tako spremembo zaradi napak in opustitev v številkah, ki so bile naknadno priznane v koledarskem letu, v katerem jih je Sekretariat prvič objavil. |
| --- | --- |

4)

Kadar Svetovna banka spremeni številke, se take spremembe za Sporazum ne upoštevajo. Vendar se lahko razvrstitev države spremeni s sprejetjem poenotenega posebnega dogovora v skladu z ustreznimi postopki iz členov 58 do 63, pri čemer naj bi udeleženke z naklonjenostjo obravnavale tako spremembo zaradi napak in opustitev v številkah, ki so bile naknadno priznane v koledarskem letu, v katerem jih je Sekretariat prvič objavil.

37.   UPRAVIČENOST PROJEKTA

| a) | Vezana pomoč se ne odobri za javne ali zasebne projekte, ki bi morali biti komercialno izvedljivi, če bi se financirali po tržnih pogojih ali pogojih Sporazuma. |
| --- | --- |

a)

Vezana pomoč se ne odobri za javne ali zasebne projekte, ki bi morali biti komercialno izvedljivi, če bi se financirali po tržnih pogojih ali pogojih Sporazuma.

| b) | Ključna preskusa za tako upravičenost do pomoči sta:






  — | ali je projekt finančno neizvedljiv, tj. ali ob primernih cenah, določenih po tržnih načelih, ni sposoben ustvariti denarnega toka, ki bi zadostoval za pokrivanje operativnih stroškov projekta in servisiranje uporabljenega kapitala, kar je prvi ključni preskus, oziroma |
| --- | --- | --- |

b)

Ključna preskusa za tako upravičenost do pomoči sta:

—

ali je projekt finančno neizvedljiv, tj. ali ob primernih cenah, določenih po tržnih načelih, ni sposoben ustvariti denarnega toka, ki bi zadostoval za pokrivanje operativnih stroškov projekta in servisiranje uporabljenega kapitala, kar je prvi ključni preskus, oziroma

| — | ali je primerno na podlagi izmenjave informacij z drugimi udeleženkami sklepati, da projekta verjetno ne bo mogoče financirati po tržnih pogojih ali po pogojih Sporazuma, kar je drugi ključni preskus. V zvezi s projekti z vrednostjo več kot 50 milijonov SDR je treba pri razmisleku o primernosti take pomoči nameniti posebno težo pričakovani razpoložljivosti financiranja po tržnih pogojih ali po pogojih Sporazuma. |
| --- | --- |

—

ali je primerno na podlagi izmenjave informacij z drugimi udeleženkami sklepati, da projekta verjetno ne bo mogoče financirati po tržnih pogojih ali po pogojih Sporazuma, kar je drugi ključni preskus. V zvezi s projekti z vrednostjo več kot 50 milijonov SDR je treba pri razmisleku o primernosti take pomoči nameniti posebno težo pričakovani razpoložljivosti financiranja po tržnih pogojih ali po pogojih Sporazuma.

| c) | Ključna preskusa iz pododstavka (b) naj bi pokazala, kako bi bilo treba ovrednotiti projekt, da bi se ugotovilo, ali naj se financira s tako pomočjo ali z izvoznimi krediti po tržnih pogojih ali po pogojih Sporazuma. S posvetovalnim procesom iz členov 54 do 56 naj bi se po pričakovanju sčasoma oblikovala zbirka izkušenj, v kateri bodo agencije za izvozne kredite in tudi agencije za pomoč našle natančnejše napotke, kako določiti mejo med tema kategorijama projektov. |
| --- | --- |

c)

Ključna preskusa iz pododstavka (b) naj bi pokazala, kako bi bilo treba ovrednotiti projekt, da bi se ugotovilo, ali naj se financira s tako pomočjo ali z izvoznimi krediti po tržnih pogojih ali po pogojih Sporazuma. S posvetovalnim procesom iz členov 54 do 56 naj bi se po pričakovanju sčasoma oblikovala zbirka izkušenj, v kateri bodo agencije za izvozne kredite in tudi agencije za pomoč našle natančnejše napotke, kako določiti mejo med tema kategorijama projektov.

38.   NAJNIŽJA RAVEN KONCESIVNOSTI

Udeleženke ne smejo zagotavljati vezane pomoči, katere raven koncesivnosti je nižja od 35 % ali 50 %, če je država upravičenka najmanj razvita država (Least Developed Country – LDC), razen v primerih, navedenih spodaj, ki so tudi izvzeti iz postopkov obveščanja, navedenih v členu 50(a):

| a) | tehnična pomoč: vezana pomoč, kadar uradna razvojna pomoč zajema izključno tehnično sodelovanje v višini manj kot 3 % skupne vrednosti transakcije ali manj kot en milijon posebnih pravic črpanja (Special Drawing Rights – SDR), pri čemer velja nižja vrednost, in |
| --- | --- |

a)

tehnična pomoč: vezana pomoč, kadar uradna razvojna pomoč zajema izključno tehnično sodelovanje v višini manj kot 3 % skupne vrednosti transakcije ali manj kot en milijon posebnih pravic črpanja (Special Drawing Rights – SDR), pri čemer velja nižja vrednost, in

| b) | manjši projekti: kapitalski projekti v vrednosti manj kot milijon SDR, ki se v celoti financirajo v obliki nepovratne razvojne pomoči. |
| --- | --- |

b)

manjši projekti: kapitalski projekti v vrednosti manj kot milijon SDR, ki se v celoti financirajo v obliki nepovratne razvojne pomoči.

39.   IZJEME OD UPRAVIČENOSTI DRŽAVE ALI PROJEKTA DO VEZANE POMOČI

| a) | Določbe členov 36 in 37 se ne uporabljajo za vezano pomoč, kadar je raven koncesivnosti 80 % ali več, razen za vezano pomoč, ki je del mešanega finančnega paketa, opisanega v členu 35. |
| --- | --- |

a)

Določbe členov 36 in 37 se ne uporabljajo za vezano pomoč, kadar je raven koncesivnosti 80 % ali več, razen za vezano pomoč, ki je del mešanega finančnega paketa, opisanega v členu 35.

| b) | Določbe člena 37 se ne uporabljajo za vezano pomoč v vrednosti manj kot dva milijona SDR, razen za vezano pomoč, ki je del mešanega paketa, opisanega v členu 35. |
| --- | --- |

b)

Določbe člena 37 se ne uporabljajo za vezano pomoč v vrednosti manj kot dva milijona SDR, razen za vezano pomoč, ki je del mešanega paketa, opisanega v členu 35.

| c) | Za vezano pomoč najmanj razvitim državam (LDC), kakor jih opredeljujejo Združeni narodi, ne veljajo določbe členov 36 in 37. |
| --- | --- |

c)

Za vezano pomoč najmanj razvitim državam (LDC), kakor jih opredeljujejo Združeni narodi, ne veljajo določbe členov 36 in 37.

| d) | Udeleženke ugodno obravnavajo pospešitev postopkov vezane pomoči v skladu s posebnimi okoliščinami:






  — | jedrska ali velika industrijska nesreča, ki povzroči resno čezmejno onesnaženje, kadar katera koli prizadeta udeleženka želi zagotoviti vezano pomoč za odpravo ali zmanjšanje njenih posledic, ali |
| --- | --- | --- |

d)

Udeleženke ugodno obravnavajo pospešitev postopkov vezane pomoči v skladu s posebnimi okoliščinami:

—

jedrska ali velika industrijska nesreča, ki povzroči resno čezmejno onesnaženje, kadar katera koli prizadeta udeleženka želi zagotoviti vezano pomoč za odpravo ali zmanjšanje njenih posledic, ali

| — | obstoj utemeljene nevarnosti za tako nesrečo, kadar katera koli morebitno prizadeta udeleženka želi zagotoviti vezano pomoč za preprečitev nesreče. |
| --- | --- |

—

obstoj utemeljene nevarnosti za tako nesrečo, kadar katera koli morebitno prizadeta udeleženka želi zagotoviti vezano pomoč za preprečitev nesreče.

| e) | Ne glede na člena 36 in 37 lahko udeleženka izjemoma zagotovi podporo na enega od naslednjih načinov:






  — | s postopkom poenotenega posebnega dogovora, kakor je opredeljeno v Prilogi XI in opisano v členih 58 do 63, ali |
| --- | --- | --- |

e)

Ne glede na člena 36 in 37 lahko udeleženka izjemoma zagotovi podporo na enega od naslednjih načinov:

—

s postopkom poenotenega posebnega dogovora, kakor je opredeljeno v Prilogi XI in opisano v členih 58 do 63, ali

| — | z utemeljitvijo pomoči, če jo podpira večji del udeleženk, kakor je opisano v členih 51 in 52, ali |
| --- | --- |

—

z utemeljitvijo pomoči, če jo podpira večji del udeleženk, kakor je opisano v členih 51 in 52, ali

| — | s pismom generalnemu sekretarju OECD v skladu s postopki iz člena 53, za katerega udeleženke pričakujejo, da se bo uporabil samo v izjemnih primerih in redko. |
| --- | --- |

—

s pismom generalnemu sekretarju OECD v skladu s postopki iz člena 53, za katerega udeleženke pričakujejo, da se bo uporabil samo v izjemnih primerih in redko.

40.   IZRAČUN RAVNI KONCESIVNOSTI VEZANE POMOČI

Raven koncesivnosti vezane pomoči se izračuna po isti metodi kot za element nepovratnih sredstev, ki jo uporablja DAC, razen naslednjega:

| a) | Diskontna stopnja, ki se uporablja za izračun ravni koncesivnosti posojila v dani valuti, tj. diferencirana diskontna stopnja (Differentiated Discount Rate – DDR), se vsako leto 15. januarja spremeni in se izračuna na naslednji način:






  — | povprečje CIRR + marža
  Marža (M) je odvisna od rokov odplačevanja (R):






  R | M |
| --- | --- | --- | --- |
| manj kot 15 let | 0,75 |
| od 15 do 20 let | 1,00 |
| od 20 do 30 let | 1,15 |
| 30 let in več | 1,25 |

a)

Diskontna stopnja, ki se uporablja za izračun ravni koncesivnosti posojila v dani valuti, tj. diferencirana diskontna stopnja (Differentiated Discount Rate – DDR), se vsako leto 15. januarja spremeni in se izračuna na naslednji način:

—

povprečje CIRR + marža

Marža (M) je odvisna od rokov odplačevanja (R):

R

M

manj kot 15 let

0,75

od 15 do 20 let

1,00

od 20 do 30 let

1,15

30 let in več

1,25

| — | za vse valute se povprečje CIRR izračuna tako, da vzamemo povprečje mesečnih CIRR, veljavnih v šestmesečnem obdobju med 15. avgustom prejšnjega leta in 14. februarjem tekočega leta. Dobljena stopnja, vključno z maržo, se zaokroži na najbližjih 10 bazičnih točk. Če je za zadevno valuto na voljo več CIRR, se za ta izračun uporabi CIRR za najdaljšo zapadlost, kakor je določeno v členu 20(a). |
| --- | --- |

—

za vse valute se povprečje CIRR izračuna tako, da vzamemo povprečje mesečnih CIRR, veljavnih v šestmesečnem obdobju med 15. avgustom prejšnjega leta in 14. februarjem tekočega leta. Dobljena stopnja, vključno z maržo, se zaokroži na najbližjih 10 bazičnih točk. Če je za zadevno valuto na voljo več CIRR, se za ta izračun uporabi CIRR za najdaljšo zapadlost, kakor je določeno v členu 20(a).

| b) | Referenčni datum za izračun ravni koncesivnosti je začetni datum kredita, kakor je določen v Prilogi XI. |
| --- | --- |

b)

Referenčni datum za izračun ravni koncesivnosti je začetni datum kredita, kakor je določen v Prilogi XI.

| c) | Za izračun skupne ravni koncesivnosti mešanega finančnega paketa se šteje, da so ravni koncesivnosti naslednjih kreditov, sredstev in plačil enake nič:






  — | izvozni krediti, ki so v skladu s Sporazumom; |
| --- | --- | --- |

c)

Za izračun skupne ravni koncesivnosti mešanega finančnega paketa se šteje, da so ravni koncesivnosti naslednjih kreditov, sredstev in plačil enake nič:

—

izvozni krediti, ki so v skladu s Sporazumom;

| — | druga sredstva po tržnih pogojih ali blizu njih; |
| --- | --- |

—

druga sredstva po tržnih pogojih ali blizu njih;

| — | druga uradna sredstva z ravnjo koncesivnosti, ki je nižja od najnižje dovoljene v skladu s členom 38, razen v primerih prilagajanja; in |
| --- | --- |

—

druga uradna sredstva z ravnjo koncesivnosti, ki je nižja od najnižje dovoljene v skladu s členom 38, razen v primerih prilagajanja; in

| — | polog kupca. |
| --- | --- |

—

polog kupca.

Plačila na začetni datum kredita ali pred njim, ki se ne štejejo za polog, se vključijo v izračun ravni koncesivnosti.

| d) | Diskontna stopnja pri prilagajanju: pri prilagajanju pogojem pomoči pomeni prilagajanje identični ravni koncesivnosti; ta se ponovno preračuna z diskontno stopnjo, veljavno v času prilagajanja. |
| --- | --- |

d)

Diskontna stopnja pri prilagajanju: pri prilagajanju pogojem pomoči pomeni prilagajanje identični ravni koncesivnosti; ta se ponovno preračuna z diskontno stopnjo, veljavno v času prilagajanja.

| e) | Lokalni stroški in nabava pri tretjih državah se vključijo v izračun ravni koncesivnosti samo, če jih financira donatorska država. |
| --- | --- |

e)

Lokalni stroški in nabava pri tretjih državah se vključijo v izračun ravni koncesivnosti samo, če jih financira donatorska država.

| f) | Skupna raven koncesivnosti paketa se določi tako, da se nominalna vrednost vsake sestavine paketa pomnoži z ustrezno ravnjo koncesivnosti vsake sestavine, rezultati se seštejejo in nato se seštevek deli s skupno nominalno vrednostjo sestavin. |
| --- | --- |

f)

Skupna raven koncesivnosti paketa se določi tako, da se nominalna vrednost vsake sestavine paketa pomnoži z ustrezno ravnjo koncesivnosti vsake sestavine, rezultati se seštejejo in nato se seštevek deli s skupno nominalno vrednostjo sestavin.

| g) | Diskontna stopnja za dano posojilo v okviru pomoči je stopnja, veljavna ob obvestilu o njem. Vendar pa se ob takojšnjem obvestilu uporabi diskontna stopnja, ki je veljala ob določitvi pogojev posojila v okviru pomoči. S spremembo diskontne stopnje med trajanjem posojila se ne spremeni njegova raven koncesivnosti. |
| --- | --- |

g)

Diskontna stopnja za dano posojilo v okviru pomoči je stopnja, veljavna ob obvestilu o njem. Vendar pa se ob takojšnjem obvestilu uporabi diskontna stopnja, ki je veljala ob določitvi pogojev posojila v okviru pomoči. S spremembo diskontne stopnje med trajanjem posojila se ne spremeni njegova raven koncesivnosti.

| h) | Če se valuta spremeni, preden je pogodba sklenjena, se uradno obvestilo spremeni. Za izračun ravni koncesivnosti, se uporablja diskontna stopnja, ki velja na datum spremembe. Sprememba ni potrebna, če so alternativna valuta in vse potrebne informacije za izračun ravni koncesivnosti razvidne iz izvornega obvestila. |
| --- | --- |

h)

Če se valuta spremeni, preden je pogodba sklenjena, se uradno obvestilo spremeni. Za izračun ravni koncesivnosti, se uporablja diskontna stopnja, ki velja na datum spremembe. Sprememba ni potrebna, če so alternativna valuta in vse potrebne informacije za izračun ravni koncesivnosti razvidne iz izvornega obvestila.

| i) | Ne glede na pododstavek (g) se za izračun ravni koncesivnosti posameznih transakcij v okviru kreditne linije pomoči uporabi diskontna stopnja, ki je bila prvotno priglašena za kreditno linijo. |
| --- | --- |

i)

Ne glede na pododstavek (g) se za izračun ravni koncesivnosti posameznih transakcij v okviru kreditne linije pomoči uporabi diskontna stopnja, ki je bila prvotno priglašena za kreditno linijo.

41.   ROK VELJAVNOSTI VEZANE POMOČI

| a) | Udeleženke ne smejo določiti pogojev za vezano pomoč, če se to nanaša na financiranje posameznih transakcij ali na protokol o pomoči, kreditno linijo pomoči ali na podoben sporazum, za več kot dve leti. Pri protokolu o pomoči, kreditni liniji pomoči ali podobnem sporazumu se obdobje veljavnosti začne na datum njegovega podpisa, o čemer je treba poslati obvestilo v skladu s členom 50; o podaljšanju kreditne linije se pošlje obvestilo, kakor da bi bila to nova transakcija, s pojasnilom, da gre za podaljšanje, in sicer v skladu s pogoji, dovoljenimi v času obvestila o podaljšanju. Pri posameznih transakcijah, vključno s tistimi, o katerih je poslano obvestilo v okviru protokola o pomoči, kreditne linije pomoči ali podobnega sporazuma, se obdobje veljavnosti začne na datum obvestila o prevzemu obveznosti v skladu s členom 49 ali 50, kakor je ustrezno. |
| --- | --- |

a)

Udeleženke ne smejo določiti pogojev za vezano pomoč, če se to nanaša na financiranje posameznih transakcij ali na protokol o pomoči, kreditno linijo pomoči ali na podoben sporazum, za več kot dve leti. Pri protokolu o pomoči, kreditni liniji pomoči ali podobnem sporazumu se obdobje veljavnosti začne na datum njegovega podpisa, o čemer je treba poslati obvestilo v skladu s členom 50; o podaljšanju kreditne linije se pošlje obvestilo, kakor da bi bila to nova transakcija, s pojasnilom, da gre za podaljšanje, in sicer v skladu s pogoji, dovoljenimi v času obvestila o podaljšanju. Pri posameznih transakcijah, vključno s tistimi, o katerih je poslano obvestilo v okviru protokola o pomoči, kreditne linije pomoči ali podobnega sporazuma, se obdobje veljavnosti začne na datum obvestila o prevzemu obveznosti v skladu s členom 49 ali 50, kakor je ustrezno.

| b) | Ko država prvič postane neupravičena do 17-letnih posojil Svetovne banke, se veljavnost obstoječih in novih protokolov o vezani pomoči in kreditnih linij, o katerih so bila poslana uradna obvestila, omeji na eno leto po datumu potencialne spremembe razvrstitve v skladu s postopki iz člena 36(b). |
| --- | --- |

b)

Ko država prvič postane neupravičena do 17-letnih posojil Svetovne banke, se veljavnost obstoječih in novih protokolov o vezani pomoči in kreditnih linij, o katerih so bila poslana uradna obvestila, omeji na eno leto po datumu potencialne spremembe razvrstitve v skladu s postopki iz člena 36(b).

| c) | Podaljšanje takih protokolov in kreditnih linij je mogoče samo pod pogoji, ki so skladni z določbami členov 36 in 37 Sporazuma po:






  — | ponovni razvrstitvi držav, in |
| --- | --- | --- |

c)

Podaljšanje takih protokolov in kreditnih linij je mogoče samo pod pogoji, ki so skladni z določbami členov 36 in 37 Sporazuma po:

—

ponovni razvrstitvi držav, in

| — | spremembi določb Sporazuma. |
| --- | --- |

—

spremembi določb Sporazuma.

V takih okoliščinah se lahko ohranijo obstoječi pogoji ne glede na spremembo diskontne stopnje, določene v členu 40.

42.   PRILAGAJANJE

Ob upoštevanju mednarodnih obveznosti udeleženke in v skladu z namenom Sporazuma se lahko udeleženka v skladu s postopki iz člena 45 prilagodi finančnim pogojem, ki jih ponuja udeleženka ali neudeleženka.

POGLAVJE IV

POSTOPKI

ODDELEK 1

SKUPNI POSTOPKI ZA IZVOZNE KREDITE IN POMOČ, POVEZANO S TRGOVINO

43.   OBVESTILA

Uradna obvestila, ki jih določajo postopki v Sporazumu, morajo biti pripravljena v skladu s Prilogo V in vsebovati podatke, ki jih vsebuje navedena priloga, kopije pa je treba poslati Sekretariatu.

44.   INFORMACIJE O URADNI POMOČI

| a) | Takoj ko se udeleženka obveže za uradno podporo, o kateri je poslala obvestilo v skladu s postopki iz členov 47 do 50, o tem ustrezno obvesti vse druge udeleženke tako, da v obrazec 1C sistema za poročanje držav upnic (Creditor Reporting System – CRS) vnese sklicno številko obvestila. |
| --- | --- |

a)

Takoj ko se udeleženka obveže za uradno podporo, o kateri je poslala obvestilo v skladu s postopki iz členov 47 do 50, o tem ustrezno obvesti vse druge udeleženke tako, da v obrazec 1C sistema za poročanje držav upnic (Creditor Reporting System – CRS) vnese sklicno številko obvestila.

| b) | Pri izmenjavi informacij v skladu s členi 55 do 57 udeleženka obvesti druge udeleženke o kreditnih pogojih, pod katerimi namerava podpreti določeno transakcijo, in jih lahko zaprosi za podobne informacije. |
| --- | --- |

b)

Pri izmenjavi informacij v skladu s členi 55 do 57 udeleženka obvesti druge udeleženke o kreditnih pogojih, pod katerimi namerava podpreti določeno transakcijo, in jih lahko zaprosi za podobne informacije.

45.   POSTOPKI PRILAGAJANJA

| a) | Pred prilagajanjem finančnim pogojem, ki jih domnevno ponuja udeleženka ali neudeleženka v skladu s členoma 18 in 42, si mora udeleženka kar najbolj prizadevati, vključno z uporabo ustnih posvetovanj, opisanih v členu 57, da preveri, ali so ti pogoji uradno podprti, pri čemer ravna v skladu z naslednjim:






  1) | Udeleženka obvesti vse druge udeleženke o pogojih, ki jih namerava podpreti, po enakih postopkih uradnega obveščanja, ki se zahtevajo za prilagojene pogoje. V primeru prilagajanja neudeleženki se mora udeleženka, ki namerava uporabiti možnost prilagajanja, ravnati po enakih postopkih uradnega obveščanja, kot bi se zahtevali, če bi prilagojene pogoje ponudila udeleženka. |
| --- | --- | --- |

a)

Pred prilagajanjem finančnim pogojem, ki jih domnevno ponuja udeleženka ali neudeleženka v skladu s členoma 18 in 42, si mora udeleženka kar najbolj prizadevati, vključno z uporabo ustnih posvetovanj, opisanih v členu 57, da preveri, ali so ti pogoji uradno podprti, pri čemer ravna v skladu z naslednjim:

1)

Udeleženka obvesti vse druge udeleženke o pogojih, ki jih namerava podpreti, po enakih postopkih uradnega obveščanja, ki se zahtevajo za prilagojene pogoje. V primeru prilagajanja neudeleženki se mora udeleženka, ki namerava uporabiti možnost prilagajanja, ravnati po enakih postopkih uradnega obveščanja, kot bi se zahtevali, če bi prilagojene pogoje ponudila udeleženka.

| 2) | Ne glede na točko (1) zgoraj velja, da mora udeleženka, ki namerava uporabiti možnost prilagajanja, o svoji nameri čim prej poslati obvestilo, če veljavni postopek obveščanja od udeleženke, ki namerava uporabiti možnost prilagajanja, zahteva, da se vzdrži svoje obveznosti po datumu zaključka zbiranja razpisnih ponudb. |
| --- | --- |

2)

Ne glede na točko (1) zgoraj velja, da mora udeleženka, ki namerava uporabiti možnost prilagajanja, o svoji nameri čim prej poslati obvestilo, če veljavni postopek obveščanja od udeleženke, ki namerava uporabiti možnost prilagajanja, zahteva, da se vzdrži svoje obveznosti po datumu zaključka zbiranja razpisnih ponudb.

| 3) | Če udeleženka pobudnica omili ali umakne svojo namero, da bo podprla pogoje, o katerih je poslala obvestilo, o tem takoj obvesti vse druge udeleženke. |
| --- | --- |

3)

Če udeleženka pobudnica omili ali umakne svojo namero, da bo podprla pogoje, o katerih je poslala obvestilo, o tem takoj obvesti vse druge udeleženke.

| b) | Udeleženka, ki namerava ponuditi finančne pogoje, identične pogojem, uradno prijavljenim v skladu s členoma 47 in 48, lahko to stori po tem, ko se izteče ustrezen čakalni rok iz navedenih členov. Udeleženka o svoji nameri čim prej pošlje obvestilo. |
| --- | --- |

b)

Udeleženka, ki namerava ponuditi finančne pogoje, identične pogojem, uradno prijavljenim v skladu s členoma 47 in 48, lahko to stori po tem, ko se izteče ustrezen čakalni rok iz navedenih členov. Udeleženka o svoji nameri čim prej pošlje obvestilo.

46.   POSEBNA POSVETOVANJA

| a) | Udeleženka, ki upravičeno domneva, da so finančni pogoji, ki jih ponuja druga udeleženka (udeleženka pobudnica), ugodnejši od pogojev iz Sporazuma, o tem obvesti Sekretariat; Sekretariat nemudoma poskrbi, da so take informacije na voljo. |
| --- | --- |

a)

Udeleženka, ki upravičeno domneva, da so finančni pogoji, ki jih ponuja druga udeleženka (udeleženka pobudnica), ugodnejši od pogojev iz Sporazuma, o tem obvesti Sekretariat; Sekretariat nemudoma poskrbi, da so take informacije na voljo.

| b) | Udeleženka pobudnica v dveh delovnih dneh po tem, ko Sekretariat izda informacije, pojasni finančne pogoje svoje ponudbe. |
| --- | --- |

b)

Udeleženka pobudnica v dveh delovnih dneh po tem, ko Sekretariat izda informacije, pojasni finančne pogoje svoje ponudbe.

| c) | Po pojasnitvi udeleženke pobudnice lahko katera koli udeleženka zahteva, da Sekretariat v petih dneh organizira poseben posvetovalni sestanek udeleženk za razpravo o tem vprašanju. |
| --- | --- |

c)

Po pojasnitvi udeleženke pobudnice lahko katera koli udeleženka zahteva, da Sekretariat v petih dneh organizira poseben posvetovalni sestanek udeleženk za razpravo o tem vprašanju.

| d) | Finančni pogoji, ki so uradno podprti, ne začnejo veljati do izida posebnega posvetovalnega sestanka udeleženk. |
| --- | --- |

d)

Finančni pogoji, ki so uradno podprti, ne začnejo veljati do izida posebnega posvetovalnega sestanka udeleženk.

ODDELEK 2

Postopki za izvozne kredite

47.   PREDHODNO OBVESTILO Z RAZPRAVO

| a) | Udeleženka najmanj deset koledarskih dni pred prevzemom kakršne koli obveznosti v skladu s Prilogo V k Sporazumu obvesti vse druge udeleženke, če:






  — | sta veljavna razvrstitev države glede na njeno tveganje in kategorija tveganja kupca, ki je uporabljena za izračun MPR, razvrstitev in kategorija garanta tretje stranke, ki se nahaja v državi, ki ni država dolžnika [tj. določeno v skladu s prvo alineo člena 24(e)]; ali |
| --- | --- | --- |

a)

Udeleženka najmanj deset koledarskih dni pred prevzemom kakršne koli obveznosti v skladu s Prilogo V k Sporazumu obvesti vse druge udeleženke, če:

—

sta veljavna razvrstitev države glede na njeno tveganje in kategorija tveganja kupca, ki je uporabljena za izračun MPR, razvrstitev in kategorija garanta tretje stranke, ki se nahaja v državi, ki ni država dolžnika [tj. določeno v skladu s prvo alineo člena 24(e)]; ali

| — | je bila veljavna MPR zmanjšana z uporabo tehnike za zmanjšanje tveganja države iz člena 30. |
| --- | --- |

—

je bila veljavna MPR zmanjšana z uporabo tehnike za zmanjšanje tveganja države iz člena 30.

| b) | Če v tem času katera koli druga udeleženka zahteva razpravo, udeleženka pobudnica počaka še dodatnih deset koledarskih dni. |
| --- | --- |

b)

Če v tem času katera koli druga udeleženka zahteva razpravo, udeleženka pobudnica počaka še dodatnih deset koledarskih dni.

| c) | Po razpravi udeleženka vse ostale udeleženke obvesti o svoji končni odločitvi za lažji pregled zbirke izkušenj v skladu s členom 69. Udeleženke vodijo evidenco svojih izkušenj glede premijskih stopenj, o katerih je bilo poslano obvestilo v skladu z odstavkom (a) zgoraj. |
| --- | --- |

c)

Po razpravi udeleženka vse ostale udeleženke obvesti o svoji končni odločitvi za lažji pregled zbirke izkušenj v skladu s členom 69. Udeleženke vodijo evidenco svojih izkušenj glede premijskih stopenj, o katerih je bilo poslano obvestilo v skladu z odstavkom (a) zgoraj.

48.   PREDHODNO OBVESTILO

| a) | Udeleženka najmanj deset koledarskih dni pred prevzemom kakršne koli obveznosti v skladu s Prilogo V k Sporazumu obvesti vse druge udeleženke, če:






  1) | namerava pri državi kategorije I podpreti roke odplačevanja, daljše od petih let; |
| --- | --- | --- |

a)

Udeleženka najmanj deset koledarskih dni pred prevzemom kakršne koli obveznosti v skladu s Prilogo V k Sporazumu obvesti vse druge udeleženke, če:

1)

namerava pri državi kategorije I podpreti roke odplačevanja, daljše od petih let;

| 2) | namerava zagotoviti podporo v skladu s členom 10(d)(3); |
| --- | --- |

2)

namerava zagotoviti podporo v skladu s členom 10(d)(3);

| 3) | namerava zagotoviti podporo v skladu s členom 13(a); |
| --- | --- |

3)

namerava zagotoviti podporo v skladu s členom 13(a);

| 4) | namerava zagotoviti podporo v skladu s členom 14(d); |
| --- | --- |

4)

namerava zagotoviti podporo v skladu s členom 14(d);

| 5) | namerava zagotoviti podporo za transakcijo z dolžnikom/garantom iz države kategorije 0 z vrednostjo kredita nad 10 milijonov SDR (13); |
| --- | --- |

5)

namerava zagotoviti podporo za transakcijo z dolžnikom/garantom iz države kategorije 0 z vrednostjo kredita nad 10 milijonov SDR (13);

| 6) | namerava uporabiti premijsko stopnjo v skladu z drugo alineo člena 24(e), na podlagi katere sta veljavna razvrstitev države glede na njeno tveganje in kategorija tveganja kupca, ki se uporabi za izračun MPR, določeni z njeno udeležbo v vlogi dolžnika ali garanta razvrščene multilateralne ali regionalne institucije; |
| --- | --- |

6)

namerava uporabiti premijsko stopnjo v skladu z drugo alineo člena 24(e), na podlagi katere sta veljavna razvrstitev države glede na njeno tveganje in kategorija tveganja kupca, ki se uporabi za izračun MPR, določeni z njeno udeležbo v vlogi dolžnika ali garanta razvrščene multilateralne ali regionalne institucije;

| 7) | namerava uporabiti premijsko stopnjo v skladu s členom 27(e), na podlagi katerega je izbrana kategorija tveganja kupca, ki se uporabi za izračun MPR za transakcijo:






  — | z nedržavnim dolžnikom/garantom nižja od CC1 (tj. CC0 ali SOV+); |
| --- | --- | --- |

7)

namerava uporabiti premijsko stopnjo v skladu s členom 27(e), na podlagi katerega je izbrana kategorija tveganja kupca, ki se uporabi za izračun MPR za transakcijo:

—

z nedržavnim dolžnikom/garantom nižja od CC1 (tj. CC0 ali SOV+);

| — | z nedržavnim dolžnikom/garantom s kreditom, večjim od 5 milijonov SDR, boljša od ocene akreditirane CRA. |
| --- | --- |

—

z nedržavnim dolžnikom/garantom s kreditom, večjim od 5 milijonov SDR, boljša od ocene akreditirane CRA.

| 8) | namerava uporabiti premijsko stopnjo v skladu s členom 31(a), ki določa, da se na podlagi kreditnih izboljšav tveganja kupca uporabi CEF, ki je večja od 0. |
| --- | --- |

8)

namerava uporabiti premijsko stopnjo v skladu s členom 31(a), ki določa, da se na podlagi kreditnih izboljšav tveganja kupca uporabi CEF, ki je večja od 0.

| b) | Če udeleženka pobudnica omili ali umakne svojo namero, da bo podprla take transakcije, o tem takoj obvesti vse druge udeleženke. |
| --- | --- |

b)

Če udeleženka pobudnica omili ali umakne svojo namero, da bo podprla take transakcije, o tem takoj obvesti vse druge udeleženke.

ODDELEK 3

Postopki za pomoč, povezano s trgovino

49.   PREDHODNO OBVESTILO

| a) | Udeleženka pošlje predhodno obvestilo, če namerava zagotoviti uradno podporo za:






  — | nevezano pomoč v zvezi s poslovanjem v vrednosti 2 milijonov SDR ali več ter z ravnjo koncesivnosti, nižjo od 80 %; |
| --- | --- | --- |

a)

Udeleženka pošlje predhodno obvestilo, če namerava zagotoviti uradno podporo za:

—

nevezano pomoč v zvezi s poslovanjem v vrednosti 2 milijonov SDR ali več ter z ravnjo koncesivnosti, nižjo od 80 %;

| — | nevezano pomoč v zvezi s poslovanjem v vrednosti manj kot 2 milijonov SDR in z elementom nepovratnih sredstev (kakor jih opredeljuje DAC), nižjim od 50 %; |
| --- | --- |

—

nevezano pomoč v zvezi s poslovanjem v vrednosti manj kot 2 milijonov SDR in z elementom nepovratnih sredstev (kakor jih opredeljuje DAC), nižjim od 50 %;

| — | vezano pomoč v zvezi s poslovanjem v vrednosti 2 milijonov SDR ali več ter z ravnjo koncesivnosti, nižjo od 80 %; ali |
| --- | --- |

—

vezano pomoč v zvezi s poslovanjem v vrednosti 2 milijonov SDR ali več ter z ravnjo koncesivnosti, nižjo od 80 %; ali

| — | vezano pomoč v zvezi s poslovanjem v vrednosti manj kot 2 milijonov SDR in z ravnjo koncesivnosti, nižjo od 50 %, razen v primerih iz člena 38(a) in (b); |
| --- | --- |

—

vezano pomoč v zvezi s poslovanjem v vrednosti manj kot 2 milijonov SDR in z ravnjo koncesivnosti, nižjo od 50 %, razen v primerih iz člena 38(a) in (b);

| — | vezano pomoč v skladu s členom 39(d). |
| --- | --- |

—

vezano pomoč v skladu s členom 39(d).

| b) | Predhodno obvestilo se pošlje najpozneje 30 delovnih dni pred zaključkom zbiranja razpisnih ponudb ali datumom prevzema obveznosti, pri čemer velja datum, ki nastopi prej. |
| --- | --- |

b)

Predhodno obvestilo se pošlje najpozneje 30 delovnih dni pred zaključkom zbiranja razpisnih ponudb ali datumom prevzema obveznosti, pri čemer velja datum, ki nastopi prej.

| c) | Če udeleženka pobudnica omili ali umakne svojo namero, da bo podprla pogoje, o katerih je poslala obvestilo, o tem takoj obvesti vse druge udeleženke. |
| --- | --- |

c)

Če udeleženka pobudnica omili ali umakne svojo namero, da bo podprla pogoje, o katerih je poslala obvestilo, o tem takoj obvesti vse druge udeleženke.

| d) | Določba tega člena se uporablja za vezano pomoč, ki je del mešanega finančnega paketa, kakor je opisano v členu 35. |
| --- | --- |

d)

Določba tega člena se uporablja za vezano pomoč, ki je del mešanega finančnega paketa, kakor je opisano v členu 35.

50.   TAKOJŠNJE OBVESTILO

| a) | Udeleženka takoj, tj. v dveh delovnih dneh po prevzemu obveznosti, obvesti vse druge udeleženke, če zagotovi uradno podporo za vezano pomoč v eni od naslednjih vrednosti:






  — | 2 milijona SDR ali več in z ravnjo koncesivnosti 80 % ali več; ali |
| --- | --- | --- |

a)

Udeleženka takoj, tj. v dveh delovnih dneh po prevzemu obveznosti, obvesti vse druge udeleženke, če zagotovi uradno podporo za vezano pomoč v eni od naslednjih vrednosti:

—

2 milijona SDR ali več in z ravnjo koncesivnosti 80 % ali več; ali

| — | manj kot 2 milijona SDR in z ravnjo koncesivnosti 50 % ali več, razen za primere, navedene v členu 38(a) in (b). |
| --- | --- |

—

manj kot 2 milijona SDR in z ravnjo koncesivnosti 50 % ali več, razen za primere, navedene v členu 38(a) in (b).

| b) | Udeleženka prav tako nemudoma obvesti vse druge udeleženke, če je podpisan protokol o pomoči, kreditna linija ali podoben sporazum. |
| --- | --- |

b)

Udeleženka prav tako nemudoma obvesti vse druge udeleženke, če je podpisan protokol o pomoči, kreditna linija ali podoben sporazum.

| c) | Predhodno obvestilo ni potrebno, če se udeleženka namerava prilagoditi finančnim pogojem, za katere se zahteva takojšnje obvestilo. |
| --- | --- |

c)

Predhodno obvestilo ni potrebno, če se udeleženka namerava prilagoditi finančnim pogojem, za katere se zahteva takojšnje obvestilo.

ODDELEK 4

Posvetovalni postopki za vezano pomoč

51.   NAMEN POSVETOVANJ

| a) | Udeleženka, ki želi pojasnila o možni poslovni motivaciji za vezano pomoč, lahko zahteva, da se zagotovi izčrpna ocena kakovosti pomoči (podrobno navedena v Prilogi IX). |
| --- | --- |

a)

Udeleženka, ki želi pojasnila o možni poslovni motivaciji za vezano pomoč, lahko zahteva, da se zagotovi izčrpna ocena kakovosti pomoči (podrobno navedena v Prilogi IX).

| b) | Poleg tega lahko udeleženka v skladu s členom 52 zahteva posvetovanja z drugimi udeleženkami. Ta posvetovanja vključujejo ustna posvetovanja, kakor je opisano v členu 57, da bi se na njih:






  — | prvič, razpravljalo, ali ponudba za pomoč izpolnjuje zahteve iz členov 36 in 37, in |
| --- | --- | --- |

b)

Poleg tega lahko udeleženka v skladu s členom 52 zahteva posvetovanja z drugimi udeleženkami. Ta posvetovanja vključujejo ustna posvetovanja, kakor je opisano v členu 57, da bi se na njih:

—

prvič, razpravljalo, ali ponudba za pomoč izpolnjuje zahteve iz členov 36 in 37, in

| — | če je potrebno, razpravljalo, ali je ponudba za pomoč utemeljena, tudi če zahteve iz členov 36 in 37 niso izpolnjene. |
| --- | --- |

—

če je potrebno, razpravljalo, ali je ponudba za pomoč utemeljena, tudi če zahteve iz členov 36 in 37 niso izpolnjene.

52.   OBSEG IN ČASOVNA RAZPOREDITEV POSVETOVANJ

| a) | Med posvetovanji lahko udeleženka med drugim zahteva naslednje informacije:






  — | rezultate podrobne študije izvedljivosti ali ocene projekta; |
| --- | --- | --- |

a)

Med posvetovanji lahko udeleženka med drugim zahteva naslednje informacije:

—

rezultate podrobne študije izvedljivosti ali ocene projekta;

| — | ali obstaja konkurenčna ponudba z nekoncesivnim financiranjem ali financiranjem v obliki pomoči; |
| --- | --- |

—

ali obstaja konkurenčna ponudba z nekoncesivnim financiranjem ali financiranjem v obliki pomoči;

| — | pričakovanje, da bo projekt ustvarjal ali prihranil tujo valuto; |
| --- | --- |

—

pričakovanje, da bo projekt ustvarjal ali prihranil tujo valuto;

| — | ali obstaja sodelovanje z večstranskimi organizacijami, kakršna je Svetovna banka; |
| --- | --- |

—

ali obstaja sodelovanje z večstranskimi organizacijami, kakršna je Svetovna banka;

| — | prisotnost mednarodnih konkurenčnih razpisov (International Competitive Bidding – ICB), še zlasti, če je dal dobavitelj donatorske države najniže ocenjeno ponudbo; |
| --- | --- |

—

prisotnost mednarodnih konkurenčnih razpisov (International Competitive Bidding – ICB), še zlasti, če je dal dobavitelj donatorske države najniže ocenjeno ponudbo;

| — | vplivi na okolje; |
| --- | --- |

—

vplivi na okolje;

| — | udeležba zasebnega sektorja, in |
| --- | --- |

—

udeležba zasebnega sektorja, in

| — | časovni razpored uradnih obvestil (npr. šest mesecev pred datumom zaključka zbiranja razpisnih ponudb ali datumom prevzema obveznosti) o koncesivnih kreditih ali kreditih v obliki pomoči. |
| --- | --- |

—

časovni razpored uradnih obvestil (npr. šest mesecev pred datumom zaključka zbiranja razpisnih ponudb ali datumom prevzema obveznosti) o koncesivnih kreditih ali kreditih v obliki pomoči.

| b) | Posvetovanje se zaključi, o ugotovitvah glede obeh vprašanj iz člena 51 pa Sekretariat uradno obvesti vse udeleženke najmanj deset delovnih dni pred datumom zaključka zbiranja razpisnih ponudb ali datumom prevzema obveznosti, pri čemer velja datum, ki nastopi prej. Če med posvetujočimi se stranmi ni soglasja, Sekretariat pozove druge udeleženke, naj izrazijo svoja stališča v petih delovnih dneh. O teh stališčih poroča udeleženki, ki je poslala obvestilo, ta pa naj bi znova premislila, ali bo vztrajala, če se zdi, da ni večje podpore za ponudbo pomoči. |
| --- | --- |

b)

Posvetovanje se zaključi, o ugotovitvah glede obeh vprašanj iz člena 51 pa Sekretariat uradno obvesti vse udeleženke najmanj deset delovnih dni pred datumom zaključka zbiranja razpisnih ponudb ali datumom prevzema obveznosti, pri čemer velja datum, ki nastopi prej. Če med posvetujočimi se stranmi ni soglasja, Sekretariat pozove druge udeleženke, naj izrazijo svoja stališča v petih delovnih dneh. O teh stališčih poroča udeleženki, ki je poslala obvestilo, ta pa naj bi znova premislila, ali bo vztrajala, če se zdi, da ni večje podpore za ponudbo pomoči.

53.   IZID POSVETOVANJ

| a) | Donator, ki želi nadaljevati projekt kljub pomanjkanju večje podpore, o svoji nameri predhodno obvesti druge udeleženke najpozneje šestdeset koledarskih dni po koncu posvetovanja, tj. sprejetju predsednikovega sklepa. Donator na generalnega sekretarja OECD naslovi tudi pismo, v katerem opiše rezultate posvetovanja in pojasni prednostni neposlovni nacionalni interes, zaradi katerega je ta ukrep nujen. Udeleženke pričakujejo, da bodo taki dogodki izjemni in redki. |
| --- | --- |

a)

Donator, ki želi nadaljevati projekt kljub pomanjkanju večje podpore, o svoji nameri predhodno obvesti druge udeleženke najpozneje šestdeset koledarskih dni po koncu posvetovanja, tj. sprejetju predsednikovega sklepa. Donator na generalnega sekretarja OECD naslovi tudi pismo, v katerem opiše rezultate posvetovanja in pojasni prednostni neposlovni nacionalni interes, zaradi katerega je ta ukrep nujen. Udeleženke pričakujejo, da bodo taki dogodki izjemni in redki.

| b) | Donator takoj uradno obvesti udeleženke, da je na generalnega sekretarja OECD naslovil pismo, katerega kopija mora biti priložena obvestilu. Niti donator niti nobena druga udeleženka ne sme prevzeti obveznosti za vezano pomoč, dokler ne poteče deset delovnih dni od izdaje tega obvestila udeleženkam. Pri projektih, za katere so bile v posvetovalnem procesu ugotovljene konkurenčne komercialne ponudbe, se zgoraj navedeni rok desetih delovnih dni podaljša na 15 dni. |
| --- | --- |

b)

Donator takoj uradno obvesti udeleženke, da je na generalnega sekretarja OECD naslovil pismo, katerega kopija mora biti priložena obvestilu. Niti donator niti nobena druga udeleženka ne sme prevzeti obveznosti za vezano pomoč, dokler ne poteče deset delovnih dni od izdaje tega obvestila udeleženkam. Pri projektih, za katere so bile v posvetovalnem procesu ugotovljene konkurenčne komercialne ponudbe, se zgoraj navedeni rok desetih delovnih dni podaljša na 15 dni.

| c) | Sekretariat spremlja potek in rezultate posvetovanja. |
| --- | --- |

c)

Sekretariat spremlja potek in rezultate posvetovanja.

ODDELEK 5

Izmenjava informacij za izvozne kredite in pomoč, povezano s trgovino

54.   KONTAKTNE TOČKE

Vsa sporočila se pošiljajo med za to določenimi kontaktnimi točkami v vsaki državi s sredstvi za takojšnjo komunikacijo, npr. prek sistema OLIS, obravnavajo pa se zaupno.

55.   OBSEG POIZVEDB

| a) | Udeleženka lahko vpraša drugo udeleženko o njenem odnosu do tretje države, institucije v tretji državi ali posebnega načina poslovanja. |
| --- | --- |

a)

Udeleženka lahko vpraša drugo udeleženko o njenem odnosu do tretje države, institucije v tretji državi ali posebnega načina poslovanja.

| b) | Udeleženka, ki je prejela vlogo za uradno podporo, lahko na drugo udeleženko naslovi poizvedbo, v kateri navede najugodnejše kreditne pogoje, ki bi jih bila povprašujoča udeleženka pripravljena podpreti. |
| --- | --- |

b)

Udeleženka, ki je prejela vlogo za uradno podporo, lahko na drugo udeleženko naslovi poizvedbo, v kateri navede najugodnejše kreditne pogoje, ki bi jih bila povprašujoča udeleženka pripravljena podpreti.

| c) | Če se poizvedba pošlje več kot eni udeleženki, mora vsebovati seznam naslovnikov. |
| --- | --- |

c)

Če se poizvedba pošlje več kot eni udeleženki, mora vsebovati seznam naslovnikov.

| d) | Kopija vseh poizvedb se pošlje Sekretariatu. |
| --- | --- |

d)

Kopija vseh poizvedb se pošlje Sekretariatu.

56.   OBSEG ODGOVOROV

| a) | Udeleženka, na katero je naslovljena poizvedba, se odzove v sedmih koledarskih dneh in zagotovi čim več informacij. Odgovor vključuje čim boljšo opredelitev odločitve, ki jo bo udeleženka verjetno sprejela. Če je potrebno, se čim prej pošlje izčrpen odgovor. Kopije se pošljejo drugim naslovnikom poizvedbe in Sekretariatu. |
| --- | --- |

a)

Udeleženka, na katero je naslovljena poizvedba, se odzove v sedmih koledarskih dneh in zagotovi čim več informacij. Odgovor vključuje čim boljšo opredelitev odločitve, ki jo bo udeleženka verjetno sprejela. Če je potrebno, se čim prej pošlje izčrpen odgovor. Kopije se pošljejo drugim naslovnikom poizvedbe in Sekretariatu.

| b) | Če odgovor na poizvedbo naknadno postane neveljaven iz kakršnega koli razloga, na primer ker:






  — | je bila vloga predložena, spremenjena ali umaknjena ali |
| --- | --- | --- |

b)

Če odgovor na poizvedbo naknadno postane neveljaven iz kakršnega koli razloga, na primer ker:

—

je bila vloga predložena, spremenjena ali umaknjena ali

| — | se preučujejo drugi pogoji, |
| --- | --- |

—

se preučujejo drugi pogoji,

je treba nemudoma poslati nov odgovor, kopijo odgovora pa poslati vsem drugim naslovnikom poizvedbe in Sekretariatu.

57.   USTNA POSVETOVANJA

| a) | Udeleženke se v desetih delovnih dneh odzovejo na zaprosila za ustna posvetovanja. |
| --- | --- |

a)

Udeleženke se v desetih delovnih dneh odzovejo na zaprosila za ustna posvetovanja.

| b) | Zaprosilo za ustna posvetovanja je na voljo udeleženkam in neudeleženkam. Posvetovanja se izvedejo čim prej po izteku roka desetih delovnih dni. |
| --- | --- |

b)

Zaprosilo za ustna posvetovanja je na voljo udeleženkam in neudeleženkam. Posvetovanja se izvedejo čim prej po izteku roka desetih delovnih dni.

| c) | Predsednik udeleženk se usklajuje s Sekretariatom glede kakršnega koli potrebnega naknadnega spremljanja, npr. poenotenega posebnega dogovora. Sekretariat takoj da na voljo izid posvetovanja. |
| --- | --- |

c)

Predsednik udeleženk se usklajuje s Sekretariatom glede kakršnega koli potrebnega naknadnega spremljanja, npr. poenotenega posebnega dogovora. Sekretariat takoj da na voljo izid posvetovanja.

58.   POSTOPKI IN OBLIKA POENOTENIH POSEBNIH DOGOVOROV

| a) | Predlogi za poenoten posebni dogovor se naslovijo samo na Sekretariat. Sekretariat pošlje predlog za poenoten posebni dogovor vsem udeleženkam in, kadar gre za vezano pomoč, vsem kontaktnim točkam DAC. Istovetnost pobudnice se v registru poenotenih posebnih pobud na oglasni deski OLIS ne razkrije. Vendar pa lahko Sekretariat na zahtevo ustno razkrije istovetnost pobudnice ali članice DAC. Sekretariat vodi evidenco takih zahtev. |
| --- | --- |

a)

Predlogi za poenoten posebni dogovor se naslovijo samo na Sekretariat. Sekretariat pošlje predlog za poenoten posebni dogovor vsem udeleženkam in, kadar gre za vezano pomoč, vsem kontaktnim točkam DAC. Istovetnost pobudnice se v registru poenotenih posebnih pobud na oglasni deski OLIS ne razkrije. Vendar pa lahko Sekretariat na zahtevo ustno razkrije istovetnost pobudnice ali članice DAC. Sekretariat vodi evidenco takih zahtev.

| b) | Predlog za poenoten posebni dogovor je opremljen z datumom in ima naslednjo obliko:






  — | sklicna številka, ki ji sledi „poenoten posebni dogovor“; |
| --- | --- | --- |

b)

Predlog za poenoten posebni dogovor je opremljen z datumom in ima naslednjo obliko:

—

sklicna številka, ki ji sledi „poenoten posebni dogovor“;

| — | ime države uvoznice in kupca; |
| --- | --- |

—

ime države uvoznice in kupca;

| — | čim bolj natančno ime ali opis projekta, tako da je ta jasno opredeljen; |
| --- | --- |

—

čim bolj natančno ime ali opis projekta, tako da je ta jasno opredeljen;

| — | pogoji, ki jih predvideva država pobudnica; |
| --- | --- |

—

pogoji, ki jih predvideva država pobudnica;

| — | predlog za poenoten posebni dogovor; |
| --- | --- |

—

predlog za poenoten posebni dogovor;

| — | državljanstvo in imena znanih konkurenčnih ponudnikov; |
| --- | --- |

—

državljanstvo in imena znanih konkurenčnih ponudnikov;

| — | rok za oddajo komercialne in finančne razpisne ponudbe in številka razpisa, če sta znana; |
| --- | --- |

—

rok za oddajo komercialne in finančne razpisne ponudbe in številka razpisa, če sta znana;

| — | druge bistvene informacije, vključno z razlogi za predlog za poenoten posebni dogovor, razpoložljivost študij projekta in/ali posebnih okoliščin. |
| --- | --- |

—

druge bistvene informacije, vključno z razlogi za predlog za poenoten posebni dogovor, razpoložljivost študij projekta in/ali posebnih okoliščin.

| c) | Predlog za poenoten posebni dogovor, predložen v skladu s členom 36(b)(4), se naslovi na Sekretariat, kopije pa se pošljejo drugim udeleženkam. Udeleženka, ki je pripravila predlog za poenoten posebni dogovor, zagotovi izčrpno pojasnilo razlogov, zaradi katerih meni, da bi se morala razvrstitev države razlikovati od postopka iz člena 36(b). |
| --- | --- |

c)

Predlog za poenoten posebni dogovor, predložen v skladu s členom 36(b)(4), se naslovi na Sekretariat, kopije pa se pošljejo drugim udeleženkam. Udeleženka, ki je pripravila predlog za poenoten posebni dogovor, zagotovi izčrpno pojasnilo razlogov, zaradi katerih meni, da bi se morala razvrstitev države razlikovati od postopka iz člena 36(b).

| d) | Sekretariat zagotovi javni dostop do dogovorjenih poenotenih posebnih dogovorov. |
| --- | --- |

d)

Sekretariat zagotovi javni dostop do dogovorjenih poenotenih posebnih dogovorov.

59.   ODZIVI NA PREDLOGE ZA POENOTENE POSEBNE DOGOVORE

| a) | Odzvati se je treba v dvajsetih koledarskih dneh, čeprav se spodbuja, naj se udeleženke na predlog za poenoten posebni dogovor odzovejo čim prej. |
| --- | --- |

a)

Odzvati se je treba v dvajsetih koledarskih dneh, čeprav se spodbuja, naj se udeleženke na predlog za poenoten posebni dogovor odzovejo čim prej.

| b) | Odziv je lahko zahteva po dodatnih informacijah, sprejetje, zavrnitev, predlog za spremembo poenotenega posebnega dogovora ali alternativni predlog za poenoten posebni dogovor. |
| --- | --- |

b)

Odziv je lahko zahteva po dodatnih informacijah, sprejetje, zavrnitev, predlog za spremembo poenotenega posebnega dogovora ali alternativni predlog za poenoten posebni dogovor.

| c) | Šteje se, da je udeleženka, ki sporoči, da nima stališča, ker se nanjo ni obrnil izvoznik ali organi oblasti v državi prejemnici glede pomoči za projekt, sprejela predlog za poenoten posebni dogovor. |
| --- | --- |

c)

Šteje se, da je udeleženka, ki sporoči, da nima stališča, ker se nanjo ni obrnil izvoznik ali organi oblasti v državi prejemnici glede pomoči za projekt, sprejela predlog za poenoten posebni dogovor.

60.   SPREJETJE POENOTENIH POSEBNIH DOGOVOROV

| a) | Po preteku roka 20 koledarskih dni Sekretariat obvesti vse udeleženke o statusu predloga za poenoten posebni dogovor. Če poenotenega posebnega dogovora niso sprejele vse udeleženke, vendar pa ga nobena od njih ni zavrnila, ostane odprt še za nadaljnji rok osmih koledarskih dni. |
| --- | --- |

a)

Po preteku roka 20 koledarskih dni Sekretariat obvesti vse udeleženke o statusu predloga za poenoten posebni dogovor. Če poenotenega posebnega dogovora niso sprejele vse udeleženke, vendar pa ga nobena od njih ni zavrnila, ostane odprt še za nadaljnji rok osmih koledarskih dni.

| b) | Po preteku tega nadaljnjega roka se šteje, da je udeleženka, ki ni izrecno zavrnila predloga za poenoten posebni dogovor, tega sprejela. Vendar pa lahko udeleženka, vključno z udeleženko pobudnico, pogojuje svoje sprejetje poenotenega posebnega dogovora s tem, da ga izrecno sprejme ena ali več udeleženk. |
| --- | --- |

b)

Po preteku tega nadaljnjega roka se šteje, da je udeleženka, ki ni izrecno zavrnila predloga za poenoten posebni dogovor, tega sprejela. Vendar pa lahko udeleženka, vključno z udeleženko pobudnico, pogojuje svoje sprejetje poenotenega posebnega dogovora s tem, da ga izrecno sprejme ena ali več udeleženk.

| c) | Če udeleženka ne sprejme enega ali več elementov poenotenega posebnega dogovora, implicitno sprejme vse njegove druge elemente. Razume se, da lahko zaradi takega delnega sprejetja druge udeleženke spremenijo svoj odnos do predlaganega poenotenega posebnega dogovora. Vse udeleženke lahko prosto ponudijo pogoje, ki niso zajeti v poenotenem posebnem dogovoru, ali pa se jim prilagodijo. |
| --- | --- |

c)

Če udeleženka ne sprejme enega ali več elementov poenotenega posebnega dogovora, implicitno sprejme vse njegove druge elemente. Razume se, da lahko zaradi takega delnega sprejetja druge udeleženke spremenijo svoj odnos do predlaganega poenotenega posebnega dogovora. Vse udeleženke lahko prosto ponudijo pogoje, ki niso zajeti v poenotenem posebnem dogovoru, ali pa se jim prilagodijo.

| d) | Poenoten posebni dogovor, ki ni bil sprejet, se lahko ponovno obravnava po postopkih iz členov 58 in 59. V teh okoliščinah udeleženk ne zavezuje njihova prvotna odločitev. |
| --- | --- |

d)

Poenoten posebni dogovor, ki ni bil sprejet, se lahko ponovno obravnava po postopkih iz členov 58 in 59. V teh okoliščinah udeleženk ne zavezuje njihova prvotna odločitev.

61.   NESOGLASJE O POENOTENIH POSEBNIH DOGOVORIH

Če se udeleženka pobudnica in udeleženka, ki je predlagala spremembo ali alternativo, v dodatnem roku osmih koledarskih dni ne moreta sporazumeti o poenotenem posebnem dogovoru, se lahko ta rok podaljša na podlagi njunega obojestranskega soglasja. Sekretariat obvesti vse udeleženke o vsakem takem podaljšanju.

62.   DATUM ZAČETKA VELJAVNOSTI POENOTENEGA POSEBNEGA DOGOVORA

Sekretariat vse udeleženke obvesti, da bo poenoten posebni dogovor začel veljati ali da je bil zavrnjen; poenoten posebni dogovor začne veljati tri koledarske dni po tem obvestilu. Sekretariat poskrbi, da je na OLIS na voljo stalno posodobljena evidenca vseh poenotenih posebnih dogovorov, ki so bili sklenjeni ali o katerih odločitev še ni bila sprejeta.

63.   VELJAVNOST POENOTENIH POSEBNIH DOGOVOROV

| a) | Ko je poenoten posebni dogovor sklenjen, velja dve leti od datuma začetka veljavnosti, razen če je Sekretariat obveščen, da za ta dogovor ni več interesa in da se s tem strinjajo vse udeleženke. Poenoten posebni dogovor ostane veljaven dodatni dve leti, če udeleženka zaprosi za podaljšanje v 14 koledarskih dneh po prvotnem datumu izteka veljavnosti. O naknadnih podaljšanjih se je mogoče sporazumeti po istem postopku. Poenoten posebni dogovor, o katerem so se udeleženke sporazumele v skladu s členom 36(b)(4), ostane veljaven, dokler niso na voljo podatki Svetovne banke za naslednje leto. |
| --- | --- |

a)

Ko je poenoten posebni dogovor sklenjen, velja dve leti od datuma začetka veljavnosti, razen če je Sekretariat obveščen, da za ta dogovor ni več interesa in da se s tem strinjajo vse udeleženke. Poenoten posebni dogovor ostane veljaven dodatni dve leti, če udeleženka zaprosi za podaljšanje v 14 koledarskih dneh po prvotnem datumu izteka veljavnosti. O naknadnih podaljšanjih se je mogoče sporazumeti po istem postopku. Poenoten posebni dogovor, o katerem so se udeleženke sporazumele v skladu s členom 36(b)(4), ostane veljaven, dokler niso na voljo podatki Svetovne banke za naslednje leto.

| b) | Sekretariat spremlja status poenotenih posebnih dogovorov in o tem stalno obvešča udeleženke z vodenjem seznama „The Status of Valid Common Lines“ (status veljavnih poenotenih posebnih dogovorov) na OLIS. V skladu s tem Sekretariat med drugim:






  — | doda nove poenotene posebne dogovore, ko jih udeleženke sprejmejo; |
| --- | --- | --- |

b)

Sekretariat spremlja status poenotenih posebnih dogovorov in o tem stalno obvešča udeleženke z vodenjem seznama „The Status of Valid Common Lines“ (status veljavnih poenotenih posebnih dogovorov) na OLIS. V skladu s tem Sekretariat med drugim:

—

doda nove poenotene posebne dogovore, ko jih udeleženke sprejmejo;

| — | osveži datum veljavnosti, kadar udeleženka zaprosi za podaljšanje; |
| --- | --- |

—

osveži datum veljavnosti, kadar udeleženka zaprosi za podaljšanje;

| — | izbriše poenotene posebne dogovore, ki so potekli; |
| --- | --- |

—

izbriše poenotene posebne dogovore, ki so potekli;

| — | vsako četrtletje izda seznam poenotenih posebnih dogovorov, ki potečejo v naslednjem četrtletju. |
| --- | --- |

—

vsako četrtletje izda seznam poenotenih posebnih dogovorov, ki potečejo v naslednjem četrtletju.

ODDELEK 6

Izvedbene določbe za sporočanje najnižjih obrestnih mer (CIRR)

64.   SPOROČANJE NAJNIŽJIH OBRESTNIH MER

| a) | CIRR za valute, določene v skladu z določbami člena 20, se najmanj enkrat na mesec s sredstvi za takojšnjo komunikacijo pošljejo Sekretariatu, ki jih razpošlje vsem udeleženkam. |
| --- | --- |

a)

CIRR za valute, določene v skladu z določbami člena 20, se najmanj enkrat na mesec s sredstvi za takojšnjo komunikacijo pošljejo Sekretariatu, ki jih razpošlje vsem udeleženkam.

| b) | Tako obvestilo mora Sekretariat prejeti najpozneje pet dni po koncu vsakega meseca, ki ga ta informacija zadeva. Sekretariat potem takoj obvesti vse udeleženke o veljavnih obrestnih merah in jih da na voljo javnosti. |
| --- | --- |

b)

Tako obvestilo mora Sekretariat prejeti najpozneje pet dni po koncu vsakega meseca, ki ga ta informacija zadeva. Sekretariat potem takoj obvesti vse udeleženke o veljavnih obrestnih merah in jih da na voljo javnosti.

65.   DATUM ZAČETKA VELJAVNOSTI ZA UPORABO OBRESTNIH MER

Vse spremembe CIRR začnejo veljati petnajsti dan po koncu vsakega meseca.

66.   TAKOJŠNJE SPREMEMBE OBRESTNIH MER

Kadar je treba zaradi dogajanja na trgu predložiti obvestilo o spremembi CIRR med mesecem, se spremenjena obrestna mera uvede deset dni po tem, ko Sekretariat prejme obvestilo o tej spremembi.

ODDELEK 7

Pregledi

67.   REDNI PREGLED SPORAZUMA

| a) | Udeleženke redno pregledujejo delovanje Sporazuma. Med pregledom udeleženke med drugim pregledajo postopke za pošiljanje uradnih obvestil, izvajanje in delovanje sistema DDR, pravila in postopke o vezani pomoči, vprašanja prilagajanja, predhodno prevzete obveznosti in možnosti širše udeležbe v Sporazumu. |
| --- | --- |

a)

Udeleženke redno pregledujejo delovanje Sporazuma. Med pregledom udeleženke med drugim pregledajo postopke za pošiljanje uradnih obvestil, izvajanje in delovanje sistema DDR, pravila in postopke o vezani pomoči, vprašanja prilagajanja, predhodno prevzete obveznosti in možnosti širše udeležbe v Sporazumu.

| b) | Ta pregled temelji na informacijah o izkušnjah udeleženk ter na njihovih predlogih za izboljšanje delovanja in učinkovitosti Sporazuma. Udeleženke upoštevajo cilje Sporazuma ter prevladujoč gospodarski in monetarni položaj. Sekretariat mora informacije in predloge, ki jih želijo v zvezi s tem pregledom predložiti udeleženke, prejeti najpozneje petinštirideset koledarskih dni pred datumom pregleda. |
| --- | --- |

b)

Ta pregled temelji na informacijah o izkušnjah udeleženk ter na njihovih predlogih za izboljšanje delovanja in učinkovitosti Sporazuma. Udeleženke upoštevajo cilje Sporazuma ter prevladujoč gospodarski in monetarni položaj. Sekretariat mora informacije in predloge, ki jih želijo v zvezi s tem pregledom predložiti udeleženke, prejeti najpozneje petinštirideset koledarskih dni pred datumom pregleda.

68.   PREGLED NAJNIŽJIH OBRESTNIH MER

| a) | Udeleženke redno pregledujejo sistem za določanje CIRR za zagotovitev, da prijavljene obrestne mere odražajo tekoče tržne razmere in ustrezajo ciljem, na katerih temelji ta sistem. Taki pregledi zajemajo tudi maržo, ki jo je treba dodati, ko se uporabljajo te obrestne mere. |
| --- | --- |

a)

Udeleženke redno pregledujejo sistem za določanje CIRR za zagotovitev, da prijavljene obrestne mere odražajo tekoče tržne razmere in ustrezajo ciljem, na katerih temelji ta sistem. Taki pregledi zajemajo tudi maržo, ki jo je treba dodati, ko se uporabljajo te obrestne mere.

| b) | Udeleženka lahko predsedniku udeleženk predloži obrazloženo zahtevo za izredni pregled, če meni, da CIRR za eno ali več valut ne odražajo več tekočih tržnih razmer. |
| --- | --- |

b)

Udeleženka lahko predsedniku udeleženk predloži obrazloženo zahtevo za izredni pregled, če meni, da CIRR za eno ali več valut ne odražajo več tekočih tržnih razmer.

69.   PREGLED NAJNIŽJIH PREMIJSKIH STOPENJ IN S TEM POVEZANIH VPRAŠANJ

Udeleženke redno in spremljajo in pregledujejo vse vidike premijskih pravil in postopkov. Te vključujejo:

| a) | metodologijo za razvrstitev držav glede na njihovo tveganje in metodologijo za oceno tveganja državnih posojilojemalcev, da se pregleda njegova veljavnost glede na izkušnje; |
| --- | --- |

a)

metodologijo za razvrstitev držav glede na njihovo tveganje in metodologijo za oceno tveganja državnih posojilojemalcev, da se pregleda njegova veljavnost glede na izkušnje;

| b) | stopnjo MPR, s katero se zagotovi, da MPR ostajajo točno merilo za kreditno tveganje, ob upoštevanju dejanskih izkušenj institucij, ki zagotavljajo uradne izvozne kredite, kot tudi informacij o oblikovanju cen za kreditno tveganje na zasebnem trgu; |
| --- | --- |

b)

stopnjo MPR, s katero se zagotovi, da MPR ostajajo točno merilo za kreditno tveganje, ob upoštevanju dejanskih izkušenj institucij, ki zagotavljajo uradne izvozne kredite, kot tudi informacij o oblikovanju cen za kreditno tveganje na zasebnem trgu;

| c) | razlikovanja v MPR, pri katerih se upoštevata različna kakovost izvoznokreditnih produktov in odstotek zagotovljenega kritja; ter |
| --- | --- |

c)

razlikovanja v MPR, pri katerih se upoštevata različna kakovost izvoznokreditnih produktov in odstotek zagotovljenega kritja; ter

| d) | zbirko izkušenj o uporabi zmanjšanja tveganja države in izboljšavah kreditnega tveganja kupca ter nadaljevanje veljavnosti in ustreznosti njihovega določenega vpliva na MPR. |
| --- | --- |

d)

zbirko izkušenj o uporabi zmanjšanja tveganja države in izboljšavah kreditnega tveganja kupca ter nadaljevanje veljavnosti in ustreznosti njihovega določenega vpliva na MPR.

PRILOGA I

SEKTORSKI DOGOVOR O IZVOZNIH KREDITIH ZA LADJE

POGLAVJE I

Obseg sektorskega dogovora

1.   UDELEŽBA

Udeleženke Sektorskega dogovora so: Avstralija, Evropska unija, Japonska, Koreja, Nova Zelandija in Norveška.

2.   PODROČJE UPORABE

Ta sektorski dogovor, ki dopolnjuje Sporazum, določa posebne smernice za uradno podprte izvozne kredite za izvozne pogodbe glede naslednjega:

| a) | Vseh novih morskih plovil, težkih 100 bruto ton ali več, ki se uporabljajo za prevoz blaga ali potnikov ali za izvajanje specializiranih storitev (na primer ribiška plovila, ladje za predelavo rib, ledolomilci in plavajoči bagri, ki imajo zaradi narave svojega pogona in vodenja (krmarjenja) trajno vse značilnosti samostojne plovnosti na odprtem morju), vlačilcev z močjo 365 kW in več ter nedokončanih plavajočih in mobilnih trupov ladij. Sektorski dogovor ne zajema vojaških plovil. Plavajoči doki in mobilne enote na morju niso vključeni v sektorski dogovor, če pa bi se pojavile težave v zvezi z izvoznimi krediti za take strukture, se lahko udeleženke sektorskega dogovora („udeleženke“) po preučitvi utemeljenih zahtev katere koli udeleženke odločijo za njihovo vključitev. |
| --- | --- |

a)

Vseh novih morskih plovil, težkih 100 bruto ton ali več, ki se uporabljajo za prevoz blaga ali potnikov ali za izvajanje specializiranih storitev (na primer ribiška plovila, ladje za predelavo rib, ledolomilci in plavajoči bagri, ki imajo zaradi narave svojega pogona in vodenja (krmarjenja) trajno vse značilnosti samostojne plovnosti na odprtem morju), vlačilcev z močjo 365 kW in več ter nedokončanih plavajočih in mobilnih trupov ladij. Sektorski dogovor ne zajema vojaških plovil. Plavajoči doki in mobilne enote na morju niso vključeni v sektorski dogovor, če pa bi se pojavile težave v zvezi z izvoznimi krediti za take strukture, se lahko udeleženke sektorskega dogovora („udeleženke“) po preučitvi utemeljenih zahtev katere koli udeleženke odločijo za njihovo vključitev.

| b) | Vseh preoblikovanih plovil. Preoblikovanje plovil je vsako preoblikovanje morskih plovil, katerih teža presega 1 000 bruto ton, pod pogojem, da zajema korenite spremembe načrta tovora, trupa ali pogonskega sistema. |
| --- | --- |

b)

Vseh preoblikovanih plovil. Preoblikovanje plovil je vsako preoblikovanje morskih plovil, katerih teža presega 1 000 bruto ton, pod pogojem, da zajema korenite spremembe načrta tovora, trupa ali pogonskega sistema.

| c) | 1) | Čeprav vozila na zračno blazino niso zajeta v sektorskem dogovoru, lahko udeleženke dodelijo izvozne kredite za ta vozila pod pogoji, ki so enaki prevladujočim pogojem iz sektorskega dogovora. Zavežejo se, da bodo to možnost uporabljale zmerno in da ne bodo dodeljevale takih kreditnih pogojev vozilom na zračno blazino, kadar se ugotovi, da ni ponujena nikakršna konkurenca pod pogoji sektorskega dogovora. |
| --- | --- | --- |

c)

1)

Čeprav vozila na zračno blazino niso zajeta v sektorskem dogovoru, lahko udeleženke dodelijo izvozne kredite za ta vozila pod pogoji, ki so enaki prevladujočim pogojem iz sektorskega dogovora. Zavežejo se, da bodo to možnost uporabljale zmerno in da ne bodo dodeljevale takih kreditnih pogojev vozilom na zračno blazino, kadar se ugotovi, da ni ponujena nikakršna konkurenca pod pogoji sektorskega dogovora.

| 2) | V sektorskem dogovoru je izraz „vozilo na zračno blazino“ opredeljen na naslednji način: amfibijsko vozilo, težko najmanj 100 ton, ki ga v celoti podpira zrak, ki se izpušča iz vozila in napolnjuje prostor v prožni obrobi okoli roba vozila, in zemeljska ali vodna površina pod vozilom, poganjajo in krmarijo pa ga lahko propelerji ali po cevi vodeni zrak iz ventilatorjev ali podobnih naprav. |
| --- | --- |

2)

V sektorskem dogovoru je izraz „vozilo na zračno blazino“ opredeljen na naslednji način: amfibijsko vozilo, težko najmanj 100 ton, ki ga v celoti podpira zrak, ki se izpušča iz vozila in napolnjuje prostor v prožni obrobi okoli roba vozila, in zemeljska ali vodna površina pod vozilom, poganjajo in krmarijo pa ga lahko propelerji ali po cevi vodeni zrak iz ventilatorjev ali podobnih naprav.

| 3) | Razume se, da je treba dodelitev izvoznih kreditov po pogojih, ki so enaki prevladujočim pogojem iz tega sektorskega dogovora, omejiti na vozila na zračno blazino, ki se uporabljajo na morskih in ne na kopenskih poteh, pri čemer je izključen dostop teh vozil do objektov na terminalih, ki so od vode oddaljeni največ en kilometer. |
| --- | --- |

3)

Razume se, da je treba dodelitev izvoznih kreditov po pogojih, ki so enaki prevladujočim pogojem iz tega sektorskega dogovora, omejiti na vozila na zračno blazino, ki se uporabljajo na morskih in ne na kopenskih poteh, pri čemer je izključen dostop teh vozil do objektov na terminalih, ki so od vode oddaljeni največ en kilometer.

POGLAVJE II

Določbe za izvozne kredite in vezano pomoč

3.   NAJDALJŠI ROK ODPLAČEVANJA

Najdaljši rok odplačevanja je 12 let po dobavi, ne glede na razvrstitev držav.

4.   GOTOVINSKA PLAČILA

Udeleženke zahtevajo minimalno gotovinsko plačilo v višini 20 % pogodbene cene ob dobavi.

5.   ODPLAČEVANJE GLAVNICE IN PLAČILO OBRESTI

| a) | Znesek glavnice izvoznega kredita se odplača v enakih obrokih v rednih časovnih razmikih, ki običajno trajajo šest mesecev, največ pa 12 mesecev. |
| --- | --- |

a)

Znesek glavnice izvoznega kredita se odplača v enakih obrokih v rednih časovnih razmikih, ki običajno trajajo šest mesecev, največ pa 12 mesecev.

| b) | Obresti se plačajo najmanj vsakih šest mesecev, pri čemer se prvo plačilo obresti izvede najpozneje šest mesecev po začetnem datumu kredita. |
| --- | --- |

b)

Obresti se plačajo najmanj vsakih šest mesecev, pri čemer se prvo plačilo obresti izvede najpozneje šest mesecev po začetnem datumu kredita.

| c) | Za izvozne kredite, zagotovljene za podporo lizingu, se lahko namesto enakih odplačil glavnice, kot je določeno v odstavku (a), uporabijo enaka odplačila glavnice in obresti skupaj. |
| --- | --- |

c)

Za izvozne kredite, zagotovljene za podporo lizingu, se lahko namesto enakih odplačil glavnice, kot je določeno v odstavku (a), uporabijo enaka odplačila glavnice in obresti skupaj.

| d) | Po začetnem datumu kredita se obresti ne kapitalizirajo. |
| --- | --- |

d)

Po začetnem datumu kredita se obresti ne kapitalizirajo.

| e) | V skladu s Prilogo V k Sporazumu udeleženka tega sektorskega dogovora, ki namerava podpreti plačilo obresti pod pogoji, ki so drugačni od pogojev iz odstavka (b), pošlje predhodno obvestilo vsaj deset koledarskih dni pred prevzemom kakršne koli obveznosti. |
| --- | --- |

e)

V skladu s Prilogo V k Sporazumu udeleženka tega sektorskega dogovora, ki namerava podpreti plačilo obresti pod pogoji, ki so drugačni od pogojev iz odstavka (b), pošlje predhodno obvestilo vsaj deset koledarskih dni pred prevzemom kakršne koli obveznosti.

6.   NAJNIŽJA PREMIJA

Določbe Sporazuma v zvezi z referenčnimi vrednostmi za najnižje premije se ne uporabljajo, dokler udeleženke tega sektorskega dogovora ne opravijo nadaljnjega pregleda takih določb.

7.   PROJEKTNO FINANCIRANJE

Določbe člena 7 in Priloge X k Sporazumu se ne uporabljajo, dokler udeleženke tega sektorskega dogovora ne opravijo nadaljnjega pregleda takih določb.

8.   POMOČ

Katera koli udeleženka, ki želi zagotoviti pomoč, mora poleg določb Sporazuma potrditi, da se ladja med obdobjem odplačevanja ne vodi z odprtim registrom in da je pridobljeno ustrezno jamstvo, da končni lastnik stalno prebiva v državi prejemnici, da ni pasivno hčerinsko podjetje tujega podjetja in da se je obvezal, da ladje ne bo prodal brez odobritve vlade svoje države.

POGLAVJE III

Postopki

9.   OBVEŠČANJE

Poleg določb Sporazuma in sistema poročanja upnikov IBRD/Berne Union/OECD mora zaradi preglednosti vsaka udeleženka letno poslati informacije o svojem sistemu za zagotavljane uradne podpore in o sredstvih za izvajanje tega sektorskega dogovora vključno z veljavnimi shemami.

10.   PREGLED

| a) | Sektorski dogovor se revidira letno ali na zahtevo katere koli udeleženke v okviru delovne skupine OECD za ladjedelništvo, za udeleženke Sporazuma pa se izdela poročilo. |
| --- | --- |

a)

Sektorski dogovor se revidira letno ali na zahtevo katere koli udeleženke v okviru delovne skupine OECD za ladjedelništvo, za udeleženke Sporazuma pa se izdela poročilo.

| b) | Za večjo skladnost in doslednost med Sporazumom in tem sektorskim dogovorom ter ob upoštevanju narave ladjedelniške industrije se bodo udeleženke tega sektorskega dogovora in Sporazuma ustrezno posvetovale in usklajevale. |
| --- | --- |

b)

Za večjo skladnost in doslednost med Sporazumom in tem sektorskim dogovorom ter ob upoštevanju narave ladjedelniške industrije se bodo udeleženke tega sektorskega dogovora in Sporazuma ustrezno posvetovale in usklajevale.

| c) | Če se udeleženke Sporazuma odločijo spremeniti Sporazum, morajo udeleženke tega sektorskega dogovora (udeleženke) preučiti tako odločitev in njen pomen za ta sektorski dogovor. Dokler se taka preučitev ne opravi, se spremembe Sporazuma ne uporabljajo za ta sektorski dogovor. Če se udeleženke strinjajo s spremembami Sporazuma, to pisno sporočijo udeleženkam Sporazuma. Če pa se ne strinjajo s spremembami Sporazuma, kar zadeva njihovo uporabo v ladjedelništvu, obvestijo udeleženke Sporazuma o svojih pripombah in se z njimi posvetujejo, da bi poiskale rešitev teh težav. Če se skupini ne moreta dogovoriti, prevlada mnenje udeleženk, kar zadeva uporabo sprememb v ladjedelništvu. |
| --- | --- |

c)

Če se udeleženke Sporazuma odločijo spremeniti Sporazum, morajo udeleženke tega sektorskega dogovora (udeleženke) preučiti tako odločitev in njen pomen za ta sektorski dogovor. Dokler se taka preučitev ne opravi, se spremembe Sporazuma ne uporabljajo za ta sektorski dogovor. Če se udeleženke strinjajo s spremembami Sporazuma, to pisno sporočijo udeleženkam Sporazuma. Če pa se ne strinjajo s spremembami Sporazuma, kar zadeva njihovo uporabo v ladjedelništvu, obvestijo udeleženke Sporazuma o svojih pripombah in se z njimi posvetujejo, da bi poiskale rešitev teh težav. Če se skupini ne moreta dogovoriti, prevlada mnenje udeleženk, kar zadeva uporabo sprememb v ladjedelništvu.

Dodatek

Zaveza za nadaljnje delo

Poleg nadaljnjega dela v zvezi s Sporazumom se udeleženke tega sektorskega dogovora obvezujejo, da bodo:

| a) | razvijale ponazoritveni seznam vrst ladij, ki na splošno veljajo za nekomercialno rentabilne, ob upoštevanju določb glede vezane pomoči iz Sporazuma; |
| --- | --- |

a)

razvijale ponazoritveni seznam vrst ladij, ki na splošno veljajo za nekomercialno rentabilne, ob upoštevanju določb glede vezane pomoči iz Sporazuma;

| b) | pregledale določbe Sporazuma v zvezi z referenčnimi vrednostmi za najnižje premije zaradi njihove vključitve v ta sektorski dogovor; |
| --- | --- |

b)

pregledale določbe Sporazuma v zvezi z referenčnimi vrednostmi za najnižje premije zaradi njihove vključitve v ta sektorski dogovor;

| c) | ob upoštevanju razvoja dogodkov na ustreznih mednarodnih pogajanjih razpravljale o vključitvi drugih pravil o najnižjih obrestnih merah, vključno s posebno CIRR in spremenljivimi obrestnimi merami; |
| --- | --- |

c)

ob upoštevanju razvoja dogodkov na ustreznih mednarodnih pogajanjih razpravljale o vključitvi drugih pravil o najnižjih obrestnih merah, vključno s posebno CIRR in spremenljivimi obrestnimi merami;

| d) | pregledale primernost določb Sporazuma v zvezi s projektnim financiranjem za ta sektorski dogovor; |
| --- | --- |

d)

pregledale primernost določb Sporazuma v zvezi s projektnim financiranjem za ta sektorski dogovor;

| e) | razpravljale, ali je:






  — | datum prvega obroka glavnice in |
| --- | --- | --- |

e)

razpravljale, ali je:

—

datum prvega obroka glavnice in

| — | koncept povprečnega ponderiranega trajanja |
| --- | --- |

—

koncept povprečnega ponderiranega trajanja

mogoče uporabiti v zvezi z načinom odplačevanja iz člena 5 tega sektorskega dogovora.

PRILOGA II

SEKTORSKI DOGOVOR O IZVOZNIH KREDITIH ZA JEDRSKE ELEKTRARNE

POGLAVJE I

Obseg sektorskega dogovora

1.   PODROČJE UPORABE

| a) | Ta sektorski dogovor vsebuje določbe, ki se uporabljajo za uradno podprte izvozne kredite, ki se nanašajo na pogodbe za:






  1) | izvoz celotnih jedrskih elektrarn ali njihovih delov, kar vključuje vse sestavne dele, opremo, materiale in storitve, vključno s šolanjem osebja, ki je potrebno neposredno za gradnjo in zagon takih jedrskih elektrarn; |
| --- | --- | --- |

a)

Ta sektorski dogovor vsebuje določbe, ki se uporabljajo za uradno podprte izvozne kredite, ki se nanašajo na pogodbe za:

1)

izvoz celotnih jedrskih elektrarn ali njihovih delov, kar vključuje vse sestavne dele, opremo, materiale in storitve, vključno s šolanjem osebja, ki je potrebno neposredno za gradnjo in zagon takih jedrskih elektrarn;

| 2) | modernizacijo obstoječih jedrskih elektrarn, kadar znaša skupna vrednost modernizacije 80 milijonov SDR ali več in je verjetno, da se bo s tem ekonomska življenjska doba elektrarne podaljšala vsaj za sklenjeno obdobje odplačevanja. Če ni izpolnjeno nobeno od teh meril, se uporabijo pogoji Sporazuma; |
| --- | --- |

2)

modernizacijo obstoječih jedrskih elektrarn, kadar znaša skupna vrednost modernizacije 80 milijonov SDR ali več in je verjetno, da se bo s tem ekonomska življenjska doba elektrarne podaljšala vsaj za sklenjeno obdobje odplačevanja. Če ni izpolnjeno nobeno od teh meril, se uporabijo pogoji Sporazuma;

| 3) | dobavo jedrskega goriva in bogatenje; |
| --- | --- |

3)

dobavo jedrskega goriva in bogatenje;

| 4) | zagotovitev ravnanja z izrabljenim gorivom. |
| --- | --- |

4)

zagotovitev ravnanja z izrabljenim gorivom.

| b) | Ta sektorski dogovor se ne uporablja za:






  1) | postavke zunaj meja lokacije elektrarne, za katere je običajno odgovoren kupec, zlasti za stroške, povezane s posegi v prostor, cestami, gradbenim naseljem, elektroenergetskimi vodi, ranžirno postajo (14) in vodovodnim omrežjem, ter za stroške, ki izvirajo iz postopkov za pridobivanje uradnih dovoljenj v državi kupca (npr. lokacijskih dovoljenj, gradbenih dovoljenj, dovoljenj za polnitev z gorivom); |
| --- | --- | --- |

b)

Ta sektorski dogovor se ne uporablja za:

1)

postavke zunaj meja lokacije elektrarne, za katere je običajno odgovoren kupec, zlasti za stroške, povezane s posegi v prostor, cestami, gradbenim naseljem, elektroenergetskimi vodi, ranžirno postajo (14) in vodovodnim omrežjem, ter za stroške, ki izvirajo iz postopkov za pridobivanje uradnih dovoljenj v državi kupca (npr. lokacijskih dovoljenj, gradbenih dovoljenj, dovoljenj za polnitev z gorivom);

| 2) | elektronapajalne postaje, transformatorje in prenosne vode zunaj meja lokacije elektrarne; |
| --- | --- |

2)

elektronapajalne postaje, transformatorje in prenosne vode zunaj meja lokacije elektrarne;

| 3) | uradno podporo, ki se zagotavlja za razgradnjo jedrske elektrarne. |
| --- | --- |

3)

uradno podporo, ki se zagotavlja za razgradnjo jedrske elektrarne.

POGLAVJE II

Določbe za izvozne kredite in pomoč, povezano s trgovino

2.   NAJDALJŠI ROKI ODPLAČEVANJA

| a) | Najdaljši rok odplačevanja za blago in storitve, zajete v določbah člena 1(a)(1) in (2), je 18 let. |
| --- | --- |

a)

Najdaljši rok odplačevanja za blago in storitve, zajete v določbah člena 1(a)(1) in (2), je 18 let.

| b) | Najdaljši rok odplačevanja za začetno polnitev z gorivom je štiri leta od dobave. Najdaljši rok odplačevanja za nadaljnje polnitve z jedrskim gorivom je dve leti od dobave. |
| --- | --- |

b)

Najdaljši rok odplačevanja za začetno polnitev z gorivom je štiri leta od dobave. Najdaljši rok odplačevanja za nadaljnje polnitve z jedrskim gorivom je dve leti od dobave.

| c) | Najdaljši rok odplačevanja za odlaganje izrabljenega goriva je dve leti. |
| --- | --- |

c)

Najdaljši rok odplačevanja za odlaganje izrabljenega goriva je dve leti.

| d) | Najdaljši rok odplačevanja za bogatenje in ravnanje z izrabljenim gorivom je pet let. |
| --- | --- |

d)

Najdaljši rok odplačevanja za bogatenje in ravnanje z izrabljenim gorivom je pet let.

3.   ODPLAČEVANJE GLAVNICE IN PLAČILO OBRESTI

| a) | Udeleženke uporabijo enega od načinov odplačevanja glavnice in plačila obresti iz pododstavkov (1) ali (2) spodaj:






  1) | glavnica se odplačuje v enakih obrokih; |
| --- | --- | --- |

a)

Udeleženke uporabijo enega od načinov odplačevanja glavnice in plačila obresti iz pododstavkov (1) ali (2) spodaj:

1)

glavnica se odplačuje v enakih obrokih;

| 2) | glavnica in obresti skupaj se odplačujejo v enakih obrokih. |
| --- | --- |

2)

glavnica in obresti skupaj se odplačujejo v enakih obrokih.

| b) | Glavnica se odplačuje največ na vsakih šest mesecev, pri čemer se prvi obrok in obresti plačajo najpozneje šest mesecev po datumu začetka kredita. |
| --- | --- |

b)

Glavnica se odplačuje največ na vsakih šest mesecev, pri čemer se prvi obrok in obresti plačajo najpozneje šest mesecev po datumu začetka kredita.

| c) | Izjemoma in v ustrezno utemeljenih primerih se lahko uradna podpora za blago in storitve iz člena 1(a)(1) in člena 2 tega sektorskega dogovora zagotovi pod pogoji, ki so drugačni od pogojev iz odstavkov (a) in (b) zgoraj. Zagotovitev take podpore se pojasni z neravnovesjem v časovni razporeditvi sredstev, s katerimi razpolaga dolžnik, in profila servisiranja dolgov, ki je na voljo na podlagi enakega, polletnega razporeda odplačevanja, in izpolnjuje naslednja merila:






  1) | najdaljši rok odplačevanja je 15 let; |
| --- | --- | --- |

c)

Izjemoma in v ustrezno utemeljenih primerih se lahko uradna podpora za blago in storitve iz člena 1(a)(1) in člena 2 tega sektorskega dogovora zagotovi pod pogoji, ki so drugačni od pogojev iz odstavkov (a) in (b) zgoraj. Zagotovitev take podpore se pojasni z neravnovesjem v časovni razporeditvi sredstev, s katerimi razpolaga dolžnik, in profila servisiranja dolgov, ki je na voljo na podlagi enakega, polletnega razporeda odplačevanja, in izpolnjuje naslednja merila:

1)

najdaljši rok odplačevanja je 15 let;

| 2) | enkratno odplačilo glavnice ali vrsta plačil glavnice v šestmesečnem obdobju ne sme presegati 25 % glavnice kredita; |
| --- | --- |

2)

enkratno odplačilo glavnice ali vrsta plačil glavnice v šestmesečnem obdobju ne sme presegati 25 % glavnice kredita;

| 3) | glavnica se odplačuje največ na vsakih 12 mesecev. Prvo odplačilo glavnice se izvede najpozneje 12 mesecev po datumu začetka kredita, pri čemer je treba v 12 mesecih po datumu začetka kredita odplačati tudi najmanj 2 % glavnice kredita; |
| --- | --- |

3)

glavnica se odplačuje največ na vsakih 12 mesecev. Prvo odplačilo glavnice se izvede najpozneje 12 mesecev po datumu začetka kredita, pri čemer je treba v 12 mesecih po datumu začetka kredita odplačati tudi najmanj 2 % glavnice kredita;

| 4) | obresti se plačajo najmanj vsakih 12 mesecev, pri čemer mora biti prvo plačilo opravljeno najpozneje šest mesecev po začetnem datumu kredita; |
| --- | --- |

4)

obresti se plačajo najmanj vsakih 12 mesecev, pri čemer mora biti prvo plačilo opravljeno najpozneje šest mesecev po začetnem datumu kredita;

| 5) | najdaljše ponderirano povprečno obdobje odplačevanja ne sme biti daljše od devetih let. |
| --- | --- |

5)

najdaljše ponderirano povprečno obdobje odplačevanja ne sme biti daljše od devetih let.

| d) | Po začetnem datumu kredita se obresti ne kapitalizirajo. |
| --- | --- |

d)

Po začetnem datumu kredita se obresti ne kapitalizirajo.

4.   SESTAVA CIRR

Pri določanju veljavnih CIRR za uradno finančno podporo, zagotovljeno v skladu z določbami tega sektorskega dogovora, se uporabljajo naslednje osnovne obrestne mere in marže:

| Rok odplačevanja
  (v letih) | Nove jedrske elektrarne (15) | Vse ostale pogodbe (16) |
| --- | --- | --- |
| Temeljna obrestna mera
  (državne obveznice) | Marža
  (v bazičnih točkah) | Temeljna obrestna mera
  (državne obveznice) | Marža
  (v bazičnih točkah) |
| < 11 | Ustrezna CIRR v skladu s členom 20 Sporazuma |
| 11 do 12 | 7 let | 100 | 7 let | 100 |
| 13 | 8 let | 120 | 7 let | 120 |
| 14 | 9 let | 120 | 8 let | 120 |
| 15 | 9 let | 120 | 8 let | 120 |
| 16 | 10 let | 125 | 9 let | 120 |
| 17 | 10 let | 130 | 9 let | 120 |
| 18 | 10 let | 130 | 10 let | 120 |

Rok odplačevanja

(v letih)

Nove jedrske elektrarne (15)

Vse ostale pogodbe (16)

Temeljna obrestna mera

(državne obveznice)

Marža

(v bazičnih točkah)

Temeljna obrestna mera

(državne obveznice)

Marža

(v bazičnih točkah)

< 11

Ustrezna CIRR v skladu s členom 20 Sporazuma

11 do 12

7 let

100

7 let

100

13

8 let

120

7 let

120

14

9 let

120

8 let

120

15

9 let

120

8 let

120

16

10 let

125

9 let

120

17

10 let

130

9 let

120

18

10 let

130

10 let

120

5.   VALUTE, KI JIH JE MOGOČE UPORABITI

Za uradno finančno podporo je mogoče uporabiti valute, ki so v celoti konvertibilne in za katere so na voljo podatki za določanje najnižjih obrestnih mer iz člena 4 zgoraj in člena 20 Sporazuma za roke odplačevanja, krajše od 11 let.

6.   URADNA PODPORA ZA JEDRSKO GORIVO IN STORITVE, POVEZANE Z JEDRSKIM GORIVOM

Brez poseganja v določbe člena 7 spodaj udeleženke ne smejo zagotavljati brezplačnega jedrskega goriva ali storitev.

7.   POMOČ

Udeleženke ne smejo zagotavljati podpore v obliki pomoči.

POGLAVJE III

Postopki

8.   PREDHODNO OBVESTILO

| a) | V skladu s členom 48 Sporazuma udeleženka vsaj deset koledarskih dni pred prevzemom kakršne koli obveznosti pošlje predhodno obvestilo, če namerava zagotoviti podporo v skladu z določbami tega sektorskega dogovora. |
| --- | --- |

a)

V skladu s členom 48 Sporazuma udeleženka vsaj deset koledarskih dni pred prevzemom kakršne koli obveznosti pošlje predhodno obvestilo, če namerava zagotoviti podporo v skladu z določbami tega sektorskega dogovora.

| b) | Če udeleženka, ki pošlje obvestilo, namerava zagotoviti podporo z rokom odplačevanja nad 15 let in/ali v skladu z zgoraj navedenim členom 3(c), počaka še dodatnih deset koledarskih dni, če katera od drugih udeleženk zahteva razpravo v začetnih desetih koledarskih dneh. |
| --- | --- |

b)

Če udeleženka, ki pošlje obvestilo, namerava zagotoviti podporo z rokom odplačevanja nad 15 let in/ali v skladu z zgoraj navedenim členom 3(c), počaka še dodatnih deset koledarskih dni, če katera od drugih udeleženk zahteva razpravo v začetnih desetih koledarskih dneh.

| c) | Po razpravi udeleženka vse ostale udeleženke obvesti o svoji končni odločitvi za lažji pregled zbirke izkušenj. |
| --- | --- |

c)

Po razpravi udeleženka vse ostale udeleženke obvesti o svoji končni odločitvi za lažji pregled zbirke izkušenj.

POGLAVJE IV

Pregled

9.   NADALJNJE DELO

Udeleženke soglašajo, da bodo do konca leta 2009 proučile naslednji vprašanji:

| a) | ureditev najnižje spremenljive obrestne mere; |
| --- | --- |

a)

ureditev najnižje spremenljive obrestne mere;

| b) | najvišji znesek uradne podpore za lokalne stroške. |
| --- | --- |

b)

najvišji znesek uradne podpore za lokalne stroške.

10.   PREGLED IN SPREMLJANJE

Udeleženke redno pregledujejo določbe sektorskega dogovora, pri čemer jih pregledajo najpozneje do konca leta 2013, tj. do četrtega koledarskega leta po datumu začetka veljavnosti tega sektorskega dogovora.

PRILOGA III

SEKTORSKI DOGOVOR O IZVOZNIH KREDITIH ZA CIVILNE ZRAKOPLOVE

DEL 1

SPLOŠNE DOLOČBE

1.   NAMEN

| a) | Namen tega sektorskega dogovora je zagotoviti okvir za predvidljivo, dosledno in pregledno uporabo uradno podprtih izvoznih kreditov za prodajo ali lizing zrakoplovov ter drugega blaga in storitev iz člena 4(a) spodaj. Cilj tega sektorskega dogovora je spodbujati enake konkurenčne pogoje za take izvozne kredite, da se spodbudi konkurenca med izvozniki, ki bi temeljila na kakovosti in ceni izvoženega blaga in storitev, ne pa na najugodnejših uradno podprtih finančnih pogojih. |
| --- | --- |

a)

Namen tega sektorskega dogovora je zagotoviti okvir za predvidljivo, dosledno in pregledno uporabo uradno podprtih izvoznih kreditov za prodajo ali lizing zrakoplovov ter drugega blaga in storitev iz člena 4(a) spodaj. Cilj tega sektorskega dogovora je spodbujati enake konkurenčne pogoje za take izvozne kredite, da se spodbudi konkurenca med izvozniki, ki bi temeljila na kakovosti in ceni izvoženega blaga in storitev, ne pa na najugodnejših uradno podprtih finančnih pogojih.

| b) | Ta sektorski dogovor določa najugodnejše pogoje, na podlagi katerih je mogoče zagotoviti uradno podprte izvozne kredite. |
| --- | --- |

b)

Ta sektorski dogovor določa najugodnejše pogoje, na podlagi katerih je mogoče zagotoviti uradno podprte izvozne kredite.

| c) | V ta namen je cilj tega sektorskega dogovora vzpostaviti ravnovesje, s katerim se na vseh trgih:






  1) | izenačijo konkurenčni finančni pogoji med udeleženkami; |
| --- | --- | --- |

c)

V ta namen je cilj tega sektorskega dogovora vzpostaviti ravnovesje, s katerim se na vseh trgih:

1)

izenačijo konkurenčni finančni pogoji med udeleženkami;

| 2) | nevtralizira uradna podpora med udeleženkami kot dejavnik pri izbiri med konkurenčnim blagom in storitvami iz člena 4(a) spodaj in |
| --- | --- |

2)

nevtralizira uradna podpora med udeleženkami kot dejavnik pri izbiri med konkurenčnim blagom in storitvami iz člena 4(a) spodaj in

| 3) | prepreči izkrivljanje konkurence med udeleženkami tega sektorskega dogovora in katerega koli drugega vira financiranja. |
| --- | --- |

3)

prepreči izkrivljanje konkurence med udeleženkami tega sektorskega dogovora in katerega koli drugega vira financiranja.

| d) | Udeleženke tega sektorskega dogovora (udeleženke) potrjujejo, da so določbe tega sektorskega dogovora pripravljene le za namen tega sektorskega dogovora ter da te določbe ne posegajo v druge dele Sporazuma o uradno podprtih izvoznih kreditih (Sporazum) in v njihov razvoj. |
| --- | --- |

d)

Udeleženke tega sektorskega dogovora (udeleženke) potrjujejo, da so določbe tega sektorskega dogovora pripravljene le za namen tega sektorskega dogovora ter da te določbe ne posegajo v druge dele Sporazuma o uradno podprtih izvoznih kreditih (Sporazum) in v njihov razvoj.

2.   STATUS

Ta sektorski dogovor je neformalen prijateljski sporazum med udeleženkami in je Priloga III k Sporazumu; je sestavni del Sporazuma in je naslednik sektorskega dogovora, ki je začel veljati julija 2007.

3.   UDELEŽBA

Obstoječe udeleženke so: Avstralija, Brazilija, Kanada, Evropska unija, Japonska, Koreja, Nova Zelandija, Norveška, Švica in Združene države Amerike. Katera koli neudeleženka lahko postane udeleženka v skladu s postopki iz Dodatka I.

4.   PODROČJE UPORABE

| a) | Ta sektorski dogovor se uporablja za vso uradno podporo, ki jo zagotavlja vlada ali je zagotovljena v njenem imenu, z rokom odplačevanja dve leti ali več, in sicer za izvoz:






  1) | novih civilnih zrakoplovov in motorjev, vgrajenih v take zrakoplove, vključno z opremo, ki jo zagotovi kupec; |
| --- | --- | --- |

a)

Ta sektorski dogovor se uporablja za vso uradno podporo, ki jo zagotavlja vlada ali je zagotovljena v njenem imenu, z rokom odplačevanja dve leti ali več, in sicer za izvoz:

1)

novih civilnih zrakoplovov in motorjev, vgrajenih v take zrakoplove, vključno z opremo, ki jo zagotovi kupec;

| 2) | rabljenih, predelanih in obnovljenih civilnih zrakoplovov in motorjev, vgrajenih v take zrakoplove, vključno z opremo, ki jo zagotovi kupec; |
| --- | --- |

2)

rabljenih, predelanih in obnovljenih civilnih zrakoplovov in motorjev, vgrajenih v take zrakoplove, vključno z opremo, ki jo zagotovi kupec;

| 3) | nadomestnih motorjev; |
| --- | --- |

3)

nadomestnih motorjev;

| 4) | nadomestnih delov za civilne zrakoplove in motorje; |
| --- | --- |

4)

nadomestnih delov za civilne zrakoplove in motorje;

| 5) | pogodb za vzdrževanje in servisiranje za civilne zrakoplove in motorje; |
| --- | --- |

5)

pogodb za vzdrževanje in servisiranje za civilne zrakoplove in motorje;

| 6) | predelavo v tovorni zrakoplov, večjo spremembo in obnovo civilnih zrakoplovov; |
| --- | --- |

6)

predelavo v tovorni zrakoplov, večjo spremembo in obnovo civilnih zrakoplovov;

| 7) | sklope motorja. |
| --- | --- |

7)

sklope motorja.

| b) | Uradna podpora se lahko zagotovi v različnih oblikah:






  1) | garancija ali zavarovanje izvoznih kreditov (čisto kritje); |
| --- | --- | --- |

b)

Uradna podpora se lahko zagotovi v različnih oblikah:

1)

garancija ali zavarovanje izvoznih kreditov (čisto kritje);

| 2) | uradna finančna podpora:






  — | neposredni kredit/financiranje in refinanciranje ali |
| --- | --- | --- |

2)

uradna finančna podpora:

—

neposredni kredit/financiranje in refinanciranje ali

| — | subvencioniranje obrestnih mer. |
| --- | --- |

—

subvencioniranje obrestnih mer.

| 3) | Katera koli kombinacija zgoraj navedenih oblik. |
| --- | --- |

3)

Katera koli kombinacija zgoraj navedenih oblik.

| c) | Ta sektorski dogovor se ne uporablja za uradno podporo za:






  1) | izvoz novih in rabljenih vojaških zrakoplovov ter z njimi povezanega blaga in storitev, navedenih v odstavku 4(a) zgoraj, vključno s tistimi, ki so uporabljeni za vojaške namene; |
| --- | --- | --- |

c)

Ta sektorski dogovor se ne uporablja za uradno podporo za:

1)

izvoz novih in rabljenih vojaških zrakoplovov ter z njimi povezanega blaga in storitev, navedenih v odstavku 4(a) zgoraj, vključno s tistimi, ki so uporabljeni za vojaške namene;

| 2) | nove ali rabljene simulatorje letenja. |
| --- | --- |

2)

nove ali rabljene simulatorje letenja.

5.   INFORMACIJE NA VOLJO NEUDELEŽENKAM

Udeleženka na podlagi vzajemnosti odgovori na zahtevo neudeleženke v konkurenčnih razmerah o finančnih pogojih, ki jih ponuja za svojo uradno podporo, kakor bi odgovorila na zahtevo udeleženke.

6.   PODPORA V OBLIKI POMOČI

Udeleženke po postopku poenotenega posebnega dogovora ne zagotavljajo podpore v obliki pomoči, razen v človekoljubne namene.

7.   UKREPI ZA IZOGIBANJE ALI MINIMALIZACIJO IZGUB

Ta sektorski dogovor udeleženkam ne preprečuje, da bi dale soglasje za manj restriktivne pogoje od tistih, ki jih predvideva ta sektorski dogovor, če se taki ukrepi sprejmejo po začetku veljavnosti dogovora o izvoznem kreditu in spremljajočih dokumentov in kadar je njihov namen izključno ta, da bi se izognili ali čim bolj zmanjšali izgubo zaradi dogodkov, ki bi lahko povzročili neplačilo ali nastanek zavarovalnega primera. Udeleženka v 20 delovnih dneh po tem, ko s kupcem/posojilojemalcem sklene sporazum, o spremenjenih finančnih pogojih obvesti vse druge udeleženke in Sekretariat OECD (Sekretariat). Obvestilo vsebuje informacije o novih finančnih pogojih, vključno z motivacijo, v obliki obrazca za poročanje iz Dodatka IV.

DEL 2

NOV ZRAKOPLOV

POGLAVJE I

Področje uporabe

8.   NOV ZRAKOPLOV

| a) | Za namene tega sektorskega dogovora je nov zrakoplov:






  1) | zrakoplov v lasti proizvajalca, vključno z opremo, ki jo zagotovi kupec, in motorji, vgrajenimi v take zrakoplove, ki ni bil dostavljen ali uporabljen v skladu s predvidenim namenom prevoza potnikov in/ali tovora, in |
| --- | --- | --- |

a)

Za namene tega sektorskega dogovora je nov zrakoplov:

1)

zrakoplov v lasti proizvajalca, vključno z opremo, ki jo zagotovi kupec, in motorji, vgrajenimi v take zrakoplove, ki ni bil dostavljen ali uporabljen v skladu s predvidenim namenom prevoza potnikov in/ali tovora, in

| 2) | nadomestni motorji in nadomestni deli, kadar se štejejo kot del prvotnega naročila za zrakoplov v skladu z določbami člena 20(a) spodaj. |
| --- | --- |

2)

nadomestni motorji in nadomestni deli, kadar se štejejo kot del prvotnega naročila za zrakoplov v skladu z določbami člena 20(a) spodaj.

| b) | Ne glede na določbe iz odstavka (a) zgoraj lahko udeleženka podpre pogoje, primerne za nov zrakoplov, za transakcije, pri katerih so bile zaradi odložitve zagotovitve uradne podpore ob predhodni vednosti te udeleženke vzpostavljene začasne finančne ureditve; tak odlog ni daljši od 18 mesecev. V takih primerih bi bila rok odplačevanja in končni datum odplačila enaka roku, ki bi veljal, če bi bila prodaja ali lizing zrakoplova uradno podprta od datuma prvotne dobave zrakoplova. |
| --- | --- |

b)

Ne glede na določbe iz odstavka (a) zgoraj lahko udeleženka podpre pogoje, primerne za nov zrakoplov, za transakcije, pri katerih so bile zaradi odložitve zagotovitve uradne podpore ob predhodni vednosti te udeleženke vzpostavljene začasne finančne ureditve; tak odlog ni daljši od 18 mesecev. V takih primerih bi bila rok odplačevanja in končni datum odplačila enaka roku, ki bi veljal, če bi bila prodaja ali lizing zrakoplova uradno podprta od datuma prvotne dobave zrakoplova.

POGLAVJE II

Finančni pogoji

Finančni pogoji za izvozne kredite zajemajo vse določbe, navedene v tem poglavju, in se medsebojno berejo.

9.   VALUTE, KI JIH JE MOGOČE UPORABITI

Valute, ki jih je mogoče uporabiti za uradno finančno podporo, so euro, japonski jen, britanski funt, ameriški dolar in ostale valute, ki so v celoti konvertibilne in za katere so na voljo podatki za določanje najnižjih obrestnih mer iz Dodatka III.

10.   POLOG IN NAJVEČJA URADNA PODPORA

| a) | Udeleženke za transakcije s kupci/posojilojemalci, razvrščenimi v kategorijo tveganja 1 (v skladu s preglednico 1 iz Dodatka II):






  1) | zahtevajo plačilo minimalnega pologa v višini 20 % neto cene zrakoplova na začetni datum kredita ali pred tem datumom; |
| --- | --- | --- |

a)

Udeleženke za transakcije s kupci/posojilojemalci, razvrščenimi v kategorijo tveganja 1 (v skladu s preglednico 1 iz Dodatka II):

1)

zahtevajo plačilo minimalnega pologa v višini 20 % neto cene zrakoplova na začetni datum kredita ali pred tem datumom;

| 2) | ne smejo zagotoviti uradne podpore, ki presega 80 % neto cene zrakoplova. |
| --- | --- |

2)

ne smejo zagotoviti uradne podpore, ki presega 80 % neto cene zrakoplova.

| b) | Udeleženke za transakcije s kupci/posojilojemalci, razvrščenimi v kategorije tveganja od 2 do 8 (v skladu s preglednico 1 iz Dodatka II):






  1) | zahtevajo plačilo minimalnega pologa v višini 15 % neto cene zrakoplova na začetni datum kredita ali pred tem datumom; |
| --- | --- | --- |

b)

Udeleženke za transakcije s kupci/posojilojemalci, razvrščenimi v kategorije tveganja od 2 do 8 (v skladu s preglednico 1 iz Dodatka II):

1)

zahtevajo plačilo minimalnega pologa v višini 15 % neto cene zrakoplova na začetni datum kredita ali pred tem datumom;

| 2) | ne smejo zagotoviti uradne podpore, ki presega 85 % neto cene zrakoplova. |
| --- | --- |

2)

ne smejo zagotoviti uradne podpore, ki presega 85 % neto cene zrakoplova.

| c) | Udeleženka, ki uporablja člen 8(b) zgoraj, najvišji znesek uradne podpore zmanjša za znesek glavnice obrokov, ki so dolgovani od začetnega datuma kredita, da se v obdobju odplačevanja zagotovi enak neporavnani znesek, kot če bi bil tak uradno podprt izvozni kredit zagotovljen v času dobave. V takih okoliščinah udeleženka pred dobavo prejme vlogo za uradno podporo. |
| --- | --- |

c)

Udeleženka, ki uporablja člen 8(b) zgoraj, najvišji znesek uradne podpore zmanjša za znesek glavnice obrokov, ki so dolgovani od začetnega datuma kredita, da se v obdobju odplačevanja zagotovi enak neporavnani znesek, kot če bi bil tak uradno podprt izvozni kredit zagotovljen v času dobave. V takih okoliščinah udeleženka pred dobavo prejme vlogo za uradno podporo.

11.   NAJNIŽJE PREMIJSKE STOPNJE

| a) | Udeleženke, ki zagotavljajo uradno podporo, za znesek uradno podprtega kredita ne zaračunajo premijske stopnje, ki bi bila nižja od najnižje premijske stopnje, določene v skladu z Dodatkom II. |
| --- | --- |

a)

Udeleženke, ki zagotavljajo uradno podporo, za znesek uradno podprtega kredita ne zaračunajo premijske stopnje, ki bi bila nižja od najnižje premijske stopnje, določene v skladu z Dodatkom II.

| b) | Udeleženke po potrebi za pretvarjanje med letnimi razmiki, preračunanimi na neporavnani znesek uradne podpore, in enkratnimi vnaprejšnjimi premijskimi stopnjami, preračunanimi na prvotni znesek uradne podpore, uporabijo dogovorjen konverzijski model za premijske stopnje. |
| --- | --- |

b)

Udeleženke po potrebi za pretvarjanje med letnimi razmiki, preračunanimi na neporavnani znesek uradne podpore, in enkratnimi vnaprejšnjimi premijskimi stopnjami, preračunanimi na prvotni znesek uradne podpore, uporabijo dogovorjen konverzijski model za premijske stopnje.

12.   NAJDALJŠI ROK ODPLAČEVANJA

| a) | Najdaljši rok odplačevanja za nov zrakoplov je 12 let. |
| --- | --- |

a)

Najdaljši rok odplačevanja za nov zrakoplov je 12 let.

| b) | Izjemoma in s predhodnim obvestilom je dovoljen najdaljši rok odplačevanja do 15 let. V tem primeru se uporabi dodatna 35-odstotna dajatev na najnižje premijske stopnje, ki se izračuna v skladu z Dodatkom II. |
| --- | --- |

b)

Izjemoma in s predhodnim obvestilom je dovoljen najdaljši rok odplačevanja do 15 let. V tem primeru se uporabi dodatna 35-odstotna dajatev na najnižje premijske stopnje, ki se izračuna v skladu z Dodatkom II.

| c) | Podaljšanje roka odplačevanja z delitvijo pravic jamstva s komercialnimi posojilodajalci na podlagi pari passu za uradno podprta izvozna posojila ni mogoče. |
| --- | --- |

c)

Podaljšanje roka odplačevanja z delitvijo pravic jamstva s komercialnimi posojilodajalci na podlagi pari passu za uradno podprta izvozna posojila ni mogoče.

13.   ODPLAČEVANJE GLAVNICE IN PLAČILO OBRESTI

| a) | Udeleženke uporabijo način odplačevanja glavnice in plačila obresti iz spodnjega pododstavka (1) ali (2).






  1) | Glavnica in obresti skupaj se odplačujejo v enakih obrokih:






  — | obroki se odplačujejo največ na vsake tri mesece, pri čemer se prvi obrok plača najpozneje tri mesece po začetnem datumu kredita; |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Udeleženke uporabijo način odplačevanja glavnice in plačila obresti iz spodnjega pododstavka (1) ali (2).

1)

Glavnica in obresti skupaj se odplačujejo v enakih obrokih:

—

obroki se odplačujejo največ na vsake tri mesece, pri čemer se prvi obrok plača najpozneje tri mesece po začetnem datumu kredita;

| — | druga možnost je, da se po predhodnem obvestilu obroki plačujejo na vsakih šest mesecev, pri čemer se prvi obrok plača najpozneje šest mesecev po začetnem datumu kredita. V tem primeru se uporabi dodatna 15-odstotna dajatev na najnižje premijske stopnje, ki se izračuna v skladu z Dodatkom II; |
| --- | --- |

—

druga možnost je, da se po predhodnem obvestilu obroki plačujejo na vsakih šest mesecev, pri čemer se prvi obrok plača najpozneje šest mesecev po začetnem datumu kredita. V tem primeru se uporabi dodatna 15-odstotna dajatev na najnižje premijske stopnje, ki se izračuna v skladu z Dodatkom II;

| — | v primeru transakcije s spremenljivo obrestno mero se profil odplačevanja glavnice določi za celotno obdobje, in sicer dva delovna dneva pred datumom izplačila, pri čemer temelji na spremenljivi obrestni meri ali zamenjavi obrestnih mer iz tistega obdobja. |
| --- | --- |

—

v primeru transakcije s spremenljivo obrestno mero se profil odplačevanja glavnice določi za celotno obdobje, in sicer dva delovna dneva pred datumom izplačila, pri čemer temelji na spremenljivi obrestni meri ali zamenjavi obrestnih mer iz tistega obdobja.

| 3) | Glavnica se odplača v enakih obrokih z obrestmi, ki se plačujejo z degresivno amortizacijo:






  — | obroki se plačujejo največ na vsake tri mesece, pri čemer se prvi obrok plača najpozneje tri mesece po začetnem datumu kredita; |
| --- | --- | --- |

3)

Glavnica se odplača v enakih obrokih z obrestmi, ki se plačujejo z degresivno amortizacijo:

—

obroki se plačujejo največ na vsake tri mesece, pri čemer se prvi obrok plača najpozneje tri mesece po začetnem datumu kredita;

| — | druga možnost je, da se po predhodnem obvestilu obroki plačujejo na vsakih šest mesecev, pri čemer se prvi obrok plača najpozneje šest mesecev po začetnem datumu kredita. V tem primeru se uporabi dodatna 15-odstotna dajatev na najnižje premijske stopnje, ki se izračuna v skladu z Dodatkom II. |
| --- | --- |

—

druga možnost je, da se po predhodnem obvestilu obroki plačujejo na vsakih šest mesecev, pri čemer se prvi obrok plača najpozneje šest mesecev po začetnem datumu kredita. V tem primeru se uporabi dodatna 15-odstotna dajatev na najnižje premijske stopnje, ki se izračuna v skladu z Dodatkom II.

| b) | Ne glede na zgornji odstavek (a) in po predhodnem obvestilu je lahko odplačilo glavnice zasnovano tako, da vključuje končno plačilo vseh neporavnanih zneskov na določen datum. V takih primerih so odplačila glavnice pred končnim plačilom zasnovana tako, kot je navedeno v odstavku (a) zgoraj, na podlagi obdobja odplačila, ki ni daljše od najdaljšega dovoljenega roka odplačevanja za blago in storitve, ki so podprti. |
| --- | --- |

b)

Ne glede na zgornji odstavek (a) in po predhodnem obvestilu je lahko odplačilo glavnice zasnovano tako, da vključuje končno plačilo vseh neporavnanih zneskov na določen datum. V takih primerih so odplačila glavnice pred končnim plačilom zasnovana tako, kot je navedeno v odstavku (a) zgoraj, na podlagi obdobja odplačila, ki ni daljše od najdaljšega dovoljenega roka odplačevanja za blago in storitve, ki so podprti.

| c) | Ne glede na odstavek (a) zgoraj se lahko glavnica odplačuje po pogojih, ki so manj ugodni za dolžnika. |
| --- | --- |

c)

Ne glede na odstavek (a) zgoraj se lahko glavnica odplačuje po pogojih, ki so manj ugodni za dolžnika.

| d) | Po začetnem datumu kredita se obresti ne kapitalizirajo. |
| --- | --- |

d)

Po začetnem datumu kredita se obresti ne kapitalizirajo.

14.   NAJNIŽJE OBRESTNE MERE

| a) | Udeleženke, ki odobrijo uradno finančno pomoč, v skladu z določbami Dodatka III uporabijo najnižjo spremenljivo obrestno mero ali najnižjo fiksno obrestno mero. |
| --- | --- |

a)

Udeleženke, ki odobrijo uradno finančno pomoč, v skladu z določbami Dodatka III uporabijo najnižjo spremenljivo obrestno mero ali najnižjo fiksno obrestno mero.

| b) | Za reaktivne zrakoplove z neto ceno najmanj 35 milijonov USD je uradna finančna podpora na podlagi CIRR zagotovljena le v izjemnih okoliščinah. Udeleženka, ki namerava zagotoviti tako podporo, najmanj 20 koledarskih dni pred končno obveznostjo vse druge udeleženke obvesti o posojilojemalcu. |
| --- | --- |

b)

Za reaktivne zrakoplove z neto ceno najmanj 35 milijonov USD je uradna finančna podpora na podlagi CIRR zagotovljena le v izjemnih okoliščinah. Udeleženka, ki namerava zagotoviti tako podporo, najmanj 20 koledarskih dni pred končno obveznostjo vse druge udeleženke obvesti o posojilojemalcu.

| c) | Obrestna mera izključuje vsa plačila premij iz člena 11 zgoraj in stroške iz člena 16 spodaj. |
| --- | --- |

c)

Obrestna mera izključuje vsa plačila premij iz člena 11 zgoraj in stroške iz člena 16 spodaj.

15.   SUBVENCIONIRANJE OBRESTNIH MER

Udeleženke, ki zagotavljajo subvencioniranje obrestnih mer, ravnajo v skladu s pogoji tega sektorskega dogovora in zahtevajo, da vsaka banka ali druga finančna ustanova, ki je stranka v transakciji z obrestmi, sodeluje v tej transakciji samo pod pogojem, da je v vseh pogledih skladna s finančnimi pogoji tega sektorskega dogovora.

16.   STROŠKI

| a) | Ob upoštevanju omejitev obdobja razpolaganja s premijami udeleženke, ki zagotavljajo uradno podporo v obliki čistega kritja, zaračunajo stroške razpolaganja s premijami za neizkoriščeno uradno podporo v obdobju razpolaganja s premijami na naslednji način:






  1) | za prvih šest mesecev obdobja razpolaganja: nič bazičnih točk na leto; |
| --- | --- | --- |

a)

Ob upoštevanju omejitev obdobja razpolaganja s premijami udeleženke, ki zagotavljajo uradno podporo v obliki čistega kritja, zaračunajo stroške razpolaganja s premijami za neizkoriščeno uradno podporo v obdobju razpolaganja s premijami na naslednji način:

1)

za prvih šest mesecev obdobja razpolaganja: nič bazičnih točk na leto;

| 2) | za drugih šest mesecev obdobja razpolaganja: 12,5 bazične točke na leto; |
| --- | --- |

2)

za drugih šest mesecev obdobja razpolaganja: 12,5 bazične točke na leto;

| 3) | za tretjih in zadnjih šest mesecev obdobja razpolaganja: 25 bazičnih točk na leto. |
| --- | --- |

3)

za tretjih in zadnjih šest mesecev obdobja razpolaganja: 25 bazičnih točk na leto.

| c) | Udeleženke, ki zagotavljajo uradno podporo v obliki neposrednega kredita/financiranja, zaračunajo naslednje stroške:






  1) | provizija za ureditev/oblikovanje posojila: 25 bazičnih točk na izplačani znesek, ki se plačajo ob vsakem izplačilu; |
| --- | --- | --- |

c)

Udeleženke, ki zagotavljajo uradno podporo v obliki neposrednega kredita/financiranja, zaračunajo naslednje stroške:

1)

provizija za ureditev/oblikovanje posojila: 25 bazičnih točk na izplačani znesek, ki se plačajo ob vsakem izplačilu;

| 2) | provizija za neizkoriščeni del odobrenega kredita in za razpolaganje s premijami: v obdobju razpolaganja s premijami 20 bazičnih točk na leto na neizkoriščen uradno podprt izvozni še neizplačan kredit, ki se plačajo za nazaj; |
| --- | --- |

2)

provizija za neizkoriščeni del odobrenega kredita in za razpolaganje s premijami: v obdobju razpolaganja s premijami 20 bazičnih točk na leto na neizkoriščen uradno podprt izvozni še neizplačan kredit, ki se plačajo za nazaj;

| 3) | administrativni stroški: pet bazičnih točk na leto na neporavnan znesek uradne podpore, ki se plačajo za nazaj. Druga možnost je, da se udeleženke odločijo za vnaprejšnje plačilo teh stroškov na izplačani znesek, ki ga v skladu z določbami člena 11(b) zgoraj opravijo hkrati z vsakim izplačilom. |
| --- | --- |

3)

administrativni stroški: pet bazičnih točk na leto na neporavnan znesek uradne podpore, ki se plačajo za nazaj. Druga možnost je, da se udeleženke odločijo za vnaprejšnje plačilo teh stroškov na izplačani znesek, ki ga v skladu z določbami člena 11(b) zgoraj opravijo hkrati z vsakim izplačilom.

17.   SOFINANCIRANJE

Ne glede na člena 14 in 16 zgoraj udeleženka, ki zagotavlja uradno podporo, pri sofinanciranju, pri katerem se uradna podpora dodeli z neposrednim kreditom in čistim kritjem ter kadar čisto kritje znaša najmanj 35 % uradno podprtega zneska, uporabi pogoje, vključno s stroški, ki so enaki pogojem, ki jih zagotovi finančna ustanova s čistim kritjem, da se ustvari enakovrednost vseh stroškov med ponudnikom čistega kritja in neposrednim posojilodajalcem. V takih primerih udeleženka, ki zagotavlja tako podporo, sporoči podprte finančne pogoje, vključno s stroški, v skladu z obrazcem za poročanje, navedenim v Dodatku IV.

DEL 3

RABLJENI ZRAKOPLOVI, NADOMESTNI MOTORJI, NADOMESTNI DELI POGODBE ZA VZDRŽEVANJE IN SERVISIRANJE

POGLAVJE I

Področje uporabe

18.   RABLJENI ZRAKOPLOVI TER DRUGO BLAGO IN STORITVE

Ta del sektorskega dogovora se uporablja za rabljene zrakoplove, nadomestne motorje in nadomestne dele, predelavo v tovorni zrakoplov, večje spremembe, obnovo ter pogodbe za vzdrževanje in servisiranje v zvezi z novimi in rabljenimi letali ter sklopi motorja.

POGLAVJE I

Finančni pogoji

Finančni pogoji, ki jih je treba uporabiti in ki ne vključujejo najdaljšega roka odplačevanja, so skladni z določbami iz dela 2 tega sektorskega dogovora.

19.   PRODAJA RABLJENIH ZRAKOPLOVOV

Najdaljši rok odplačevanja za rabljene zrakoplove se določi glede na starost zrakoplova, kot je navedeno spodaj:

| Starost zrakoplova
  (v letih) | S premoženjem krite ali državne transakcije | Transakcije, ki niso krite s premoženjem in niso državne |
| --- | --- | --- |
| 1 | 10 | 8,5 |
| 2 | 9 | 7,5 |
| 3 | 8 | 6,5 |
| 4 | 7 | 6 |
| 5–8 | 6 | 5,5 |
| Nad 8 | 5 | 5 |

Starost zrakoplova

(v letih)

S premoženjem krite ali državne transakcije

Transakcije, ki niso krite s premoženjem in niso državne

1

10

8,5

2

9

7,5

3

8

6,5

4

7

6

5–8

6

5,5

Nad 8

5

5

20.   NADOMESTNI MOTORJI IN NADOMESTNI DELI

| a) | Pri nakupu ali naročilu nadomestnih motorjev, ki bodo vgrajeni v nov zrakoplov, se lahko uradna podpora za nadomestne motorje zagotovi pod enakimi pogoji kot za zrakoplov. |
| --- | --- |

a)

Pri nakupu ali naročilu nadomestnih motorjev, ki bodo vgrajeni v nov zrakoplov, se lahko uradna podpora za nadomestne motorje zagotovi pod enakimi pogoji kot za zrakoplov.

| b) | Pri nakupu nadomestnih delov z novim zrakoplovom se lahko uradna podpora za nadomestne motorje zagotovi pod enakimi pogoji kot za zrakoplov, in sicer v višini do 5 % neto cene novega zrakoplova in vgrajenih motorjev; člen 20(d) spodaj se uporablja za uradno podporo za nadomestne dele, pri katerih je presežena meja 5 %. |
| --- | --- |

b)

Pri nakupu nadomestnih delov z novim zrakoplovom se lahko uradna podpora za nadomestne motorje zagotovi pod enakimi pogoji kot za zrakoplov, in sicer v višini do 5 % neto cene novega zrakoplova in vgrajenih motorjev; člen 20(d) spodaj se uporablja za uradno podporo za nadomestne dele, pri katerih je presežena meja 5 %.

| c) | Kadar nadomestni motorji niso kupljeni z novim zrakoplovom, je najdaljši rok odplačevanja osem let. Za nadomestne motorje z vrednostjo na enoto 10 milijonov USD ali več je rok odplačevanja 10 let, če so pri transakciji izpolnjene vse zahteve iz člena 19 Dodatka II. |
| --- | --- |

c)

Kadar nadomestni motorji niso kupljeni z novim zrakoplovom, je najdaljši rok odplačevanja osem let. Za nadomestne motorje z vrednostjo na enoto 10 milijonov USD ali več je rok odplačevanja 10 let, če so pri transakciji izpolnjene vse zahteve iz člena 19 Dodatka II.

| d) | Kadar drugi nadomestni deli niso kupljeni z novim zrakoplovom, je najdaljši rok odplačevanja:






  1) | pet let za pogodbeno vrednost 5 milijonov USD ali več; |
| --- | --- | --- |

d)

Kadar drugi nadomestni deli niso kupljeni z novim zrakoplovom, je najdaljši rok odplačevanja:

1)

pet let za pogodbeno vrednost 5 milijonov USD ali več;

| 2) | dve leti za pogodbeno vrednost, nižjo od 5 milijonov USD. |
| --- | --- |

2)

dve leti za pogodbeno vrednost, nižjo od 5 milijonov USD.

21.   POGODBE ZA PREDELAVO V TOVORNI ZRAKOPLOV/ VEČJO SPREMEMBO/OBNOVO

Udeleženke lahko zagotovijo uradno podporo z rokom odplačevanja do:

| a) | pet let za pogodbeno vrednost 5 milijonov USD ali več; |
| --- | --- |

a)

pet let za pogodbeno vrednost 5 milijonov USD ali več;

| b) | dve leti za pogodbeno vrednost, nižjo od 5 milijonov USD. |
| --- | --- |

b)

dve leti za pogodbeno vrednost, nižjo od 5 milijonov USD.

22.   POGODBE ZA VZDRŽEVANJE IN SERVISIRANJE

Udeleženke lahko zagotovijo uradno podporo z rokom odplačevanja do treh let.

23.   SKLOPI MOTORJA

Udeleženke lahko zagotovijo uradno podporo z rokom odplačevanja do petih let.

DEL 4

POSTOPKI ZA ZAGOTOVITEV PREGLEDNOSTI

Vsa sporočila se pošiljajo med za to določenimi kontaktnimi točkami v vsaki državi udeleženki s sredstvi za takojšnjo komunikacijo, npr. računalniškim informacijskim sistemom OECD (OLIS). Če ni drugače dogovorjeno, udeleženke vse informacije, izmenjane v skladu s tem delom sektorskega dogovora, obravnavajo zaupno.

Oddelek 1

Zahteve za informacije

24.   INFORMACIJE O URADNI PODPORI

| a) | Udeleženka v enem mesecu po datumu končne obveznosti vsem drugim udeleženkam predloži informacije, zahtevane v Dodatku IV, in pošlje kopijo Sekretariatu. |
| --- | --- |

a)

Udeleženka v enem mesecu po datumu končne obveznosti vsem drugim udeleženkam predloži informacije, zahtevane v Dodatku IV, in pošlje kopijo Sekretariatu.

| b) | Za določanje referenčne vrednosti marže v skladu s členom 8(b) Dodatka III se informacije o maržah čistega kritja predložijo Sekretariatu najpozneje v petih dneh po koncu vsakega meseca. |
| --- | --- |

b)

Za določanje referenčne vrednosti marže v skladu s členom 8(b) Dodatka III se informacije o maržah čistega kritja predložijo Sekretariatu najpozneje v petih dneh po koncu vsakega meseca.

Oddelek 2

Izmenjava informacij

25.   ZAHTEVE ZA INFORMACIJE

| a) | Udeleženka lahko drugo udeleženko prosi za informacije o uporabi njenih uradno podprtih izvoznih kreditov za prodajo ali lizing zrakoplovov, zajetih v tem sektorskem dogovoru. |
| --- | --- |

a)

Udeleženka lahko drugo udeleženko prosi za informacije o uporabi njenih uradno podprtih izvoznih kreditov za prodajo ali lizing zrakoplovov, zajetih v tem sektorskem dogovoru.

| b) | Udeleženka, ki je prejela vlogo za uradno podporo, lahko na drugo udeleženko naslovi poizvedbo, v kateri navede najugodnejše kreditne pogoje, ki bi jih bila povprašujoča udeleženka pripravljena podpreti. |
| --- | --- |

b)

Udeleženka, ki je prejela vlogo za uradno podporo, lahko na drugo udeleženko naslovi poizvedbo, v kateri navede najugodnejše kreditne pogoje, ki bi jih bila povprašujoča udeleženka pripravljena podpreti.

| c) | Udeleženka, na katero je naslovljena poizvedba, se mora odzvati v sedmih koledarskih dneh in zagotoviti čim več vzajemnih informacij. Odgovor mora čim bolje opredeliti odločitev, ki jo bo udeleženka verjetno sprejela. Če je potrebno, se čim prej pošlje izčrpen odgovor. |
| --- | --- |

c)

Udeleženka, na katero je naslovljena poizvedba, se mora odzvati v sedmih koledarskih dneh in zagotoviti čim več vzajemnih informacij. Odgovor mora čim bolje opredeliti odločitev, ki jo bo udeleženka verjetno sprejela. Če je potrebno, se čim prej pošlje izčrpen odgovor.

| d) | Kopije vseh poizvedb in odgovorov se pošljejo Sekretariatu. |
| --- | --- |

d)

Kopije vseh poizvedb in odgovorov se pošljejo Sekretariatu.

26.   USTNA POSVETOVANJA

| a) | V konkurenčnih razmerah lahko udeleženka zahteva ustna posvetovanja z eno ali več udeleženkami. |
| --- | --- |

a)

V konkurenčnih razmerah lahko udeleženka zahteva ustna posvetovanja z eno ali več udeleženkami.

| b) | Vsaka udeleženka se v desetih delovnih dneh odzove na take zahteve. |
| --- | --- |

b)

Vsaka udeleženka se v desetih delovnih dneh odzove na take zahteve.

| c) | Posvetovanja se izvedejo čim prej po izteku roka desetih delovnih dni. |
| --- | --- |

c)

Posvetovanja se izvedejo čim prej po izteku roka desetih delovnih dni.

| d) | Predsednik udeleženk se usklajuje s Sekretariatom glede kakršnega koli potrebnega naknadnega spremljanja. Sekretariat da izid posvetovanja takoj na voljo vsem udeleženkam. |
| --- | --- |

d)

Predsednik udeleženk se usklajuje s Sekretariatom glede kakršnega koli potrebnega naknadnega spremljanja. Sekretariat da izid posvetovanja takoj na voljo vsem udeleženkam.

27.   POSEBNA POSVETOVANJA

| a) | Udeleženka (udeleženka pobudnica), ki upravičeno domneva, da so finančni pogoji, ki jih ponuja druga udeleženka (udeleženka naslovnica), ugodnejši od pogojev iz tega sektorskega dogovora, o tem obvesti Sekretariat; Sekretariat nemudoma poskrbi, da so take informacije na voljo udeleženki naslovnici. |
| --- | --- |

a)

Udeleženka (udeleženka pobudnica), ki upravičeno domneva, da so finančni pogoji, ki jih ponuja druga udeleženka (udeleženka naslovnica), ugodnejši od pogojev iz tega sektorskega dogovora, o tem obvesti Sekretariat; Sekretariat nemudoma poskrbi, da so take informacije na voljo udeleženki naslovnici.

| b) | Udeleženka naslovnica v petih delovnih dneh po tem, ko Sekretariat izda informacije, pojasni finančne pogoje preučevane uradne podpore. |
| --- | --- |

b)

Udeleženka naslovnica v petih delovnih dneh po tem, ko Sekretariat izda informacije, pojasni finančne pogoje preučevane uradne podpore.

| c) | Po pojasnilu udeleženke naslovnice lahko udeleženka pobudnica zahteva, da Sekretariat v petih dneh organizira poseben posvetovalni sestanek z udeleženko naslovnico za razpravo o tem vprašanju. |
| --- | --- |

c)

Po pojasnilu udeleženke naslovnice lahko udeleženka pobudnica zahteva, da Sekretariat v petih dneh organizira poseben posvetovalni sestanek z udeleženko naslovnico za razpravo o tem vprašanju.

| d) | Udeleženka naslovnica pred nadaljevanjem transakcije počaka na izid posvetovanja, ki se določi na dan takega posvetovanja. |
| --- | --- |

d)

Udeleženka naslovnica pred nadaljevanjem transakcije počaka na izid posvetovanja, ki se določi na dan takega posvetovanja.

Oddelek 3

Poenoteni posebni dogovori

28.   POSTOPKI IN OBLIKA POENOTENIH POSEBNIH DOGOVOROV

| a) | Predlogi za poenoten posebni dogovor se naslovijo samo na Sekretariat. Istovetnost pobudnice se v registru poenotenih posebnih pobud v sistemu OLIS ne razkrije. Vendar pa lahko Sekretariat na zahtevo udeleženki ustno razkrije istovetnost pobudnice. Sekretariat vodi evidenco takih zahtev. |
| --- | --- |

a)

Predlogi za poenoten posebni dogovor se naslovijo samo na Sekretariat. Istovetnost pobudnice se v registru poenotenih posebnih pobud v sistemu OLIS ne razkrije. Vendar pa lahko Sekretariat na zahtevo udeleženki ustno razkrije istovetnost pobudnice. Sekretariat vodi evidenco takih zahtev.

| b) | Predlog za poenoten posebni dogovor se opremi z datumom in ima naslednjo obliko:






  1) | sklicna številka, ki ji sledi poenoten posebni dogovor; |
| --- | --- | --- |

b)

Predlog za poenoten posebni dogovor se opremi z datumom in ima naslednjo obliko:

1)

sklicna številka, ki ji sledi poenoten posebni dogovor;

| 2) | ime države uvoznice in kupca/posojilojemalca; |
| --- | --- |

2)

ime države uvoznice in kupca/posojilojemalca;

| 3) | čim bolj natančno ime ali opis transakcije, tako da je ta jasno opredeljena; |
| --- | --- |

3)

čim bolj natančno ime ali opis transakcije, tako da je ta jasno opredeljena;

| 4) | predlog za poenoten posebni dogovor za najugodnejše pogoje, ki bodo podprti; |
| --- | --- |

4)

predlog za poenoten posebni dogovor za najugodnejše pogoje, ki bodo podprti;

| 5) | državljanstvo in imena znanih konkurenčnih ponudnikov; |
| --- | --- |

5)

državljanstvo in imena znanih konkurenčnih ponudnikov;

| 6) | rok za oddajo razpisne ponudbe in številka razpisa, če sta znana; |
| --- | --- |

6)

rok za oddajo razpisne ponudbe in številka razpisa, če sta znana;

| 7) | druge bistvene informacije, vključno z razlogi za predlog za poenoten posebni dogovor in/ali posebnimi okoliščinami. |
| --- | --- |

7)

druge bistvene informacije, vključno z razlogi za predlog za poenoten posebni dogovor in/ali posebnimi okoliščinami.

29.   ODZIVI NA PREDLOGE ZA POENOTENE POSEBNE DOGOVORE

| a) | Odzvati se je treba v dvajsetih koledarskih dneh, čeprav se spodbuja, naj se udeleženke na predlog za poenoten posebni dogovor odzovejo čim prej. |
| --- | --- |

a)

Odzvati se je treba v dvajsetih koledarskih dneh, čeprav se spodbuja, naj se udeleženke na predlog za poenoten posebni dogovor odzovejo čim prej.

| b) | Odziv je lahko sprejetje, zavrnitev, zahteva po dodatnih informacijah, predlog za spremembo poenotenega posebnega dogovora ali alternativni predlog za poenoten posebni dogovor. |
| --- | --- |

b)

Odziv je lahko sprejetje, zavrnitev, zahteva po dodatnih informacijah, predlog za spremembo poenotenega posebnega dogovora ali alternativni predlog za poenoten posebni dogovor.

| c) | Če udeleženka ne odgovori ali sporoči, da nima stališča, se šteje, da je predlog za poenoten posebni dogovor sprejela. |
| --- | --- |

c)

Če udeleženka ne odgovori ali sporoči, da nima stališča, se šteje, da je predlog za poenoten posebni dogovor sprejela.

30.   SPREJETJE POENOTENIH POSEBNIH DOGOVOROV

| a) | Po preteku roka dvajsetih koledarskih dni Sekretariat obvesti vse udeleženke o statusu predloga za poenoten posebni dogovor. Če poenotenega posebnega dogovora sicer niso sprejele vse udeleženke, vendar pa ga nobena od njih ni zavrnila, ostane odprt še za nadaljnji rok osmih koledarskih dni. |
| --- | --- |

a)

Po preteku roka dvajsetih koledarskih dni Sekretariat obvesti vse udeleženke o statusu predloga za poenoten posebni dogovor. Če poenotenega posebnega dogovora sicer niso sprejele vse udeleženke, vendar pa ga nobena od njih ni zavrnila, ostane odprt še za nadaljnji rok osmih koledarskih dni.

| b) | Po preteku tega nadaljnjega roka se šteje, da je udeleženka, ki ni izrecno zavrnila predloga za poenoten posebni dogovor, tega sprejela. Vendar pa lahko udeleženka, vključno z udeleženko pobudnico, pogojuje svoje sprejetje poenotenega posebnega dogovora s tem, da ga izrecno sprejme ena ali več udeleženk. |
| --- | --- |

b)

Po preteku tega nadaljnjega roka se šteje, da je udeleženka, ki ni izrecno zavrnila predloga za poenoten posebni dogovor, tega sprejela. Vendar pa lahko udeleženka, vključno z udeleženko pobudnico, pogojuje svoje sprejetje poenotenega posebnega dogovora s tem, da ga izrecno sprejme ena ali več udeleženk.

| c) | Če udeleženka ne sprejme enega ali več elementov poenotenega posebnega dogovora, implicitno sprejme vse njegove druge elemente. |
| --- | --- |

c)

Če udeleženka ne sprejme enega ali več elementov poenotenega posebnega dogovora, implicitno sprejme vse njegove druge elemente.

31.   NESOGLASJE O POENOTENIH POSEBNIH DOGOVORIH

| a) | Če se udeleženka pobudnica in udeleženka, ki je predlagala spremembo ali alternativo, v dodatnem roku osmih koledarskih dni iz člena 30 zgoraj ne moreta sporazumeti o poenotenem posebnem dogovoru, se lahko ta rok podaljša na podlagi njunega obojestranskega soglasja. Sekretariat obvesti vse udeleženke o vsakem takem podaljšanju. |
| --- | --- |

a)

Če se udeleženka pobudnica in udeleženka, ki je predlagala spremembo ali alternativo, v dodatnem roku osmih koledarskih dni iz člena 30 zgoraj ne moreta sporazumeti o poenotenem posebnem dogovoru, se lahko ta rok podaljša na podlagi njunega obojestranskega soglasja. Sekretariat obvesti vse udeleženke o vsakem takem podaljšanju.

| b) | Poenoten posebni dogovor, ki ni bil sprejet, se lahko ponovno obravnava po postopkih iz členov 28 in 30 zgoraj. V teh okoliščinah udeleženk ne zavezuje njihova prvotna odločitev. |
| --- | --- |

b)

Poenoten posebni dogovor, ki ni bil sprejet, se lahko ponovno obravnava po postopkih iz členov 28 in 30 zgoraj. V teh okoliščinah udeleženk ne zavezuje njihova prvotna odločitev.

32.   DATUM ZAČETKA VELJAVNOSTI POENOTENEGA POSEBNEGA DOGOVORA

Sekretariat vse udeleženke obvesti, da bo poenoten posebni dogovor začel veljati, ali da je bil zavrnjen; dogovorjen poenoten posebni dogovor začne veljati tri koledarske dni po tem obvestilu.

33.   VELJAVNOST POENOTENIH POSEBNIH DOGOVOROV

| a) | Razen če se udeleženke ne sporazumejo drugače, poenoten posebni dogovor po sklenitvi velja dve leti od datuma začetka veljavnosti, razen če je Sekretariat obveščen, da za ta dogovor ni več interesa in da se s tem strinjajo vse udeleženke. |
| --- | --- |

a)

Razen če se udeleženke ne sporazumejo drugače, poenoten posebni dogovor po sklenitvi velja dve leti od datuma začetka veljavnosti, razen če je Sekretariat obveščen, da za ta dogovor ni več interesa in da se s tem strinjajo vse udeleženke.

| b) | Če udeleženka zaprosi za podaljšanje v 14 koledarskih dneh po prvotnem datumu izteka in če ni nesoglasij, poenoten posebni dogovor ostane veljaven dodatni dve leti; o naknadnih podaljšanjih se je mogoče sporazumeti po istem postopku. |
| --- | --- |

b)

Če udeleženka zaprosi za podaljšanje v 14 koledarskih dneh po prvotnem datumu izteka in če ni nesoglasij, poenoten posebni dogovor ostane veljaven dodatni dve leti; o naknadnih podaljšanjih se je mogoče sporazumeti po istem postopku.

| c) | Sekretariat spremlja status poenotenih posebnih dogovorov in o tem stalno obvešča udeleženke z vodenjem seznama „The Status of Valid Common Lines“ (status veljavnih poenotenih posebnih dogovorov) na OLIS. V skladu s tem Sekretariat med drugim vsako četrtletje izda seznam poenotenih posebnih dogovorov, ki potečejo v naslednjem četrtletju. |
| --- | --- |

c)

Sekretariat spremlja status poenotenih posebnih dogovorov in o tem stalno obvešča udeleženke z vodenjem seznama „The Status of Valid Common Lines“ (status veljavnih poenotenih posebnih dogovorov) na OLIS. V skladu s tem Sekretariat med drugim vsako četrtletje izda seznam poenotenih posebnih dogovorov, ki potečejo v naslednjem četrtletju.

| d) | Sekretariat na zahtevo neudeleženke, ki izdeluje konkurenčne zrakoplove, poskrbi, da so veljavni poenoteni posebni dogovori na voljo neudeleženki. |
| --- | --- |

d)

Sekretariat na zahtevo neudeleženke, ki izdeluje konkurenčne zrakoplove, poskrbi, da so veljavni poenoteni posebni dogovori na voljo neudeleženki.

Oddelek 4

Prilagajanje

34.   PRILAGAJANJE

| a) | Ob upoštevanju mednarodnih obveznosti udeleženke se lahko udeleženka prilagodi finančnim pogojem uradne podpore, ki jih ponuja neudeleženka. |
| --- | --- |

a)

Ob upoštevanju mednarodnih obveznosti udeleženke se lahko udeleženka prilagodi finančnim pogojem uradne podpore, ki jih ponuja neudeleženka.

| b) | V primeru prilagajanja neskladnim pogojem, ki jih ponuja neudeleženka:






  1) | udeleženka, ki namerava uporabiti možnost prilagajanja, si čim bolj prizadeva za preverjanje takih pogojev; |
| --- | --- | --- |

b)

V primeru prilagajanja neskladnim pogojem, ki jih ponuja neudeleženka:

1)

udeleženka, ki namerava uporabiti možnost prilagajanja, si čim bolj prizadeva za preverjanje takih pogojev;

| 2) | udeleženka, ki namerava uporabiti možnost prilagajanja, najmanj deset koledarskih dni pred prevzemom kakršne koli obveznosti obvesti Sekretariat in vse druge udeleženke o naravi in rezultatu teh prizadevanj ter o pogojih, ki jih namerava podpreti, |
| --- | --- |

2)

udeleženka, ki namerava uporabiti možnost prilagajanja, najmanj deset koledarskih dni pred prevzemom kakršne koli obveznosti obvesti Sekretariat in vse druge udeleženke o naravi in rezultatu teh prizadevanj ter o pogojih, ki jih namerava podpreti,

| 3) | če v tem roku desetih koledarskih dni konkurenčna udeleženka zahteva razpravo, udeleženka, ki namerava uporabiti možnost prilagajanja, počaka dodatnih deset koledarskih dni, preden prevzame kakršno koli obveznost pod takimi pogoji. |
| --- | --- |

3)

če v tem roku desetih koledarskih dni konkurenčna udeleženka zahteva razpravo, udeleženka, ki namerava uporabiti možnost prilagajanja, počaka dodatnih deset koledarskih dni, preden prevzame kakršno koli obveznost pod takimi pogoji.

| c) | Če udeleženka, ki namerava uporabiti možnost prilagajanja, spremeni ali umakne svojo namero, da bo podprla pogoje, o katerih je poslala obvestilo, o tem takoj obvesti vse druge udeleženke. |
| --- | --- |

c)

Če udeleženka, ki namerava uporabiti možnost prilagajanja, spremeni ali umakne svojo namero, da bo podprla pogoje, o katerih je poslala obvestilo, o tem takoj obvesti vse druge udeleženke.

DEL 5

SPREMLJANJE IN PREGLED

35.   SPREMLJANJE

| a) | Sekretariat spremlja izvajanje tega sektorskega dogovora in o tem vsako leto poroča udeleženkam. |
| --- | --- |

a)

Sekretariat spremlja izvajanje tega sektorskega dogovora in o tem vsako leto poroča udeleženkam.

| b) | O vsaki transakciji, ki se zdi upravičena v skladu s členom 39(a), se poroča v skladu z določbami člena 24(a) in Dodatka IV. |
| --- | --- |

b)

O vsaki transakciji, ki se zdi upravičena v skladu s členom 39(a), se poroča v skladu z določbami člena 24(a) in Dodatka IV.

| c) | O vsaki transakciji, ki se zdi upravičena v skladu s členom 39(b), se poroča v skladu z določbami člena 24(a) in Dodatka IV, pri čemer:






  1) | udeleženka poročevalka navede povezavo med zadevno transakcijo in prevzemnim seznamom; |
| --- | --- | --- |

c)

O vsaki transakciji, ki se zdi upravičena v skladu s členom 39(b), se poroča v skladu z določbami člena 24(a) in Dodatka IV, pri čemer:

1)

udeleženka poročevalka navede povezavo med zadevno transakcijo in prevzemnim seznamom;

| 2) | prevzemni seznami se spremljajo na vsake pol leta; Sekretariat se v ta namen sreča z vsako udeleženko, da:






  — | spremlja število dokončnih naročil, vpisanih v dostavljene prevzemne sezname, |
| --- | --- | --- |

2)

prevzemni seznami se spremljajo na vsake pol leta; Sekretariat se v ta namen sreča z vsako udeleženko, da:

—

spremlja število dokončnih naročil, vpisanih v dostavljene prevzemne sezname,

| — | posodobi razpored dobave za transakcije, vpisane v prevzemne sezname za naslednje leto, |
| --- | --- |

—

posodobi razpored dobave za transakcije, vpisane v prevzemne sezname za naslednje leto,

| — | opredeli naročila, vpisana v prevzemne sezname, ki iz kakršnega koli razloga niso ali ne bodo dobavljena kupcu, navedenemu v teh prevzemnih seznamih. Vsa taka naročila se izbrišejo s prevzemnega seznama in na nikakršen način niso prerazporejena drugim kupcem. |
| --- | --- |

—

opredeli naročila, vpisana v prevzemne sezname, ki iz kakršnega koli razloga niso ali ne bodo dobavljena kupcu, navedenemu v teh prevzemnih seznamih. Vsa taka naročila se izbrišejo s prevzemnega seznama in na nikakršen način niso prerazporejena drugim kupcem.

36.   PREGLED

Udeleženke občasno pregledajo postopke in določbe tega sektorskega dogovora glede na merila, določena v odstavkih (a) in (b) spodaj.

| a) | Udeleženke pregled tega sektorskega dogovora opravijo na naslednji način:






  1) | v četrtem koledarskem letu po datumu začetka veljavnosti tega sektorskega dogovora in redno po tem datumu, v vsakem primeru pa s trimesečnim predhodnim obvestilom, ki ga pošlje Sekretariat; |
| --- | --- | --- |

a)

Udeleženke pregled tega sektorskega dogovora opravijo na naslednji način:

1)

v četrtem koledarskem letu po datumu začetka veljavnosti tega sektorskega dogovora in redno po tem datumu, v vsakem primeru pa s trimesečnim predhodnim obvestilom, ki ga pošlje Sekretariat;

| 2) | na zahtevo udeleženke po ustreznem posvetovanju, če je Sekretariat omogočil trimesečno predhodno obvestilo in udeleženka, ki predloži zahtevo, zagotovi pisno pojasnilo vzroka in ciljev pregleda ter povzetek posvetovanja, ki je potekalo pred oddajo zahteve; |
| --- | --- |

2)

na zahtevo udeleženke po ustreznem posvetovanju, če je Sekretariat omogočil trimesečno predhodno obvestilo in udeleženka, ki predloži zahtevo, zagotovi pisno pojasnilo vzroka in ciljev pregleda ter povzetek posvetovanja, ki je potekalo pred oddajo zahteve;

| 3) | načini posodobitve najnižjih premijskih stopenj in najnižjih obrestnih mer so določeni v dodatkih II in III; |
| --- | --- |

3)

načini posodobitve najnižjih premijskih stopenj in najnižjih obrestnih mer so določeni v dodatkih II in III;

| 4) | stroški, določeni v členu 16, so del pregledov. |
| --- | --- |

4)

stroški, določeni v členu 16, so del pregledov.

| b) | Pri pregledu, določenem v pododstavku (a)(1) zgoraj, se upošteva:






  1) | v kakšni meri so bili doseženi cilji tega sektorskega dogovora, ki so določeni v členu 1 zgoraj, in kakršna koli vprašanja, o katerih želi razpravljati udeleženka; |
| --- | --- | --- |

b)

Pri pregledu, določenem v pododstavku (a)(1) zgoraj, se upošteva:

1)

v kakšni meri so bili doseženi cilji tega sektorskega dogovora, ki so določeni v členu 1 zgoraj, in kakršna koli vprašanja, o katerih želi razpravljati udeleženka;

| 2) | če so spremembe katerega koli vidika tega sektorskega dogovora upravičene glede na elemente iz pododstavka (b)(1) zgoraj. |
| --- | --- |

2)

če so spremembe katerega koli vidika tega sektorskega dogovora upravičene glede na elemente iz pododstavka (b)(1) zgoraj.

| c) | Ob priznavanju pomena postopka pregleda in za zagotovitev, da pogoji tega sektorskega dogovora še naprej ustrezajo potrebam udeleženk, si vsaka udeleženka pridržuje pravico do odstopa od tega sektorskega dogovora v skladu s členom 40 spodaj. |
| --- | --- |

c)

Ob priznavanju pomena postopka pregleda in za zagotovitev, da pogoji tega sektorskega dogovora še naprej ustrezajo potrebam udeleženk, si vsaka udeleženka pridržuje pravico do odstopa od tega sektorskega dogovora v skladu s členom 40 spodaj.

37.   NADALJNJE DELO

Upoštevali se bodo:

| a) | praksa udeleženk pregledovalk pri zagotavljanju uradne podpore pred začetnim datumom kredita; |
| --- | --- |

a)

praksa udeleženk pregledovalk pri zagotavljanju uradne podpore pred začetnim datumom kredita;

| b) | določbe, ki veljajo za posredna posojila; |
| --- | --- |

b)

določbe, ki veljajo za posredna posojila;

| c) | podaljšanje najdaljših rokov odplačevanja iz člena 19 za rabljene zrakoplove, ki so bili pred prodajo obsežno obnovljeni; |
| --- | --- |

c)

podaljšanje najdaljših rokov odplačevanja iz člena 19 za rabljene zrakoplove, ki so bili pred prodajo obsežno obnovljeni;

| d) | podaljšanje najdaljših rokov odplačevanja iz člena 21 za večje pogodbene vrednosti; |
| --- | --- |

d)

podaljšanje najdaljših rokov odplačevanja iz člena 21 za večje pogodbene vrednosti;

| e) | določbe, ki veljajo za „obnovo“ (člen 21) in „storitve“ (člen 22); |
| --- | --- |

e)

določbe, ki veljajo za „obnovo“ (člen 21) in „storitve“ (člen 22);

| f) | postopek upravičenosti iz Cape Towna; |
| --- | --- |

f)

postopek upravičenosti iz Cape Towna;

| g) | opredelitev „zainteresirane udeleženke“. |
| --- | --- |

g)

opredelitev „zainteresirane udeleženke“.

DEL 6

KONČNE DOLOČBE

38.   ZAČETEK VELJAVNOSTI

Datum začetka veljavnosti tega sektorskega dogovora je 1. februar 2011.

39.   PREHODNE UREDITVE

Ne glede na člen 38 zgoraj lahko udeleženke zagotovijo uradno podporo pod naslednjimi pogoji:

| a) | Udeleženke lahko zagotovijo uradno podporo na podlagi pogojev iz sektorskega dogovora o zrakoplovih, ki velja od 1. julija 2007 („2007 ASU“), če so izpolnjeni naslednji pogoji:






  1) | za blago in storitve velja trdna pogodba, sklenjena najpozneje 31. decembra 2010; |
| --- | --- | --- |

a)

Udeleženke lahko zagotovijo uradno podporo na podlagi pogojev iz sektorskega dogovora o zrakoplovih, ki velja od 1. julija 2007 („2007 ASU“), če so izpolnjeni naslednji pogoji:

1)

za blago in storitve velja trdna pogodba, sklenjena najpozneje 31. decembra 2010;

| 2) | blago in storitve so fizično dobavljeni najpozneje 31. decembra 2012 za zrakoplove kategorije 1 2007 ASU in 31. decembra 2013 za zrakoplove kategorij 2 in 3 2007 ASU; |
| --- | --- |

2)

blago in storitve so fizično dobavljeni najpozneje 31. decembra 2012 za zrakoplove kategorije 1 2007 ASU in 31. decembra 2013 za zrakoplove kategorij 2 in 3 2007 ASU;

| 3) | za vsako končno obveznost, za katero je poslano obvestilo, se zaračuna provizija za neizkoriščeni del odobrenega kredita v višini 20 bazičnih točk na leto, in sicer od datuma, končne obveznosti ali od 31. januarja 2011 (pri zrakoplovih kategorije 1 2007 ASU)/30. junija 2011 (pri zrakoplovih kategorij 2 in 3 2007 ASU), pri čemer se upošteva zgodnejši datum, do dobave zrakoplova. Ta provizija za neizkoriščeni del odobrenega kredita se uporabi namesto provizij iz člena 17(a) in (b)(2) 2007 ASU. Ta provizija za neizkoriščeni del odobrenega kredita se zaračuna poleg najnižje zaračunane premije. |
| --- | --- |

3)

za vsako končno obveznost, za katero je poslano obvestilo, se zaračuna provizija za neizkoriščeni del odobrenega kredita v višini 20 bazičnih točk na leto, in sicer od datuma, končne obveznosti ali od 31. januarja 2011 (pri zrakoplovih kategorije 1 2007 ASU)/30. junija 2011 (pri zrakoplovih kategorij 2 in 3 2007 ASU), pri čemer se upošteva zgodnejši datum, do dobave zrakoplova. Ta provizija za neizkoriščeni del odobrenega kredita se uporabi namesto provizij iz člena 17(a) in (b)(2) 2007 ASU. Ta provizija za neizkoriščeni del odobrenega kredita se zaračuna poleg najnižje zaračunane premije.

| b) | udeleženke lahko zagotovijo uradno podporo pod pogoji, ki se uporabljajo pred začetkom veljavnosti tega sektorskega dogovora, če so izpolnjeni naslednji pogoji:






  1) | za blago in storitve velja trdna pogodba, sklenjena najpozneje 31. decembra 2010; |
| --- | --- | --- |

b)

udeleženke lahko zagotovijo uradno podporo pod pogoji, ki se uporabljajo pred začetkom veljavnosti tega sektorskega dogovora, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

1)

za blago in storitve velja trdna pogodba, sklenjena najpozneje 31. decembra 2010;

| 2) | ta uradna podpora je omejena na dobavo 69 zrakoplovov kategorije 1 2007 ASU na udeleženko in 92 zrakoplovov kategorij 2 in 3 2007 ASU na udeleženko; |
| --- | --- |

2)

ta uradna podpora je omejena na dobavo 69 zrakoplovov kategorije 1 2007 ASU na udeleženko in 92 zrakoplovov kategorij 2 in 3 2007 ASU na udeleženko;

| 3) | da bi za zrakoplov iz pododstavka (b)(2) zgoraj veljali pogoji iz tega odstavka, mora biti vpisan v sezname („prevzemni seznami“), o katerih bodo udeleženke obvestile Sekretariat pred začetkom veljavnosti tega sektorskega dogovora. Ti prevzemni seznami vključujejo:






  — | model in številko zrakoplova, |
| --- | --- | --- |

3)

da bi za zrakoplov iz pododstavka (b)(2) zgoraj veljali pogoji iz tega odstavka, mora biti vpisan v sezname („prevzemni seznami“), o katerih bodo udeleženke obvestile Sekretariat pred začetkom veljavnosti tega sektorskega dogovora. Ti prevzemni seznami vključujejo:

—

model in številko zrakoplova,

| — | okvirne dobavne roke, |
| --- | --- |

—

okvirne dobavne roke,

| — | istovetnost kupcev, |
| --- | --- |

—

istovetnost kupcev,

| — | veljavno ureditev (sektorski dogovor o zrakoplovih, veljaven pred 2007 ASU, ali 2007 ASU); |
| --- | --- |

—

veljavno ureditev (sektorski dogovor o zrakoplovih, veljaven pred 2007 ASU, ali 2007 ASU);

| 4) | informacije iz zgoraj navedenih prve, druge in četrte alinee si vse udeleženke izmenjujejo, z informacijami iz zgoraj navedene tretje alinee pa upravljata izključno Sekretariat in predsednik; |
| --- | --- |

4)

informacije iz zgoraj navedenih prve, druge in četrte alinee si vse udeleženke izmenjujejo, z informacijami iz zgoraj navedene tretje alinee pa upravljata izključno Sekretariat in predsednik;

| 5) | za vsak zrakoplov na prevzemnih seznamih:






  — | če je uradna podpora zagotovljena v okviru sektorskega dogovora o zrakoplovih, veljavna pred 2007 ASU, se zaračuna provizija za neizkoriščeni del odobrenega kredita v višini 35 bazičnih točk na leto, in sicer od datuma končne obveznosti ali od 31. marca 2011, pri čemer se upošteva zgodnejši datum, do dobave zrakoplova. Poleg tega zaračunana najnižja premija ni nižja od 3 % na podlagi vnaprejšnjega plačila, |
| --- | --- | --- |

5)

za vsak zrakoplov na prevzemnih seznamih:

—

če je uradna podpora zagotovljena v okviru sektorskega dogovora o zrakoplovih, veljavna pred 2007 ASU, se zaračuna provizija za neizkoriščeni del odobrenega kredita v višini 35 bazičnih točk na leto, in sicer od datuma končne obveznosti ali od 31. marca 2011, pri čemer se upošteva zgodnejši datum, do dobave zrakoplova. Poleg tega zaračunana najnižja premija ni nižja od 3 % na podlagi vnaprejšnjega plačila,

| — | če je uradna podpora zagotovljena v okviru 2007 ASU, se zaračuna provizija za neizkoriščeni del odobrenega kredita v višini 20 bazičnih točk na leto, in sicer od datuma končne obveznosti ali od 30. junija 2011, pri čemer se upošteva zgodnejši datum, do dobave zrakoplova, |
| --- | --- |

—

če je uradna podpora zagotovljena v okviru 2007 ASU, se zaračuna provizija za neizkoriščeni del odobrenega kredita v višini 20 bazičnih točk na leto, in sicer od datuma končne obveznosti ali od 30. junija 2011, pri čemer se upošteva zgodnejši datum, do dobave zrakoplova,

| — | provizija za neizkoriščeni del odobrenega kredita iz obeh alinej zgoraj se uporabi namesto dajatev iz člena 17(a) in (b)(2) 2007 ASU. Ta provizija za neizkoriščeni del odobrenega kredita se zaračuna poleg zaračunane najnižje premije; |
| --- | --- |

—

provizija za neizkoriščeni del odobrenega kredita iz obeh alinej zgoraj se uporabi namesto dajatev iz člena 17(a) in (b)(2) 2007 ASU. Ta provizija za neizkoriščeni del odobrenega kredita se zaračuna poleg zaračunane najnižje premije;

| 6) | udeleženke lahko zagotovijo uradno podprte izvozne kredite na podlagi pogojev iz sektorskega dogovora o zrakoplovih, veljavnega pred 2007 ASU, in sicer izključno za dobavo zrakoplovov, ki naj bi se izvedla 31. decembra 2010 ali pred tem datumom, v skladu s trdnimi pogodbami, sklenjenimi najpozneje 30. aprila 2007, o katerih je Sekretariat obveščen najpozneje 30. junija 2007. |
| --- | --- |

6)

udeleženke lahko zagotovijo uradno podprte izvozne kredite na podlagi pogojev iz sektorskega dogovora o zrakoplovih, veljavnega pred 2007 ASU, in sicer izključno za dobavo zrakoplovov, ki naj bi se izvedla 31. decembra 2010 ali pred tem datumom, v skladu s trdnimi pogodbami, sklenjenimi najpozneje 30. aprila 2007, o katerih je Sekretariat obveščen najpozneje 30. junija 2007.

| c) | Izvajanje tega člena se spremlja v skladu s členom 35(b) in (c). |
| --- | --- |

c)

Izvajanje tega člena se spremlja v skladu s členom 35(b) in (c).

40.   ODPOVED

Udeleženka lahko odpove ta sektorski odgovor s pisnim obvestilom Sekretariatu, pri čemer uporabi sredstva za takojšnjo komunikacijo, npr. sistem OLIS. Odpoved začne veljati šest mesecev po dnevu, ko Sekretariat prejme obvestilo. Odpoved ne vpliva na sporazume v zvezi s posameznimi transakcijami, sklenjenimi pred začetkom veljavnosti odpovedi.

Dodatek I

Udeležba v sektorskem dogovoru o zrakoplovih

| 1. | Udeleženke spodbujajo neudeleženke, ki razvijajo zmogljivost za proizvodnjo civilnih zrakoplovov, naj uporabijo določbe tega sektorskega dogovora. V tem smislu udeleženke pozovejo neudeleženke k začetku dialoga o pogojih pridružitve ASU. |
| --- | --- |

1.

Udeleženke spodbujajo neudeleženke, ki razvijajo zmogljivost za proizvodnjo civilnih zrakoplovov, naj uporabijo določbe tega sektorskega dogovora. V tem smislu udeleženke pozovejo neudeleženke k začetku dialoga o pogojih pridružitve ASU.

| 2. | Sekretariat mora zagotoviti, da je neudeleženka, zainteresirana za sodelovanje v tem sektorskem dogovoru, seznanjena z vsemi informacijami o pogojih, ki morajo biti izpolnjeni, da lahko neudeleženka postane udeleženka tega sektorskega dogovora. |
| --- | --- |

2.

Sekretariat mora zagotoviti, da je neudeleženka, zainteresirana za sodelovanje v tem sektorskem dogovoru, seznanjena z vsemi informacijami o pogojih, ki morajo biti izpolnjeni, da lahko neudeleženka postane udeleženka tega sektorskega dogovora.

| 3. | Neudeleženko nato udeleženke povabijo k sodelovanju pri dejavnostih v skladu s tem sektorskim dogovorom in k udeležbi na ustreznih sestankih v vlogi opazovalke. Tako povabilo velja največ dve leti in se lahko enkrat podaljša za nadaljnji dve leti. V tem obdobju je neudeleženka povabljena, da zagotovi pregled svojega sistema izvoznih kreditov, zlasti za izvoz civilnih zrakoplovov. |
| --- | --- |

3.

Neudeleženko nato udeleženke povabijo k sodelovanju pri dejavnostih v skladu s tem sektorskim dogovorom in k udeležbi na ustreznih sestankih v vlogi opazovalke. Tako povabilo velja največ dve leti in se lahko enkrat podaljša za nadaljnji dve leti. V tem obdobju je neudeleženka povabljena, da zagotovi pregled svojega sistema izvoznih kreditov, zlasti za izvoz civilnih zrakoplovov.

| 4. | Ob koncu tega obdobja neudeleženka sporoči, ali želi postati udeleženka tega sektorskega dogovora in upoštevati njegove določbe; če se udeleženka odloči pristopiti k sektorskemu dogovoru, vsako leto prispeva k stroškom, povezanim z izvajanjem tega sektorskega dogovora. |
| --- | --- |

4.

Ob koncu tega obdobja neudeleženka sporoči, ali želi postati udeleženka tega sektorskega dogovora in upoštevati njegove določbe; če se udeleženka odloči pristopiti k sektorskemu dogovoru, vsako leto prispeva k stroškom, povezanim z izvajanjem tega sektorskega dogovora.

| 5. | Zainteresirana neudeleženka velja za udeleženko 30 delovnih dni po potrditvi iz člena 4 tega Dodatka. |
| --- | --- |

5.

Zainteresirana neudeleženka velja za udeleženko 30 delovnih dni po potrditvi iz člena 4 tega Dodatka.

Dodatek II

Najnižje premijske stopnje

Ta dodatek določa postopke, ki jih je treba uporabiti pri določanju cen uradne podpore za transakcije, za katere velja ta sektorski dogovor. V oddelku 1 so določeni postopki za razvrstitev glede na tveganje; v oddelku 2 so določene najnižje premijske stopnje, zaračunane za nove in rabljene zrakoplove, v oddelku 3 pa najnižje premijske stopnje, zaračunane za nadomestne motorje, nadomestne dele, predelavo v tovorni zrakoplov/večje spremembe/obnovo, pogodbe za vzdrževanje in servisiranje ter sklope motorja.

ODDELEK 1

Postopki za razvrstitev glede na tveganje

| 1. | Udeleženke so se dogovorile o seznamu razvrstitve kupcev/posojilojemalcev glede na njihovo tveganje (seznam); te razvrstitve glede na tveganje odražajo nadrejeno nezavarovano bonitetno oceno kupca/posojilojemalca z uporabo enotne bonitetne lestvice, na primer lestvice, ki jo uporabljajo bonitetne agencije (CRA). |
| --- | --- |

1.

Udeleženke so se dogovorile o seznamu razvrstitve kupcev/posojilojemalcev glede na njihovo tveganje (seznam); te razvrstitve glede na tveganje odražajo nadrejeno nezavarovano bonitetno oceno kupca/posojilojemalca z uporabo enotne bonitetne lestvice, na primer lestvice, ki jo uporabljajo bonitetne agencije (CRA).

| 2. | Razvrstitev bodo opravili strokovnjaki, ki jih imenujejo udeleženke, glede na kategorije tveganja iz preglednice 1 tega dodatka. |
| --- | --- |

2.

Razvrstitev bodo opravili strokovnjaki, ki jih imenujejo udeleženke, glede na kategorije tveganja iz preglednice 1 tega dodatka.

| 3. | Seznam je zavezujoč na vseh stopnjah transakcije (npr. oglaševanje in dobava) ob upoštevanju določb člena 15 tega dodatka. |
| --- | --- |

3.

Seznam je zavezujoč na vseh stopnjah transakcije (npr. oglaševanje in dobava) ob upoštevanju določb člena 15 tega dodatka.

I.   PRIPRAVA SEZNAMA RAZVRSTITVE GLEDE NA TVEGANJE

| 4. | Seznam pripravijo in se o njem dogovorijo udeleženke pred začetkom veljavnosti tega sektorskega dogovora; seznam vodi Sekretariat in je vsem udeleženkam na voljo na zaupni osnovi. |
| --- | --- |

4.

Seznam pripravijo in se o njem dogovorijo udeleženke pred začetkom veljavnosti tega sektorskega dogovora; seznam vodi Sekretariat in je vsem udeleženkam na voljo na zaupni osnovi.

| 5. | Sekretariat lahko na zahtevo zaupno obvesti neudeleženko, ki izdeluje zrakoplove, o razvrstitvi kupca/posojilojemalca glede na tveganje; v tem primeru Sekretariat o tej zahtevi obvesti vse udeleženke. Neudeleženka lahko Sekretariatu kadar koli predlaga dodatke k seznamu. Neudeleženka, ki predlaga dodatke k seznamu, lahko sodeluje pri postopku razvrstitve glede na tveganje, kot bi bila zainteresirana udeleženka. |
| --- | --- |

5.

Sekretariat lahko na zahtevo zaupno obvesti neudeleženko, ki izdeluje zrakoplove, o razvrstitvi kupca/posojilojemalca glede na tveganje; v tem primeru Sekretariat o tej zahtevi obvesti vse udeleženke. Neudeleženka lahko Sekretariatu kadar koli predlaga dodatke k seznamu. Neudeleženka, ki predlaga dodatke k seznamu, lahko sodeluje pri postopku razvrstitve glede na tveganje, kot bi bila zainteresirana udeleženka.

II.   POSODOBITEV SEZNAMA RAZVRSTITVE GLEDE NA TVEGANJE

| 6. | Ob upoštevanju določb člena 15 tega dodatka se lahko seznam priložnostno posodobi, kadar udeleženka na kakršen koli način sporoči, da namerava namesto razvrstitve s seznama uporabiti drugo razvrstitev glede na tveganje, ali če udeleženka potrebuje razvrstitev glede na tveganje za kupca/posojilojemalca, ki ni vključen na seznam (17)
   (18). |
| --- | --- |

6.

Ob upoštevanju določb člena 15 tega dodatka se lahko seznam priložnostno posodobi, kadar udeleženka na kakršen koli način sporoči, da namerava namesto razvrstitve s seznama uporabiti drugo razvrstitev glede na tveganje, ali če udeleženka potrebuje razvrstitev glede na tveganje za kupca/posojilojemalca, ki ni vključen na seznam (17)
   (18).

| 7. | Vse udeleženke pred kakršno koli uporabo alternativne ali nove razvrstitve glede na tveganje Sekretariatu pošljejo zahtevo za posodobitev seznama na podlagi alternativne ali nove razvrstitve glede na tveganje. Sekretariat v dveh delovnih dneh tako zahtevo razpošlje vsem udeleženkam, pri čemer ne razkrije istovetnosti udeleženke, ki je vložila zahtevo. |
| --- | --- |

7.

Vse udeleženke pred kakršno koli uporabo alternativne ali nove razvrstitve glede na tveganje Sekretariatu pošljejo zahtevo za posodobitev seznama na podlagi alternativne ali nove razvrstitve glede na tveganje. Sekretariat v dveh delovnih dneh tako zahtevo razpošlje vsem udeleženkam, pri čemer ne razkrije istovetnosti udeleženke, ki je vložila zahtevo.

| 8. | Zainteresirane udeleženke lahko v roku desetih (19) delovnih dni soglašajo s katero koli predlagano spremembo seznama ali ji ugovarjajo; če v tem roku ne odgovorijo, se šteje, da s predlogom soglašajo. Če do izteka desetih delovnih dni ni vložen noben ugovor zoper predlog, se šteje, da je predlagana posodobitev seznama sprejeta. Sekretariat ustrezno spremeni seznam in v petih delovnih dneh pošlje sporočilo prek sistema OLIS; spremenjeni seznam je zavezujoč od datuma navedenega sporočila. |
| --- | --- |

8.

Zainteresirane udeleženke lahko v roku desetih (19) delovnih dni soglašajo s katero koli predlagano spremembo seznama ali ji ugovarjajo; če v tem roku ne odgovorijo, se šteje, da s predlogom soglašajo. Če do izteka desetih delovnih dni ni vložen noben ugovor zoper predlog, se šteje, da je predlagana posodobitev seznama sprejeta. Sekretariat ustrezno spremeni seznam in v petih delovnih dneh pošlje sporočilo prek sistema OLIS; spremenjeni seznam je zavezujoč od datuma navedenega sporočila.

III.   REŠEVANJE NESOGLASIJ

| 9. | V primeru ugovora na predlagano razvrstitev glede na tveganje zainteresirane udeleženke na ravni strokovnjakov naredijo vse, kar je mogoče, da bi bil v nadaljnjih desetih delovnih dneh po obvestilu o nesoglasju sklenjen dogovor o razvrstitvi glede na tveganje. Za razrešitev nesoglasja je treba uporabiti vsa potrebna sredstva, tudi pomoč Sekretariata, če je to potrebno (npr. konferenčni klici ali ustna posvetovanja). Če zainteresirane udeleženke v teh desetih delovnih dneh sklenejo dogovor o razvrstitvi glede na tveganje, o izidu obvestijo Sekretariat, ki ustrezno posodobi seznam in v naslednjih petih delovnih dneh pošlje sporočilo prek sistema OLIS. Prilagojeni seznam je zavezujoč od datuma navedenega sporočila. |
| --- | --- |

9.

V primeru ugovora na predlagano razvrstitev glede na tveganje zainteresirane udeleženke na ravni strokovnjakov naredijo vse, kar je mogoče, da bi bil v nadaljnjih desetih delovnih dneh po obvestilu o nesoglasju sklenjen dogovor o razvrstitvi glede na tveganje. Za razrešitev nesoglasja je treba uporabiti vsa potrebna sredstva, tudi pomoč Sekretariata, če je to potrebno (npr. konferenčni klici ali ustna posvetovanja). Če zainteresirane udeleženke v teh desetih delovnih dneh sklenejo dogovor o razvrstitvi glede na tveganje, o izidu obvestijo Sekretariat, ki ustrezno posodobi seznam in v naslednjih petih delovnih dneh pošlje sporočilo prek sistema OLIS. Prilagojeni seznam je zavezujoč od datuma navedenega sporočila.

| 10. | Če strokovnjaki nesoglasja ne razrešijo v desetih delovnih dneh, vprašanje o ustrezni razvrstitvi glede na tveganje obravnavajo udeleženke, ki svojo odločitev sprejmejo v največ petih delovnih dneh. |
| --- | --- |

10.

Če strokovnjaki nesoglasja ne razrešijo v desetih delovnih dneh, vprašanje o ustrezni razvrstitvi glede na tveganje obravnavajo udeleženke, ki svojo odločitev sprejmejo v največ petih delovnih dneh.

| 11. | Če končni sporazum ni sprejet, se lahko udeleženka v zvezi z določanjem razvrstitve kupca/posojilojemalca glede na tveganje obrne na bonitetno agencijo. V tem primeru predsednik udeleženk v imenu udeleženk v desetih delovnih dneh na kupca/posojilojemalca naslovi sporočilo. Sporočilo vključuje opis pristojnosti in nalog za posvetovanje o oceni tveganja, o katerih so se dogovorile udeleženke. Razvrstitev glede na tveganje, ki izhaja iz ocene, se vpiše na seznam in postane zavezujoča takoj po prejetju sporočila, ki ga prek sistema OLIS pošlje Sekretariat, da je treba postopek posodobitve zaključiti v petih delovnih dneh. |
| --- | --- |

11.

Če končni sporazum ni sprejet, se lahko udeleženka v zvezi z določanjem razvrstitve kupca/posojilojemalca glede na tveganje obrne na bonitetno agencijo. V tem primeru predsednik udeleženk v imenu udeleženk v desetih delovnih dneh na kupca/posojilojemalca naslovi sporočilo. Sporočilo vključuje opis pristojnosti in nalog za posvetovanje o oceni tveganja, o katerih so se dogovorile udeleženke. Razvrstitev glede na tveganje, ki izhaja iz ocene, se vpiše na seznam in postane zavezujoča takoj po prejetju sporočila, ki ga prek sistema OLIS pošlje Sekretariat, da je treba postopek posodobitve zaključiti v petih delovnih dneh.

| 12. | Razen če se udeleženke ne dogovorijo drugače, stroške take uporabe bonitetne agencije poravna zainteresirani kupec/posojilojemalec. |
| --- | --- |

12.

Razen če se udeleženke ne dogovorijo drugače, stroške take uporabe bonitetne agencije poravna zainteresirani kupec/posojilojemalec.

| 13. | Za postopke iz členov 9 do 11 tega dodatka se še naprej uporablja prevladujoča razvrstitev glede na tveganje (če je na voljo na seznamu). |
| --- | --- |

13.

Za postopke iz členov 9 do 11 tega dodatka se še naprej uporablja prevladujoča razvrstitev glede na tveganje (če je na voljo na seznamu).

IV.   ROK VELJAVNOSTI RAZVRSTITEV

| 14. | Veljavne razvrstitve glede na tveganje so prevladujoče razvrstitve glede na tveganje, zabeležene na seznamu, ki ga vodi Sekretariat; navedbe in obveznosti premijskih stopenj se pripravijo le v skladu z navedenimi razvrstitvami glede na tveganje. |
| --- | --- |

14.

Veljavne razvrstitve glede na tveganje so prevladujoče razvrstitve glede na tveganje, zabeležene na seznamu, ki ga vodi Sekretariat; navedbe in obveznosti premijskih stopenj se pripravijo le v skladu z navedenimi razvrstitvami glede na tveganje.

| 15. | Rok veljavnosti razvrstitev glede na tveganje je največ 12 mesecev od datuma, ko jih Sekretariat vpiše na seznam, kjer so na voljo udeleženkam, ki zagotovijo navedbe in končne obveznosti premijskih stopenj; rok veljavnosti določene transakcije se lahko podaljša za dodatnih 18 mesecev, ko je obveznost ali končna obveznost opravljena in se zaračuna provizija za razpolaganje s premijami. Razvrstitve glede na tveganje se lahko v 12-mesečem roku veljavnosti spremenijo, če pride do bistvenih sprememb profila tveganja kupca/posojilojemalca, kot je sprememba ocene, ki jo pripravi bonitetna agencija. |
| --- | --- |

15.

Rok veljavnosti razvrstitev glede na tveganje je največ 12 mesecev od datuma, ko jih Sekretariat vpiše na seznam, kjer so na voljo udeleženkam, ki zagotovijo navedbe in končne obveznosti premijskih stopenj; rok veljavnosti določene transakcije se lahko podaljša za dodatnih 18 mesecev, ko je obveznost ali končna obveznost opravljena in se zaračuna provizija za razpolaganje s premijami. Razvrstitve glede na tveganje se lahko v 12-mesečem roku veljavnosti spremenijo, če pride do bistvenih sprememb profila tveganja kupca/posojilojemalca, kot je sprememba ocene, ki jo pripravi bonitetna agencija.

| 16. | Razen če katera od udeleženk zahteva posodobitev, Sekretariat najmanj 20 delovnih dni pred koncem roka veljavnosti zadevne razvrstitve glede na tveganje navedeno razvrstitev glede na tveganje umakne z naslednjega zaporednega posodobljenega seznama. Sekretariat tako zahtevo za posodobitev v dveh delovnih dneh razpošlje vsem udeleženkam in ne razkrije istovetnosti udeleženke, ki je vložila zahtevo, pri čemer veljajo postopki iz členov 9 do 11 tega dodatka. |
| --- | --- |

16.

Razen če katera od udeleženk zahteva posodobitev, Sekretariat najmanj 20 delovnih dni pred koncem roka veljavnosti zadevne razvrstitve glede na tveganje navedeno razvrstitev glede na tveganje umakne z naslednjega zaporednega posodobljenega seznama. Sekretariat tako zahtevo za posodobitev v dveh delovnih dneh razpošlje vsem udeleženkam in ne razkrije istovetnosti udeleženke, ki je vložila zahtevo, pri čemer veljajo postopki iz členov 9 do 11 tega dodatka.

V.   ZAHTEVA ZA RAZVRSTITEV TVEGANJA KUPCA/POSOJILOJEMALCA

| 17. | Če v fazi oglaševanja kupec/posojilojemalec zahteva navedbo o svoji razvrstitvi glede na tveganje in če še ni uvrščen na seznam, lahko ta kupec/posojilojemalec na lastne stroške zaprosi bonitetno agencijo za okvirno razvrstitev glede na tveganje. Ta razvrstitev glede na tveganje ni vključena na seznam; udeleženke jo lahko uporabijo kot osnovo za lastno oceno tveganja. |
| --- | --- |

17.

Če v fazi oglaševanja kupec/posojilojemalec zahteva navedbo o svoji razvrstitvi glede na tveganje in če še ni uvrščen na seznam, lahko ta kupec/posojilojemalec na lastne stroške zaprosi bonitetno agencijo za okvirno razvrstitev glede na tveganje. Ta razvrstitev glede na tveganje ni vključena na seznam; udeleženke jo lahko uporabijo kot osnovo za lastno oceno tveganja.

ODDELEK 2

Najnižje premijske stopnje za nove in rabljene zrakoplove

I.   DOLOČANJE NAJNIŽJIH PREMIJSKIH STOPENJ

| 18. | V členih 19 do 58 tega dodatka so določene najnižje premijske stopnje, ki ustrezajo razvrstitvi kupca/posojilojemalca glede na tveganje (ali primarnemu viru odplačila transakcije, če gre za drug subjekt). |
| --- | --- |

18.

V členih 19 do 58 tega dodatka so določene najnižje premijske stopnje, ki ustrezajo razvrstitvi kupca/posojilojemalca glede na tveganje (ali primarnemu viru odplačila transakcije, če gre za drug subjekt).

| 19. | Udeleženke lahko zagotovijo uradno podporo po najnižji premijski stopnji ali nad njo, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:






  a) | transakcija je krita s premoženjem in izpolnjuje vsa naslednja merila:






  1) | prednostna pravica iz zavarovanja na zrakoplovu in motorjih ali v povezavi z njimi; |
| --- | --- | --- | --- |

19.

Udeleženke lahko zagotovijo uradno podporo po najnižji premijski stopnji ali nad njo, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

a)

transakcija je krita s premoženjem in izpolnjuje vsa naslednja merila:

1)

prednostna pravica iz zavarovanja na zrakoplovu in motorjih ali v povezavi z njimi;

| 2) | cesija in/ali prednostna pravica iz zavarovanja v povezavi z lizinškimi plačili v primeru lizinške strukture; |
| --- | --- |

2)

cesija in/ali prednostna pravica iz zavarovanja v povezavi z lizinškimi plačili v primeru lizinške strukture;

| 3) | navzkrižna klavzula o neizpolnjevanju finančnih obveznosti in navzkrižno zavarovanje vseh zrakoplovov in motorjev, ki so pravno in dejansko v lasti istih strani v okviru predlaganega financiranja, kadar je to mogoče v okviru veljavne pravne ureditve; |
| --- | --- |

3)

navzkrižna klavzula o neizpolnjevanju finančnih obveznosti in navzkrižno zavarovanje vseh zrakoplovov in motorjev, ki so pravno in dejansko v lasti istih strani v okviru predlaganega financiranja, kadar je to mogoče v okviru veljavne pravne ureditve;

| b) | transakcija je strukturirana tako, da vključuje vsaj instrumente zavarovanja, kot je določeno v preglednici 1 spodaj:

  Preglednica 1


  Instrumenti zavarovanja










  Kategorija tveganja ASU | Ocene tveganja | Instrumenti zavarovanja |
| --- | --- | --- | --- |
| A + B | od tega vsaj A | in vsaj B |
| 1 | AAA do BBB– | 0 | 0 | 0 |
| 2 | BB+ in BB | 0 | 0 | 0 |
| 3 | BB– | 1 | 1 | 0 |
| 4 | B+ | 2 | 1 | |
| 5 | B | 2 | 1 | |
| 6 | B– | 3 | 2 | |
| 7 | CCC | 4 | 3 | |
| 8 | CC do C | 4 | 3 | |

b)

transakcija je strukturirana tako, da vključuje vsaj instrumente zavarovanja, kot je določeno v preglednici 1 spodaj:

Preglednica 1

Instrumenti zavarovanja

Kategorija tveganja ASU

Ocene tveganja

Instrumenti zavarovanja

A + B

od tega vsaj A

in vsaj B

1

AAA do BBB–

0

0

0

2

BB+ in BB

0

0

0

3

BB–

1

1

0

4

B+

2

1

5

B

2

1

6

B–

3

2

7

CCC

4

3

8

CC do C

4

3

| 20. | Za namene člena 19 tega dodatka:






  a) | udeleženke lahko izbirajo med naslednjimi instrumenti zavarovanja: | instrumenti zavarovanja „A“:







  1) | znižana stopnja predplačila: vsako znižanje stopenj predplačila iz člena 10(a) in (b) tega sektorskega dogovora za pet odstotnih točk ustreza enemu instrumentu zavarovanja „A“. V tem primeru udeleženka v nobeni obliki ne zagotavlja uradne podpore, ki bi presegala znižano stopnjo predplačila; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

20.

Za namene člena 19 tega dodatka:

a)

udeleženke lahko izbirajo med naslednjimi instrumenti zavarovanja:

instrumenti zavarovanja „A“:

1)

znižana stopnja predplačila: vsako znižanje stopenj predplačila iz člena 10(a) in (b) tega sektorskega dogovora za pet odstotnih točk ustreza enemu instrumentu zavarovanja „A“. V tem primeru udeleženka v nobeni obliki ne zagotavlja uradne podpore, ki bi presegala znižano stopnjo predplačila;

| 2) | linearno odplačevanje: odplačevanje glavnice v enakih obrokih ustreza enemu instrumentu zavarovanja; |
| --- | --- |

2)

linearno odplačevanje: odplačevanje glavnice v enakih obrokih ustreza enemu instrumentu zavarovanja;

| 3) | skrajšan rok odplačila: rok odplačila, ki ne presega desetih let, ustreza enemu instrumentu zavarovanja; |
| --- | --- |

3)

skrajšan rok odplačila: rok odplačila, ki ne presega desetih let, ustreza enemu instrumentu zavarovanja;

| | instrumenti zavarovanja „B“:







  1) | varščina: vsak polog varščine, katerega znesek je enakovreden enemu četrtletnemu obroku odplačila glavnice in obresti, ustreza enemu instrumentu zavarovanja. Varščina je lahko v obliki gotovine ali pogojnega akreditiva; |
| --- | --- | --- |

instrumenti zavarovanja „B“:

1)

varščina: vsak polog varščine, katerega znesek je enakovreden enemu četrtletnemu obroku odplačila glavnice in obresti, ustreza enemu instrumentu zavarovanja. Varščina je lahko v obliki gotovine ali pogojnega akreditiva;

| 2) | lizinška predplačila: lizinška odplačila, katerih znesek je enakovreden enemu četrtletnemu obroku odplačila glavnice in obresti, se izvedejo četrt leta pred vsakim datumom odplačila; |
| --- | --- |

2)

lizinška predplačila: lizinška odplačila, katerih znesek je enakovreden enemu četrtletnemu obroku odplačila glavnice in obresti, se izvedejo četrt leta pred vsakim datumom odplačila;

| 3) | rezerve za vzdrževanje, katerih oblika in znesek odražata najboljše prakse na trgu. |
| --- | --- |

3)

rezerve za vzdrževanje, katerih oblika in znesek odražata najboljše prakse na trgu.

| b) | Ob predhodnem uradnem obvestilu se lahko eden od instrumentov zavarovanja „A“ nadomesti s 15-odstotno dodatno dajatvijo na veljavno najnižjo premijsko stopnjo. |
| --- | --- |

b)

Ob predhodnem uradnem obvestilu se lahko eden od instrumentov zavarovanja „A“ nadomesti s 15-odstotno dodatno dajatvijo na veljavno najnižjo premijsko stopnjo.

| 21. | V skladu s členom 11 tega sektorskega dogovora so najnižje premijske stopnje, ki se uporabljajo, sestavljene iz obrestnih mer, ki temeljijo na tveganju (risk-based rates – RBR), ki se jim v skladu s členi 22 do 34 prišteje dodatna dajatev, ki odraža razmere na trgu (market reflective surcharge – MRS). |
| --- | --- |

21.

V skladu s členom 11 tega sektorskega dogovora so najnižje premijske stopnje, ki se uporabljajo, sestavljene iz obrestnih mer, ki temeljijo na tveganju (risk-based rates – RBR), ki se jim v skladu s členi 22 do 34 prišteje dodatna dajatev, ki odraža razmere na trgu (market reflective surcharge – MRS).

| 22. | Z začetkom veljavnosti tega sektorskega dogovora so RBR naslednje:

  Preglednica 2


  Obrestne mere na podlagi tveganja








  Kategorija tveganja ASU | Razmiki (v bazičnih točkah) | Vnaprejšnje plačilo (v %) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 89 | 5,00 |
| 2 | 98 | 5,50 |
| 3 | 116 | 6,50 |
| 4 | 133 | 7,50 |
| 5 | 151 | 8,50 |
| 6 | 168 | 9,50 |
| 7 | 185 | 10,50 |
| 8 | 194 | 11,00 |

22.

Z začetkom veljavnosti tega sektorskega dogovora so RBR naslednje:

Preglednica 2

Obrestne mere na podlagi tveganja

Kategorija tveganja ASU

Razmiki (v bazičnih točkah)

Vnaprejšnje plačilo (v %)

1

89

5,00

2

98

5,50

3

116

6,50

4

133

7,50

5

151

8,50

6

168

9,50

7

185

10,50

8

194

11,00

| 23. | RBR se vsako leto ponovno določijo na podlagi štiriletnega drsečega povprečja letne izgube ob neplačilu (Loss Given Default – LGD) agencije Moody's. Ustrezna LGD za to ponovno določitev temelji na nadrejenih bančnih posojilih s prednostno pravico iz zavarovanja in se izračuna na naslednji način:

  Preglednica 3







  Določanje LGD |
| --- | --- |
| Štiriletno drseče povprečje | Upoštevana LGD |
| >= 45 % | 25 % |
| >= 35 % < 45 % | 23 % |
| >= 30 % < 35 % | 21 % |
| < 30 % | 19 % |

23.

RBR se vsako leto ponovno določijo na podlagi štiriletnega drsečega povprečja letne izgube ob neplačilu (Loss Given Default – LGD) agencije Moody's. Ustrezna LGD za to ponovno določitev temelji na nadrejenih bančnih posojilih s prednostno pravico iz zavarovanja in se izračuna na naslednji način:

Preglednica 3

Določanje LGD

Štiriletno drseče povprečje

Upoštevana LGD

>= 45 %

25 %

>= 35 % < 45 %

23 %

>= 30 % < 35 %

21 %

< 30 %

19 %

| 24. | Prilagoditveni faktor za RBR se določi na naslednji način: |
| --- | --- |

24.

Prilagoditveni faktor za RBR se določi na naslednji način:

Formula

| 25. | Za ponovno določitev RBR se prilagoditveni faktor za RBR pomnoži z RBR iz preglednice 2 zgoraj. |
| --- | --- |

25.

Za ponovno določitev RBR se prilagoditveni faktor za RBR pomnoži z RBR iz preglednice 2 zgoraj.

| 26. | Prvi postopek ponovne določitve bo izveden v prvi četrtini leta 2012, pri čemer bodo ponovno določene RBR začele veljati 15. aprila 2012. |
| --- | --- |

26.

Prvi postopek ponovne določitve bo izveden v prvi četrtini leta 2012, pri čemer bodo ponovno določene RBR začele veljati 15. aprila 2012.

| 27. | RBR, ki bodo določene v poznejših postopkih ponovne določitve, bodo začele veljati 15. aprila vsakega naslednjega leta. Po letni določitvi RBR Sekretariat takoj obvesti vse udeleženke o veljavnih obrestnih merah in jih objavi. |
| --- | --- |

27.

RBR, ki bodo določene v poznejših postopkih ponovne določitve, bodo začele veljati 15. aprila vsakega naslednjega leta. Po letni določitvi RBR Sekretariat takoj obvesti vse udeleženke o veljavnih obrestnih merah in jih objavi.

| 28. | Za vsako kategorijo tveganja se dodatna dajatev, ki odraža razmere na trgu (MRS), izračuna na naslednji način:

  ,
  pri čemer: | B pomeni kombinacijski koeficient z vrednostjo od 0,7 do 0,35 glede na vsako kategorijo tveganja v skladu s preglednico 4 spodaj; |
| --- | --- | --- |

28.

Za vsako kategorijo tveganja se dodatna dajatev, ki odraža razmere na trgu (MRS), izračuna na naslednji način:

Formula,

pri čemer:

B pomeni kombinacijski koeficient z vrednostjo od 0,7 do 0,35 glede na vsako kategorijo tveganja v skladu s preglednico 4 spodaj;

| | MCS pomeni 90-dnevno drseče povprečje srednje vrednosti kreditnih razmikov (Median Credit Spreads – MCS) agencije Moody's s povprečnim trajanjem sedmih let. |
| --- | --- |

MCS pomeni 90-dnevno drseče povprečje srednje vrednosti kreditnih razmikov (Median Credit Spreads – MCS) agencije Moody's s povprečnim trajanjem sedmih let.

| 29. | Kadar kategorije tveganja vključujejo več kot eno oceno tveganja, se določijo povprečni razmiki. Pri kategoriji tveganja 1 se uporablja razmik BBB–. |
| --- | --- |

29.

Kadar kategorije tveganja vključujejo več kot eno oceno tveganja, se določijo povprečni razmiki. Pri kategoriji tveganja 1 se uporablja razmik BBB–.

| 30. | Razmiki MCS se diskontirajo za 50 %, da bi se upoštevalo zavarovanje s premoženjem. Diskontirani razmiki MCS se potem prilagodijo na podlagi kombinacijskega faktorja z vrednostjo od 70 % do 35 % v skladu s preglednico 4 spodaj, ki se uporabi pri razliki med diskontiranimi razmiki MCS in RBR. Morebitni negativni razmiki, ki so rezultat uporabe kombinacijskega faktorja, se ne odštejejo.

  Preglednica 4


  Kombinacijski faktorji








  Ocene tveganja | Kategorija tveganja ASU | Kombinacijski faktor (v %) |
| --- | --- | --- | --- |
| AAA | | 70 |
| AA | | 70 |
| A | | 70 |
| BBB+ | | 70 |
| BBB | | 70 |
| BBB– | | 70 |
| BB+ | 2 | 65 |
| BB | 2 | 65 |
| BB– | 3 | 50 |
| B+ | 4 | 45 |
| B | 5 | 40 |
| B– | 6 | 35 |
| CCC | 7 | 35 |
| CC | 8 | 35 |
| C | 8 | 35 |

30.

Razmiki MCS se diskontirajo za 50 %, da bi se upoštevalo zavarovanje s premoženjem. Diskontirani razmiki MCS se potem prilagodijo na podlagi kombinacijskega faktorja z vrednostjo od 70 % do 35 % v skladu s preglednico 4 spodaj, ki se uporabi pri razliki med diskontiranimi razmiki MCS in RBR. Morebitni negativni razmiki, ki so rezultat uporabe kombinacijskega faktorja, se ne odštejejo.

Preglednica 4

Kombinacijski faktorji

Ocene tveganja

Kategorija tveganja ASU

Kombinacijski faktor (v %)

AAA

70

AA

70

A

70

BBB+

70

BBB

70

BBB–

70

BB+

2

65

BB

2

65

BB–

3

50

B+

4

45

B

5

40

B–

6

35

CCC

7

35

CC

8

35

C

8

35

| 31. | MRS se posodobi vsako četrtletje na naslednji način: | Prvi postopek posodobitve se izvede v prvi četrtini leta 2011, pri čemer posodobljena MCS začne veljati 15. aprila 2011. Vendar do 15. aprila 2012 velja, da rezultati posodobitev MRS, ki se uporabljajo za kategorijo tveganja 1, začnejo veljati le, če se zadevna MRS poveča. |
| --- | --- | --- |

31.

MRS se posodobi vsako četrtletje na naslednji način:

Prvi postopek posodobitve se izvede v prvi četrtini leta 2011, pri čemer posodobljena MCS začne veljati 15. aprila 2011. Vendar do 15. aprila 2012 velja, da rezultati posodobitev MRS, ki se uporabljajo za kategorijo tveganja 1, začnejo veljati le, če se zadevna MRS poveča.

| | Poznejši postopki posodobitve se izvedejo v drugi, tretji in četrti četrtini leta 2011 (in tako naprej), pri čemer posodobljena MCS začne veljati 15. julija 2011, 15. oktobra 2011 oziroma 15. januarja 2012 in tako naprej. |
| --- | --- |

Poznejši postopki posodobitve se izvedejo v drugi, tretji in četrti četrtini leta 2011 (in tako naprej), pri čemer posodobljena MCS začne veljati 15. julija 2011, 15. oktobra 2011 oziroma 15. januarja 2012 in tako naprej.

| | Sekretariat po vsaki posodobitvi takoj obvesti vse udeleženke o veljavni MRS in posledičnih najnižjih stopnjah ter jih objavi, preden te stopnje začnejo veljati. |
| --- | --- |

Sekretariat po vsaki posodobitvi takoj obvesti vse udeleženke o veljavni MRS in posledičnih najnižjih stopnjah ter jih objavi, preden te stopnje začnejo veljati.

| 32. | MRS velja le, če in kadar je pozitivna in presega 25 bazičnih točk. |
| --- | --- |

32.

MRS velja le, če in kadar je pozitivna in presega 25 bazičnih točk.

| 33. | Zvišanje najnižjih premijskih stopenj zaradi posodobitve MRS ne presega 10 % najnižjih premijskih stopenj iz predhodnega četrtletja. Najnižje premijske stopnje (določene tako, da se obrestnim meram, ki temeljijo na tveganju, prišteje dajatev, ki odraža razmere na trgu) ne presegajo obrestnih mer, ki temeljijo na tveganju, za več kot 100 %. |
| --- | --- |

33.

Zvišanje najnižjih premijskih stopenj zaradi posodobitve MRS ne presega 10 % najnižjih premijskih stopenj iz predhodnega četrtletja. Najnižje premijske stopnje (določene tako, da se obrestnim meram, ki temeljijo na tveganju, prišteje dajatev, ki odraža razmere na trgu) ne presegajo obrestnih mer, ki temeljijo na tveganju, za več kot 100 %.

| 34-1. | Za določitev najnižjih premijskih stopenj se uporablja naslednja formula:

  ,pri čemer:






  — | RTAS pomeni prilagoditveno dodatno dajatev za rok odplačevanja iz člena 12(b) tega sektorskega dogovora; |
| --- | --- | --- |

34-1.

Formula

pri čemer:

—

RTAS pomeni prilagoditveno dodatno dajatev za rok odplačevanja iz člena 12(b) tega sektorskega dogovora;

| — | RFAS pomeni prilagoditveno dodatno dajatev za pogostost obrokov iz člena 13(a)(1) in (2) tega sektorskega dogovora; |
| --- | --- |

—

RFAS pomeni prilagoditveno dodatno dajatev za pogostost obrokov iz člena 13(a)(1) in (2) tega sektorskega dogovora;

| — | RMRS pomeni prilagoditveno dodatno dajatev za instrument zavarovanja iz člena 20(b) tega sektorskega dogovora; |
| --- | --- |

—

RMRS pomeni prilagoditveno dodatno dajatev za instrument zavarovanja iz člena 20(b) tega sektorskega dogovora;

| — | CTCD pomeni popust iz Konvencije iz Cape Towna iz člena 36 tega dodatka; |
| --- | --- |

—

CTCD pomeni popust iz Konvencije iz Cape Towna iz člena 36 tega dodatka;

| — | NABS pomeni dodatno dajatev, ki ni krita s premoženjem, iz člena 55(a)(4) ter členov 55(b) in 57(b) tega dodatka II, kot je ustrezno; |
| --- | --- |

—

NABS pomeni dodatno dajatev, ki ni krita s premoženjem, iz člena 55(a)(4) ter členov 55(b) in 57(b) tega dodatka II, kot je ustrezno;

| — | CICD pomeni popust za pogojno zavarovalno kritje iz člena 54 (a) tega dodatka. |
| --- | --- |

—

CICD pomeni popust za pogojno zavarovalno kritje iz člena 54 (a) tega dodatka.

Premije se lahko plačajo vnaprej ali pa se plačujejo med življenjsko dobo posojila kot razmiki, izraženi v bazičnih točkah na leto. Stopnje vnaprejšnjega plačila in razmiki se izračunajo na podlagi modela za pretvorbo premijskih stopenj (premium rate conversion model – PCM), tako da ima premija, ki se zaračuna za neko transakcijo, enako neto sedanjo vrednost ne glede na to, ali se pri tem uporabijo stopnje vnaprejšnjega plačila ali razmiki. Pri transakcijah, pri katerih se pred začetkom kritja dogovorijo ali določijo pogoji, ki vključujejo skrajšanje povprečnega ponderiranega obdobja, se lahko zaračuna stopnja vnaprejšnjega plačila (izračunana na podlagi PCM), ki v smislu posledične zaračunane premije ustreza neto sedanji vrednosti premije, ki se zaračuna na podlagi razmikov.

| 34-2. | Najnižje premijske stopnje, ki veljajo od začetnega datuma veljavnosti tega sektorskega dogovora (1. februar 2011), so določene v preglednici 5.

  Preglednica 5


  Najnižje premijske stopnje

  (12-letni rok odplačevanja, transakcije, krite s premoženjem)








  Kategorija tveganja | Razred tveganja | Najnižje premijske stopnje |
| --- | --- | --- | --- |
| Letni razmiki (v bazičnih točkah) | Vnaprejšnje plačilo (v %) |
| 1 | AAA do BBB– | 137 | 7,72 |
| 2 | BB+ in BB | 184 | 10,44 |
| 3 | BB– | 194 | 11,03 |
| 4 | B+ | 208 | 11,85 |
| 5 | B | 234 | 13,38 |
| 6 | B– | 236 | 13,50 |
| 7 | CCC | 252 | 14,45 |
| 8 | CC do C | 257 | 14,74 |

34-2.

Najnižje premijske stopnje, ki veljajo od začetnega datuma veljavnosti tega sektorskega dogovora (1. februar 2011), so določene v preglednici 5.

Preglednica 5

Najnižje premijske stopnje

(12-letni rok odplačevanja, transakcije, krite s premoženjem)

Kategorija tveganja

Razred tveganja

Najnižje premijske stopnje

Letni razmiki (v bazičnih točkah)

Vnaprejšnje plačilo (v %)

1

AAA do BBB–

137

7,72

2

BB+ in BB

184

10,44

3

BB–

194

11,03

4

B+

208

11,85

5

B

234

13,38

6

B–

236

13,50

7

CCC

252

14,45

8

CC do C

257

14,74

II.   ZNIŽANJA NAJNIŽJIH PREMIJ

| 35. | V skladu z določbami člena 36 tega dodatka je znižanje najnižjih premijskih stopenj, določenih v skladu z pododdelkom I zgoraj, dovoljeno le:






  a) | če je transakcija, krita s premoženjem, povezana z letalskim predmetom v smislu protokola h Konvenciji iz Cape Towna o zadevah, ki se nanašajo na letalsko opremo; |
| --- | --- | --- |

35.

V skladu z določbami člena 36 tega dodatka je znižanje najnižjih premijskih stopenj, določenih v skladu z pododdelkom I zgoraj, dovoljeno le:

a)

če je transakcija, krita s premoženjem, povezana z letalskim predmetom v smislu protokola h Konvenciji iz Cape Towna o zadevah, ki se nanašajo na letalsko opremo;

| b) | če ima operater letalskega predmeta (in, če gre za drugo osebo, posojilojemalec/kupec ali najemodajalec, če je po mnenju udeleženke, ki zagotavlja uradno podporo, to potrebno zaradi strukture transakcije) sedež v državi, ki je v času izplačila v zvezi z letalskim predmetom navedena na seznamu držav, ki izpolnjujejo pogoje za znižanje najnižjih premijskih stopenj („seznam Konvencije iz Cape Towna“), in, kadar je to ustrezno, na teritorialni enoti zadevne države, ki izpolnjuje zahteve iz člena 38 tega dodatka; ter |
| --- | --- |

b)

če ima operater letalskega predmeta (in, če gre za drugo osebo, posojilojemalec/kupec ali najemodajalec, če je po mnenju udeleženke, ki zagotavlja uradno podporo, to potrebno zaradi strukture transakcije) sedež v državi, ki je v času izplačila v zvezi z letalskim predmetom navedena na seznamu držav, ki izpolnjujejo pogoje za znižanje najnižjih premijskih stopenj („seznam Konvencije iz Cape Towna“), in, kadar je to ustrezno, na teritorialni enoti zadevne države, ki izpolnjuje zahteve iz člena 38 tega dodatka; ter

| c) | če je transakcija povezana z letalskim predmetom, ki je registriran v mednarodnem registru, vzpostavljenem v skladu s Konvencijo iz Cape Towna in njenim Protokolom o zrakoplovih („Konvencija iz Cape Towna“ ali „CTC“). |
| --- | --- |

c)

če je transakcija povezana z letalskim predmetom, ki je registriran v mednarodnem registru, vzpostavljenem v skladu s Konvencijo iz Cape Towna in njenim Protokolom o zrakoplovih („Konvencija iz Cape Towna“ ali „CTC“).

| 36. | Znižanje najnižjih premijskih stopenj, določenih v skladu s pododdelkom I zgoraj, ne presega 10 % veljavne najnižje premijske stopnje. |
| --- | --- |

36.

Znižanje najnižjih premijskih stopenj, določenih v skladu s pododdelkom I zgoraj, ne presega 10 % veljavne najnižje premijske stopnje.

| 37. | Da bi bila država vključena na seznam Konvencije iz Cape Towna, mora:






  a) | biti pogodbenica Konvencije iz Cape Towna; |
| --- | --- | --- |

37.

Da bi bila država vključena na seznam Konvencije iz Cape Towna, mora:

a)

biti pogodbenica Konvencije iz Cape Towna;

| b) | predložiti izjave o izpolnjevanju pogojev iz Priloge I k temu dodatku ter |
| --- | --- |

b)

predložiti izjave o izpolnjevanju pogojev iz Priloge I k temu dodatku ter

| c) | vključiti Konvencijo iz Cape Towna, vključno z izjavami o izpolnjevanju pogojev, v svoje zakone in predpise, kot se to zahteva, da so zaveze iz Konvencije iz Cape Towna ustrezno prenesene v nacionalno zakonodajo. |
| --- | --- |

c)

vključiti Konvencijo iz Cape Towna, vključno z izjavami o izpolnjevanju pogojev, v svoje zakone in predpise, kot se to zahteva, da so zaveze iz Konvencije iz Cape Towna ustrezno prenesene v nacionalno zakonodajo.

| 38. | Da bi teritorialna enota izpolnjevala pogoje iz člena 35 tega dodatka, mora:






  a) | biti teritorialna enota, na katero je bila Konvencija iz Cape Towna razširjena; |
| --- | --- | --- |

38.

Da bi teritorialna enota izpolnjevala pogoje iz člena 35 tega dodatka, mora:

a)

biti teritorialna enota, na katero je bila Konvencija iz Cape Towna razširjena;

| b) | biti teritorialna enota, za katero veljajo izjave o izpolnjevanju pogojev iz Priloge I k temu dodatku; ter |
| --- | --- |

b)

biti teritorialna enota, za katero veljajo izjave o izpolnjevanju pogojev iz Priloge I k temu dodatku; ter

| c) | vključiti Konvencijo iz Cape Towna, vključno z izjavami o izpolnjevanju pogojev, v svoje zakone in predpise, kot se to zahteva, da so zaveze iz Konvencije iz Cape Towna ustrezno prenesene v nacionalno zakonodajo. |
| --- | --- |

c)

vključiti Konvencijo iz Cape Towna, vključno z izjavami o izpolnjevanju pogojev, v svoje zakone in predpise, kot se to zahteva, da so zaveze iz Konvencije iz Cape Towna ustrezno prenesene v nacionalno zakonodajo.

| 39. | Udeleženke pred začetkom veljavnosti tega sektorskega dogovora zagotovijo Sekretariatu začetni dogovorjen seznam Konvencije iz Cape Towna. Seznam Konvencije iz Cape Towna se posodablja v skladu s členi 40 do 52 tega dodatka. |
| --- | --- |

39.

Udeleženke pred začetkom veljavnosti tega sektorskega dogovora zagotovijo Sekretariatu začetni dogovorjen seznam Konvencije iz Cape Towna. Seznam Konvencije iz Cape Towna se posodablja v skladu s členi 40 do 52 tega dodatka.

| 40. | Vsaka udeleženka ali neudeleženka, ki zagotavlja uradno podporo za zrakoplove, lahko predlaga Sekretariatu državo za vključitev na seznam Konvencije iz Cape Towna. Tak predlog v zvezi s to državo vključuje:






  a) | vse ustrezne informacije v zvezi z datumom deponiranja ratifikacije Konvencije iz Cape Towna ali pristopnih instrumentov pri depozitarju; |
| --- | --- | --- |

40.

Vsaka udeleženka ali neudeleženka, ki zagotavlja uradno podporo za zrakoplove, lahko predlaga Sekretariatu državo za vključitev na seznam Konvencije iz Cape Towna. Tak predlog v zvezi s to državo vključuje:

a)

vse ustrezne informacije v zvezi z datumom deponiranja ratifikacije Konvencije iz Cape Towna ali pristopnih instrumentov pri depozitarju;

| b) | kopijo izjav, ki jih je dala država, predlagana za vključitev na seznam Konvencije iz Cape Towna; |
| --- | --- |

b)

kopijo izjav, ki jih je dala država, predlagana za vključitev na seznam Konvencije iz Cape Towna;

| c) | vse ustrezne informacije v zvezi z datumom začetka veljavnosti Konvencije iz Cape Towna in izjav o izpolnjevanju pogojev; |
| --- | --- |

c)

vse ustrezne informacije v zvezi z datumom začetka veljavnosti Konvencije iz Cape Towna in izjav o izpolnjevanju pogojev;

| d) | analizo, v kateri so opisani ukrepi, ki jih je država, predlagana za vključitev na seznam Konvencije iz Cape Towna, sprejela za vključitev Konvencije iz Cape Towna, vključno z izjavami o izpolnjevanju pogojev, v svoje zakone in predpise, kot se to zahteva za zagotovitev, da so zaveze iz Konvencije iz Cape Towna ustrezno prenese v nacionalno zakonodajo; ter |
| --- | --- |

d)

analizo, v kateri so opisani ukrepi, ki jih je država, predlagana za vključitev na seznam Konvencije iz Cape Towna, sprejela za vključitev Konvencije iz Cape Towna, vključno z izjavami o izpolnjevanju pogojev, v svoje zakone in predpise, kot se to zahteva za zagotovitev, da so zaveze iz Konvencije iz Cape Towna ustrezno prenese v nacionalno zakonodajo; ter

| e) | pravilno izpolnjen vprašalnik, katerega obrazec je priložen Prilogi 2 k temu dodatku („vprašalnik CTC“), ki ga izpolni vsaj ena odvetniška družba, kvalificirana za zagotavljanje pravnih nasvetov v zvezi z ustrezno pristojnostjo države, predlagane za vključitev na seznam iz Konvencije iz Cape Towna. Izpolnjen vprašalnik CTC vsebuje naslednje podatke:






  (i) | imena in naslove uradov sodelujočih odvetniških družb; |
| --- | --- | --- |

e)

pravilno izpolnjen vprašalnik, katerega obrazec je priložen Prilogi 2 k temu dodatku („vprašalnik CTC“), ki ga izpolni vsaj ena odvetniška družba, kvalificirana za zagotavljanje pravnih nasvetov v zvezi z ustrezno pristojnostjo države, predlagane za vključitev na seznam iz Konvencije iz Cape Towna. Izpolnjen vprašalnik CTC vsebuje naslednje podatke:

(i)

imena in naslove uradov sodelujočih odvetniških družb;

| (ii) | ustrezne izkušnje odvetniške družbe, ki lahko vključujejo izkušnje z zakonodajnimi in ustavnimi postopki, saj so ti postopki povezani z izvajanjem mednarodnih pogodb v državi, ter posebne izkušnje z vprašanji, povezanimi s CTC, vključno s kakršnimi koli izkušnjami s svetovanjem na vladni ravni pri izvajanju in izvrševanju Konvencije iz Cape Towna ali v zasebnem sektorju, ali izvrševanjem pravic upnikov v državi, predlagani za vključitev na seznam Konvencije iz Cape Towna; |
| --- | --- |

(ii)

ustrezne izkušnje odvetniške družbe, ki lahko vključujejo izkušnje z zakonodajnimi in ustavnimi postopki, saj so ti postopki povezani z izvajanjem mednarodnih pogodb v državi, ter posebne izkušnje z vprašanji, povezanimi s CTC, vključno s kakršnimi koli izkušnjami s svetovanjem na vladni ravni pri izvajanju in izvrševanju Konvencije iz Cape Towna ali v zasebnem sektorju, ali izvrševanjem pravic upnikov v državi, predlagani za vključitev na seznam Konvencije iz Cape Towna;

| (iii) | navedbo, ali odvetniška družba sodeluje ali namerava sodelovati v kakršnih koli transakcijah, ki bi bile lahko upravičene do znižanja najnižjih premijskih stopenj, če je predlagana država vključena na seznam CTC (20); ter |
| --- | --- |

(iii)

navedbo, ali odvetniška družba sodeluje ali namerava sodelovati v kakršnih koli transakcijah, ki bi bile lahko upravičene do znižanja najnižjih premijskih stopenj, če je predlagana država vključena na seznam CTC (20); ter

| (iv) | datum izpolnitve vprašalnika CTC. |
| --- | --- |

(iv)

datum izpolnitve vprašalnika CTC.

| 41. | Sekretariat v petih delovnih dneh prek sistema OLIS razpošlje sporočilo, ki vključuje predlog. |
| --- | --- |

41.

Sekretariat v petih delovnih dneh prek sistema OLIS razpošlje sporočilo, ki vključuje predlog.

| 42. | Vsaka udeleženka ali neudeleženka, ki zagotavlja uradno podporo za zrakoplove, lahko predlaga odstranitev države s seznama Konvencije iz Cape Towna, če meni, da je zadevna država sprejela ukrepe, ki niso v skladu z njenimi zavezami iz Konvencije iz Cape Towna, ali ni sprejela ukrepov, zahtevanih v skladu z njenimi zavezami iz Konvencije iz Cape Towna. V ta namen udeleženka ali neudeleženka v predlog za odstranitev s seznama Konvencije iz Cape Towna vključi celovit opis okoliščin, na podlagi katerih je bil pripravljen predlog za odstranitev, kot so morebitni ukrepi države, ki niso v skladu z njenimi zavezami iz Konvencije iz Cape Towna, ali neuspešno ohranjanje ali izvrševanje zakonodaje, zahtevane v skladu z zavezami zadevne države iz Konvencije iz Cape Towna. Udeleženka ali neudeleženka, ki predloži predlog za odstranitev s seznama Konvencije iz Cape Towna, zagotovi vso razpoložljivo podporno dokumentacijo, pri čemer Sekretariat v petih delovnih dneh prek sistema OLIS razpošlje sporočilo, ki vključuje tak predlog. |
| --- | --- |

42.

Vsaka udeleženka ali neudeleženka, ki zagotavlja uradno podporo za zrakoplove, lahko predlaga odstranitev države s seznama Konvencije iz Cape Towna, če meni, da je zadevna država sprejela ukrepe, ki niso v skladu z njenimi zavezami iz Konvencije iz Cape Towna, ali ni sprejela ukrepov, zahtevanih v skladu z njenimi zavezami iz Konvencije iz Cape Towna. V ta namen udeleženka ali neudeleženka v predlog za odstranitev s seznama Konvencije iz Cape Towna vključi celovit opis okoliščin, na podlagi katerih je bil pripravljen predlog za odstranitev, kot so morebitni ukrepi države, ki niso v skladu z njenimi zavezami iz Konvencije iz Cape Towna, ali neuspešno ohranjanje ali izvrševanje zakonodaje, zahtevane v skladu z zavezami zadevne države iz Konvencije iz Cape Towna. Udeleženka ali neudeleženka, ki predloži predlog za odstranitev s seznama Konvencije iz Cape Towna, zagotovi vso razpoložljivo podporno dokumentacijo, pri čemer Sekretariat v petih delovnih dneh prek sistema OLIS razpošlje sporočilo, ki vključuje tak predlog.

| 43. | Vsaka udeleženka ali neudeleženka, ki zagotavlja uradno podporo za zrakoplove, lahko predlaga ponovno vključitev države, ki je bila predhodno odstranjena s seznama Konvencije iz Cape Towna, če je ponovna vključitev utemeljena s poznejšimi popravnimi ukrepi in dogodki. Tak predlog vključuje opis okoliščin, zaradi katerih je bila država odstranjena, in poročilo o poznejših popravnih ukrepih v podporo ponovni vključitvi. Sekretariat v petih delovnih dneh prek sistema OLIS razpošlje sporočilo, ki vključuje tak predlog. |
| --- | --- |

43.

Vsaka udeleženka ali neudeleženka, ki zagotavlja uradno podporo za zrakoplove, lahko predlaga ponovno vključitev države, ki je bila predhodno odstranjena s seznama Konvencije iz Cape Towna, če je ponovna vključitev utemeljena s poznejšimi popravnimi ukrepi in dogodki. Tak predlog vključuje opis okoliščin, zaradi katerih je bila država odstranjena, in poročilo o poznejših popravnih ukrepih v podporo ponovni vključitvi. Sekretariat v petih delovnih dneh prek sistema OLIS razpošlje sporočilo, ki vključuje tak predlog.

| 44. | Udeleženke lahko predlog, predložen v skladu s členi 40 do 43 tega dodatka, sprejmejo ali zoper njega vložijo ugovor v 20 delovnih dneh od datuma njegove predložitve („obdobje 1“). |
| --- | --- |

44.

Udeleženke lahko predlog, predložen v skladu s členi 40 do 43 tega dodatka, sprejmejo ali zoper njega vložijo ugovor v 20 delovnih dneh od datuma njegove predložitve („obdobje 1“).

| 45. | Če do konca obdobja 1 ni vložen noben ugovor zoper predlog, se šteje, da so vse udeleženke sprejele predlagano posodobitev seznama Konvencije iz Cape Towna. Sekretariat ustrezno spremeni seznam Konvencije iz Cape Towna in v petih delovnih dneh pošlje sporočilo prek sistema OLIS. Posodobljen seznam Konvencije iz Cape Towna začne veljati na dan, ko je navedeno sporočilo poslano. |
| --- | --- |

45.

Če do konca obdobja 1 ni vložen noben ugovor zoper predlog, se šteje, da so vse udeleženke sprejele predlagano posodobitev seznama Konvencije iz Cape Towna. Sekretariat ustrezno spremeni seznam Konvencije iz Cape Towna in v petih delovnih dneh pošlje sporočilo prek sistema OLIS. Posodobljen seznam Konvencije iz Cape Towna začne veljati na dan, ko je navedeno sporočilo poslano.

| 46. | V primeru ugovora zoper predlagano posodobitev seznama Konvencije iz Cape Towna udeleženka ali neudeleženka, ki je vložila ugovor, v obdobju 1 predloži pisno pojasnilo podlage ugovora. Ko Sekretariat prek sistema OLIS razpošlje pisni ugovor vsem udeleženkam, udeleženke naredijo vse, kar je mogoče, da je dogovor sklenjen v naslednjih desetih delovnih dneh („obdobje 2“). |
| --- | --- |

46.

V primeru ugovora zoper predlagano posodobitev seznama Konvencije iz Cape Towna udeleženka ali neudeleženka, ki je vložila ugovor, v obdobju 1 predloži pisno pojasnilo podlage ugovora. Ko Sekretariat prek sistema OLIS razpošlje pisni ugovor vsem udeleženkam, udeleženke naredijo vse, kar je mogoče, da je dogovor sklenjen v naslednjih desetih delovnih dneh („obdobje 2“).

| 47. | Udeleženke obvestijo Sekretariat o rezultatu njihovih razprav. Če je v obdobju 2 dogovor sklenjen, Sekretariat po potrebi ustrezno posodobi seznam Konvencije iz Cape Towna in v petih delovnih dneh pošlje sporočilo prek sistema OLIS. Posodobljen seznam Konvencije iz Cape Towna začne veljati na dan, ko je navedeno sporočilo poslano. |
| --- | --- |

47.

Udeleženke obvestijo Sekretariat o rezultatu njihovih razprav. Če je v obdobju 2 dogovor sklenjen, Sekretariat po potrebi ustrezno posodobi seznam Konvencije iz Cape Towna in v petih delovnih dneh pošlje sporočilo prek sistema OLIS. Posodobljen seznam Konvencije iz Cape Towna začne veljati na dan, ko je navedeno sporočilo poslano.

| 48. | Če v obdobju 2 ni sklenjen noben dogovor, predsednik udeleženk tega sektorskega dogovora („predsednik“) naredi vse, kar je mogoče, da olajša sklenitev dogovora med udeleženkami v dvajsetih delovnih dneh („obdobje 3“), ki neposredno sledijo obdobju 2. Če konec obdobja 3 ni dosežen noben dogovor, se sklene končna resolucija po naslednjih postopkih:






  a) | predsednik pripravi pisno priporočilo v zvezi s predlagano posodobitvijo seznama Konvencije iz Cape Towna. Predsednikovo priporočilo odraža večinsko mnenje, ki temelji na mnenjih, ki so jih javno izrazile vsaj udeleženke, ki zagotavljajo uradno podporo za izvoz zrakoplovov. V primeru odsotnosti večinskega mnenja predsednik pripravi priporočilo izključno na podlagi mnenj, ki so jih izrazile udeleženke, in zagotovi podlago za priporočilo v pisni obliki, vključno z neizpolnjenimi merili glede upravičenosti v primeru neupravičenosti; |
| --- | --- | --- |

48.

Če v obdobju 2 ni sklenjen noben dogovor, predsednik udeleženk tega sektorskega dogovora („predsednik“) naredi vse, kar je mogoče, da olajša sklenitev dogovora med udeleženkami v dvajsetih delovnih dneh („obdobje 3“), ki neposredno sledijo obdobju 2. Če konec obdobja 3 ni dosežen noben dogovor, se sklene končna resolucija po naslednjih postopkih:

a)

predsednik pripravi pisno priporočilo v zvezi s predlagano posodobitvijo seznama Konvencije iz Cape Towna. Predsednikovo priporočilo odraža večinsko mnenje, ki temelji na mnenjih, ki so jih javno izrazile vsaj udeleženke, ki zagotavljajo uradno podporo za izvoz zrakoplovov. V primeru odsotnosti večinskega mnenja predsednik pripravi priporočilo izključno na podlagi mnenj, ki so jih izrazile udeleženke, in zagotovi podlago za priporočilo v pisni obliki, vključno z neizpolnjenimi merili glede upravičenosti v primeru neupravičenosti;

| b) | v predsednikovem priporočilu niso razkrite nobene informacije o mnenjih ali stališčih udeleženk, izraženih v okviru postopka iz členov 40 do 49 tega dodatka; |
| --- | --- |

b)

v predsednikovem priporočilu niso razkrite nobene informacije o mnenjih ali stališčih udeleženk, izraženih v okviru postopka iz členov 40 do 49 tega dodatka;

| c) | udeleženke sprejmejo priporočilo predsednika. |
| --- | --- |

c)

udeleženke sprejmejo priporočilo predsednika.

| 49. | Če po predložitvi predloga v skladu s členom 40 udeleženke ali predsednik določi, da država ni upravičena do vključitve na seznam Konvencije iz Cape Towna, lahko udeleženka ali neudeleženka predloži drug predlog, v katerem zahteva, da udeleženke ponovno proučijo upravičenost države. Udeleženka ali neudeleženka, ki predloži predlog, obravnava razloge, na katerih temelji prvotna določitev neupravičenosti. Poleg tega udeleženka ali neudeleženka, ki predloži predlog, pridobi in zagotovi posodobljen vprašalnik CTC. Za ta nov predlog velja postopek iz členov 44 do 50. |
| --- | --- |

49.

Če po predložitvi predloga v skladu s členom 40 udeleženke ali predsednik določi, da država ni upravičena do vključitve na seznam Konvencije iz Cape Towna, lahko udeleženka ali neudeleženka predloži drug predlog, v katerem zahteva, da udeleženke ponovno proučijo upravičenost države. Udeleženka ali neudeleženka, ki predloži predlog, obravnava razloge, na katerih temelji prvotna določitev neupravičenosti. Poleg tega udeleženka ali neudeleženka, ki predloži predlog, pridobi in zagotovi posodobljen vprašalnik CTC. Za ta nov predlog velja postopek iz členov 44 do 50.

| 50. | V primeru spremembe seznama držav, ki izpolnjujejo pogoje, v skladu s postopki iz člena 48 tega dodatka Sekretariat v petih delovnih dneh od spremembe prek sistema OLIS pošlje sporočilo, ki vsebuje posodobljen seznam Konvencije iz Cape Towna. Posodobljen seznam Konvencije iz Cape Towna začne veljati na dan, ko je navedeno sporočilo poslano. |
| --- | --- |

50.

V primeru spremembe seznama držav, ki izpolnjujejo pogoje, v skladu s postopki iz člena 48 tega dodatka Sekretariat v petih delovnih dneh od spremembe prek sistema OLIS pošlje sporočilo, ki vsebuje posodobljen seznam Konvencije iz Cape Towna. Posodobljen seznam Konvencije iz Cape Towna začne veljati na dan, ko je navedeno sporočilo poslano.

| 51. | Vključitev ali ponovna vključitev države na seznam Konvencije iz Cape Towna ali njena odstranitev s seznama po odplačilu zrakoplova ne vpliva na MPR, ki so določene v zvezi s tem zrakoplovom. |
| --- | --- |

51.

Vključitev ali ponovna vključitev države na seznam Konvencije iz Cape Towna ali njena odstranitev s seznama po odplačilu zrakoplova ne vpliva na MPR, ki so določene v zvezi s tem zrakoplovom.

| 52. | Udeleženke v okviru postopka iz členov 40 do 50 tega dodatka ne razkrivajo nobenih informacij v zvezi z izraženimi mnenji ali stališči. |
| --- | --- |

52.

Udeleženke v okviru postopka iz členov 40 do 50 tega dodatka ne razkrivajo nobenih informacij v zvezi z izraženimi mnenji ali stališči.

| 53. | Udeleženke spremljajo izvajanje členov 40 do 52 tega dodatka in izvedejo pregled izvajanja v prvi polovici leta 2012, nato pa vsako leto ali na zahtevo ene od udeleženk. |
| --- | --- |

53.

Udeleženke spremljajo izvajanje členov 40 do 52 tega dodatka in izvedejo pregled izvajanja v prvi polovici leta 2012, nato pa vsako leto ali na zahtevo ene od udeleženk.

| 54. | Uporabijo se lahko naslednje prilagoditve veljavnih najnižjih premijskih stopenj:






  a) | za uradno podprte transakcije se lahko uporablja popust v višini petih bazičnih točk (letni razmiki) ali 0,29 % (vnaprejšnje plačilo) na veljavne najnižje premijske stopnje v obliki pogojnega zavarovalnega kritja; |
| --- | --- | --- |

54.

Uporabijo se lahko naslednje prilagoditve veljavnih najnižjih premijskih stopenj:

a)

za uradno podprte transakcije se lahko uporablja popust v višini petih bazičnih točk (letni razmiki) ali 0,29 % (vnaprejšnje plačilo) na veljavne najnižje premijske stopnje v obliki pogojnega zavarovalnega kritja;

| b) | najnižje premijske stopnje se uporabljajo za krito glavnico. |
| --- | --- |

b)

najnižje premijske stopnje se uporabljajo za krito glavnico.

III.   TRANSAKCIJE, KI NISO KRITE S PREMOŽENJEM

| 55. | Ne glede na določbe člena 19(a) tega dodatka lahko udeleženke zagotavljajo uradno podprte izvozne kredite za transakcije, ki niso krite s premoženjem, če je izpolnjen eden od naslednjih pogojev:






  a) | v primeru nedržavnih transakcij:






  1) | največja pogodbena vrednost uradno podprtega izvoza je 15 milijonov USD; |
| --- | --- | --- | --- |

55.

Ne glede na določbe člena 19(a) tega dodatka lahko udeleženke zagotavljajo uradno podprte izvozne kredite za transakcije, ki niso krite s premoženjem, če je izpolnjen eden od naslednjih pogojev:

a)

v primeru nedržavnih transakcij:

1)

največja pogodbena vrednost uradno podprtega izvoza je 15 milijonov USD;

| 2) | najdaljši rok odplačevanja je 10 let; |
| --- | --- |

2)

najdaljši rok odplačevanja je 10 let;

| 3) | nobena tretja stran nima pravice iz zavarovanja na financiranem premoženju ter |
| --- | --- |

3)

nobena tretja stran nima pravice iz zavarovanja na financiranem premoženju ter

| 4) | za najnižje premijske stopnje, določene v skladu s pododdelkom I zgoraj, se uporablja najnižja dodatna dajatev v višini 30 %; |
| --- | --- |

4)

za najnižje premijske stopnje, določene v skladu s pododdelkom I zgoraj, se uporablja najnižja dodatna dajatev v višini 30 %;

| b) | v primeru državne transakcije ali transakcije, zavarovane z nepreklicno in brezpogojno državno garancijo, se za najnižje premijske stopnje, določene v skladu s pododdelkom I zgoraj, uporablja najnižja dodatna dajatev v skladu s preglednico 6 spodaj.

  Preglednica 6







  Kategorija tveganja | Dodatna dajatev (v %) |
| --- | --- | --- |
| 1 | 0 |
| 2 | 0 |
| 3 | 0 |
| 4 | 10 |
| 5 | 15 |
| 6 | 15 |
| 7 | 25 |
| 8 | 25 |

b)

v primeru državne transakcije ali transakcije, zavarovane z nepreklicno in brezpogojno državno garancijo, se za najnižje premijske stopnje, določene v skladu s pododdelkom I zgoraj, uporablja najnižja dodatna dajatev v skladu s preglednico 6 spodaj.

Preglednica 6

Kategorija tveganja

Dodatna dajatev (v %)

1

0

2

0

3

0

4

10

5

15

6

15

7

25

8

25

| 56. | Določbe členov 35 do 51 tega dodatka ne veljajo za uradno podprte izvozne kredite, zagotovljene v skladu s členom 55 tega dodatka. |
| --- | --- |

56.

Določbe členov 35 do 51 tega dodatka ne veljajo za uradno podprte izvozne kredite, zagotovljene v skladu s členom 55 tega dodatka.

ODDELEK 3

Najnižje premijske stopnje za blago in storitve razen rabljenih zrakoplovov, ki so zajeti v delu 3 tega sektorskega dogovora

| 57. | Pri zagotavljanju uradne podpore za vse vrste blaga in storitev razen rabljenih zrakoplovov, ki so zajeti v delu 3 tega sektorskega dogovora, so najnižje premijske stopnje naslednje:






  a) | v primeru transakcij, kritih s premoženjem, so najnižje premijske stopnje enake prevladujočim najnižjim razmikom, določenim v skladu s pododdelkom I zgoraj, v primeru čistega kritja pa so pretvorjene v vnaprejšnja plačila na podlagi modela za pretvorbo in ustreznega časa veljavnosti; |
| --- | --- | --- |

57.

Pri zagotavljanju uradne podpore za vse vrste blaga in storitev razen rabljenih zrakoplovov, ki so zajeti v delu 3 tega sektorskega dogovora, so najnižje premijske stopnje naslednje:

a)

v primeru transakcij, kritih s premoženjem, so najnižje premijske stopnje enake prevladujočim najnižjim razmikom, določenim v skladu s pododdelkom I zgoraj, v primeru čistega kritja pa so pretvorjene v vnaprejšnja plačila na podlagi modela za pretvorbo in ustreznega časa veljavnosti;

| b) | v primeru transakcij, ki niso krite s premoženjem, so najnižje premijske stopnje enake prevladujočim najnižjim razmikom, določenim v skladu s pododdelkom I zgoraj, katerim se prišteje dodatna dajatev v višini 30 %, v primeru čistega kritja pa so pretvorjene v vnaprejšnja plačila na podlagi modela za pretvorbo in časa veljavnosti. |
| --- | --- |

b)

v primeru transakcij, ki niso krite s premoženjem, so najnižje premijske stopnje enake prevladujočim najnižjim razmikom, določenim v skladu s pododdelkom I zgoraj, katerim se prišteje dodatna dajatev v višini 30 %, v primeru čistega kritja pa so pretvorjene v vnaprejšnja plačila na podlagi modela za pretvorbo in časa veljavnosti.

| 58. | Določbe členov 35 do 54 tega dodatka veljajo za uradno podporo za vse vrste blaga in storitev razen rabljenih zrakoplovov, ki so zajeti v delu 3 tega sektorskega dogovora. |
| --- | --- |

58.

Določbe členov 35 do 54 tega dodatka veljajo za uradno podporo za vse vrste blaga in storitev razen rabljenih zrakoplovov, ki so zajeti v delu 3 tega sektorskega dogovora.

Priloga 1

Izjave o izpolnjevanju pogojev

| 1. | Za namene oddelka 2 Dodatka II izraz „izjave o izpolnjevanju pogojev“ in vsa druga sklicevanja nanj v tem sektorskem dogovoru pomenijo, da je pogodbenica Konvencije iz Cape Towna („pogodbenica“):






  a) | dala izjave iz člena 2 te priloge ter |
| --- | --- | --- |

1.

Za namene oddelka 2 Dodatka II izraz „izjave o izpolnjevanju pogojev“ in vsa druga sklicevanja nanj v tem sektorskem dogovoru pomenijo, da je pogodbenica Konvencije iz Cape Towna („pogodbenica“):

a)

dala izjave iz člena 2 te priloge ter

| b) | ni dala izjav iz člena 3 te priloge. |
| --- | --- |

b)

ni dala izjav iz člena 3 te priloge.

| 2. | Za namene člena 1(a) te priloge izjave zadevajo:






  a) | plačilno nesposobnost: država pogodbenica izjavi, da bo v celoti uporabila možnost A iz člena XI Protokola o zrakoplovih za vse vrste postopkov zaradi nesolventnosti in da je čakalna doba za namene člena XI(3) navedene možnosti največ 60 koledarskih dni; |
| --- | --- | --- |

2.

Za namene člena 1(a) te priloge izjave zadevajo:

a)

plačilno nesposobnost: država pogodbenica izjavi, da bo v celoti uporabila možnost A iz člena XI Protokola o zrakoplovih za vse vrste postopkov zaradi nesolventnosti in da je čakalna doba za namene člena XI(3) navedene možnosti največ 60 koledarskih dni;

| b) | odjavo registracije: država pogodbenica izjavi, da bo uporabila člen XIII Protokola o zrakoplovih; |
| --- | --- |

b)

odjavo registracije: država pogodbenica izjavi, da bo uporabila člen XIII Protokola o zrakoplovih;

| c) | izbiro prava: država pogodbenica izjavi, da bo uporabila člen VIII Protokola o zrakoplovih; |
| --- | --- |

c)

izbiro prava: država pogodbenica izjavi, da bo uporabila člen VIII Protokola o zrakoplovih;

ter vsaj eno od naslednjega (čeprav se spodbuja oboje):

| d) | metodo uveljavljanja pravnih sredstev: država pogodbenica v skladu s členom 54(2) Konvencije izjavi, da se lahko katero koli pravno sredstvo, ki je na voljo upniku na podlagi določb Konvencije in za katero v zadevni konvenciji ni izrecno določeno, da je zanj potrebna sodna odločba, izvaja brez odločbe sodišča (pred besedama „odločbe sodišča“ je priporočljivo (vendar ne nujno) vstaviti besede „brez sodnega varstva in“); |
| --- | --- |

d)

metodo uveljavljanja pravnih sredstev: država pogodbenica v skladu s členom 54(2) Konvencije izjavi, da se lahko katero koli pravno sredstvo, ki je na voljo upniku na podlagi določb Konvencije in za katero v zadevni konvenciji ni izrecno določeno, da je zanj potrebna sodna odločba, izvaja brez odločbe sodišča (pred besedama „odločbe sodišča“ je priporočljivo (vendar ne nujno) vstaviti besede „brez sodnega varstva in“);

| e) | pravočasna pravna sredstva: država pogodbenica izjavi, da bo v celoti uporabila člen X Protokola o zrakoplovih (čeprav klavzula 5 člena, ki jo je treba spodbujati, ni nujna) in da število delovnih dni za namene roka iz člena X(2) Protokola o zrakoplovih ustreza:






  1) | največ desetim koledarskim dnem, kar zadeva pravna sredstva iz člena 13(1)(a), (b) in (c) Konvencije (ohranitev letalskih predmetov in njihove vrednosti; posest, nadzor ali skrbništvo nad letalskimi predmeti; ter mirovanje letalskih predmetov); ter |
| --- | --- | --- |

e)

pravočasna pravna sredstva: država pogodbenica izjavi, da bo v celoti uporabila člen X Protokola o zrakoplovih (čeprav klavzula 5 člena, ki jo je treba spodbujati, ni nujna) in da število delovnih dni za namene roka iz člena X(2) Protokola o zrakoplovih ustreza:

1)

največ desetim koledarskim dnem, kar zadeva pravna sredstva iz člena 13(1)(a), (b) in (c) Konvencije (ohranitev letalskih predmetov in njihove vrednosti; posest, nadzor ali skrbništvo nad letalskimi predmeti; ter mirovanje letalskih predmetov); ter

| 2) | največ 30 koledarskim dnem, kar zadeva pravna sredstva iz člena 13(1)(d) in (e) Konvencije (zakup ali upravljanje letalskih predmetov in prihodkov, ki iz njih izhajajo, ter prihodki od prodaje letalske opreme). |
| --- | --- |

2)

največ 30 koledarskim dnem, kar zadeva pravna sredstva iz člena 13(1)(d) in (e) Konvencije (zakup ali upravljanje letalskih predmetov in prihodkov, ki iz njih izhajajo, ter prihodki od prodaje letalske opreme).

| 3. | Izjave iz člena 1(b) te priloge zadevajo:






  a) | začasne ukrepe: država pogodbenica ne da izjave na podlagi člena 55 Konvencije, kar pomeni, da ne bo uporabljala določb člena 13 ali 43 Konvencije. Če pa je država pogodbenica dala izjave iz člena 2(d) te priloge, izjava na podlagi člena 55 Konvencije ne preprečuje uporabe popusta iz Konvencije iz Cape Towna; |
| --- | --- | --- |

3.

Izjave iz člena 1(b) te priloge zadevajo:

a)

začasne ukrepe: država pogodbenica ne da izjave na podlagi člena 55 Konvencije, kar pomeni, da ne bo uporabljala določb člena 13 ali 43 Konvencije. Če pa je država pogodbenica dala izjave iz člena 2(d) te priloge, izjava na podlagi člena 55 Konvencije ne preprečuje uporabe popusta iz Konvencije iz Cape Towna;

| b) | Rimsko konvencijo: država pogodbenica ne da izjave na podlagi člena XXXII Protokola o zrakoplovih, kar pomeni, da ne bo uporabljala določb člena XXIV Protokola o zrakoplovih; ter |
| --- | --- |

b)

Rimsko konvencijo: država pogodbenica ne da izjave na podlagi člena XXXII Protokola o zrakoplovih, kar pomeni, da ne bo uporabljala določb člena XXIV Protokola o zrakoplovih; ter

| c) | zakup kot pravno sredstvo: država pogodbenica ne da izjave na podlagi člena 54(1) Konvencije, kar preprečuje uporabo zakupa kot pravnega sredstva. |
| --- | --- |

c)

zakup kot pravno sredstvo: država pogodbenica ne da izjave na podlagi člena 54(1) Konvencije, kar preprečuje uporabo zakupa kot pravnega sredstva.

| 4. | Kar zadeva člen XI Protokola o zrakoplovih in države članice Evropske unije, se za izjavo o izpolnjevanju pogojev iz člena 2(a) te priloge šteje, da jo je država članica dala za namene tega sektorskega dogovora, če je bilo nacionalno pravo te države članice spremenjeno tako, da odraža pogoje iz možnosti A člena XI Protokola o zrakoplovih (s čakalno dobo največ 60 koledarskih dni). Za izjave o izpolnjevanju pogojev iz člena 2(c) in (e) te priloge se šteje, da so bile dane za namene tega sektorskega dogovora, če je pravo Evropske unije ali ustreznih držav članic bistveno podobno pravu, določenemu v navedenem členu te priloge. V primeru člena 2(c) te priloge velja dogovor, da je pravo Evropske unije (Uredba (ES) št. 593/2008 o pravu, ki se uporablja za pogodbena obligacijska razmerja), bistveno podobno členu VIII Protokola o zrakoplovih. |
| --- | --- |

4.

Kar zadeva člen XI Protokola o zrakoplovih in države članice Evropske unije, se za izjavo o izpolnjevanju pogojev iz člena 2(a) te priloge šteje, da jo je država članica dala za namene tega sektorskega dogovora, če je bilo nacionalno pravo te države članice spremenjeno tako, da odraža pogoje iz možnosti A člena XI Protokola o zrakoplovih (s čakalno dobo največ 60 koledarskih dni). Za izjave o izpolnjevanju pogojev iz člena 2(c) in (e) te priloge se šteje, da so bile dane za namene tega sektorskega dogovora, če je pravo Evropske unije ali ustreznih držav članic bistveno podobno pravu, določenemu v navedenem členu te priloge. V primeru člena 2(c) te priloge velja dogovor, da je pravo Evropske unije (Uredba (ES) št. 593/2008 o pravu, ki se uporablja za pogodbena obligacijska razmerja), bistveno podobno členu VIII Protokola o zrakoplovih.

Priloga 2

Vprašalnik iz konvencije iz Cape Towna

I.   PREDHODNE INFORMACIJE

Navedite naslednje informacije:

| 1. | ime in polni naslov odvetniške družbe, ki izpolnjuje vprašalnik; |
| --- | --- |

1.

ime in polni naslov odvetniške družbe, ki izpolnjuje vprašalnik;

| 2. | ustrezne izkušnje odvetniške družbe, ki lahko vključujejo izkušnje v zvezi z zakonodajnimi in ustavnimi postopki, saj so ti postopki povezani z izvajanjem mednarodnih pogodb v državi, ter posebne izkušnje z vprašanji v zvezi s CTC, vključno s kakršnimi koli izkušnjami s svetovanjem na vladni ravni pri izvajanju in izvrševanju Konvencije iz Cape Towna ali v zasebnem sektorju, ali izvrševanjem pravic upnikov v državi, predlagi za vključitev na seznam Konvencije iz Cape Towna; |
| --- | --- |

2.

ustrezne izkušnje odvetniške družbe, ki lahko vključujejo izkušnje v zvezi z zakonodajnimi in ustavnimi postopki, saj so ti postopki povezani z izvajanjem mednarodnih pogodb v državi, ter posebne izkušnje z vprašanji v zvezi s CTC, vključno s kakršnimi koli izkušnjami s svetovanjem na vladni ravni pri izvajanju in izvrševanju Konvencije iz Cape Towna ali v zasebnem sektorju, ali izvrševanjem pravic upnikov v državi, predlagi za vključitev na seznam Konvencije iz Cape Towna;

| 3. | ali je odvetniška družba vključena ali namerava biti vključena v kakršne koli transakcije, ki bi bile lahko upravičene do znižanja najnižjih premijskih stopenj, če je predlagana država vključena na seznam CTC (21); |
| --- | --- |

3.

ali je odvetniška družba vključena ali namerava biti vključena v kakršne koli transakcije, ki bi bile lahko upravičene do znižanja najnižjih premijskih stopenj, če je predlagana država vključena na seznam CTC (21);

| 4. | datum izpolnitve vprašalnika. |
| --- | --- |

4.

datum izpolnitve vprašalnika.

II.   VPRAŠANJA

1.   Izjave o izpolnjevanju pogojev

| 1.1 | Ali je država (22) vse izjave o izpolnjevanju pogojev predložila v skladu z zahtevami iz Priloge I k Dodatku II sektorskega dogovora o izvoznih kreditih za civilne zrakoplove („ASU“) (pri čemer se vsaka od teh izjav imenuje „izjava o izpolnjevanju pogojev“)? Kar zadeva izjavi v zvezi z „metodo uveljavljanja pravnih sredstev“ [člen 2(d)] in „pravočasnimi pravnimi sredstvi“ [člen 2(e)], navedite, ali je bila dana ena od teh izjav ali obe. |
| --- | --- |

1.1

Ali je država (22) vse izjave o izpolnjevanju pogojev predložila v skladu z zahtevami iz Priloge I k Dodatku II sektorskega dogovora o izvoznih kreditih za civilne zrakoplove („ASU“) (pri čemer se vsaka od teh izjav imenuje „izjava o izpolnjevanju pogojev“)? Kar zadeva izjavi v zvezi z „metodo uveljavljanja pravnih sredstev“ [člen 2(d)] in „pravočasnimi pravnimi sredstvi“ [člen 2(e)], navedite, ali je bila dana ena od teh izjav ali obe.

| 1.2 | Če se dane izjave razlikujejo od izjav iz vprašanja 1.1, opišite, kako. |
| --- | --- |

1.2

Če se dane izjave razlikujejo od izjav iz vprašanja 1.1, opišite, kako.

| 1.3 | Potrdite, da država ni dala nobenih izjav iz člena 3 Priloge 1 k Dodatku II ASU. |
| --- | --- |

1.3

Potrdite, da država ni dala nobenih izjav iz člena 3 Priloge 1 k Dodatku II ASU.

2.   Ratifikacija

| 1.1 | Ali je država ratificirala, sprejela ali odobrila Konvencijo iz Cape Towna in Protokol o zrakoplovih („Konvencija“) ali pristopila k njima? Navedite datum ratifikacije/pristopa in na kratko opišite postopek pristopa države h Konvenciji ali njene ratifikacije. |
| --- | --- |

1.1

Ali je država ratificirala, sprejela ali odobrila Konvencijo iz Cape Towna in Protokol o zrakoplovih („Konvencija“) ali pristopila k njima? Navedite datum ratifikacije/pristopa in na kratko opišite postopek pristopa države h Konvenciji ali njene ratifikacije.

| 1.2 | Ali imajo Konvencija in dane izjave o izpolnjevanju pogojev zakonsko moč na celotnem ozemlju države brez kakršnega koli nadaljnjega akta, izvedbenega zakonodajnega akta ali sprejetja kakršne koli nadaljnjega zakona ali predpisa? |
| --- | --- |

1.2

Ali imajo Konvencija in dane izjave o izpolnjevanju pogojev zakonsko moč na celotnem ozemlju države brez kakršnega koli nadaljnjega akta, izvedbenega zakonodajnega akta ali sprejetja kakršne koli nadaljnjega zakona ali predpisa?

| 1.3 | Če imajo, na kratko pojasnite postopek, na podlagi katerega imajo Konvencija in izjave o izpolnjevanju pogojev zakonsko moč. |
| --- | --- |

1.3

Če imajo, na kratko pojasnite postopek, na podlagi katerega imajo Konvencija in izjave o izpolnjevanju pogojev zakonsko moč.

3.   Učinek nacionalnega in lokalnega prava

| 1.1 | Opišite in, če je to ustrezno, navedite izvedbene zakonodajne akte in predpise v zvezi s Konvencijo in vsako izjavo o izpolnjevanju pogojev, ki jo je dala država. |
| --- | --- |

1.1

Opišite in, če je to ustrezno, navedite izvedbene zakonodajne akte in predpise v zvezi s Konvencijo in vsako izjavo o izpolnjevanju pogojev, ki jo je dala država.

| 1.2 | Ali bi Konvencija in dane izjave o izpolnjevanju pogojev, kot so bile prenesene v nacionalno zakonodajo (23) („Konvencija in izjave o izpolnjevanju pogojev“), prevladovale nad morebitnim nasprotujočim si nacionalnim pravom, predpisom, odredbo, sodnim precedensom ali regulativno prakso oziroma imele prednost pred njimi? Če bi, opišite postopek, kako bi se to zgodilo, (24) v nasprotnem primeru pa navedite podrobnosti. |
| --- | --- |

1.2

Ali bi Konvencija in dane izjave o izpolnjevanju pogojev, kot so bile prenesene v nacionalno zakonodajo (23) („Konvencija in izjave o izpolnjevanju pogojev“), prevladovale nad morebitnim nasprotujočim si nacionalnim pravom, predpisom, odredbo, sodnim precedensom ali regulativno prakso oziroma imele prednost pred njimi? Če bi, opišite postopek, kako bi se to zgodilo, (24) v nasprotnem primeru pa navedite podrobnosti.

| 1.3 | Ali obstajajo kakršne koli pomanjkljivosti v izvajanju Konvencije in izjav o izpolnjevanju pogojev? Če obstajajo, jih opišite (25). |
| --- | --- |

1.3

Ali obstajajo kakršne koli pomanjkljivosti v izvajanju Konvencije in izjav o izpolnjevanju pogojev? Če obstajajo, jih opišite (25).

4.   Sodne in upravne odločbe

| 1.1. | Opišite vse zadeve, vključno s sodno, regulativno ali upravno prakso, za katere je mogoče pričakovati, da bodo vplivale na to, da sodišča, organi ali upravni organi ne bi mogli zagotoviti polne učinkovitosti Konvencije in izjav o izpolnjevanju pogojev (26)
   (27). |
| --- | --- |

1.1.

Opišite vse zadeve, vključno s sodno, regulativno ali upravno prakso, za katere je mogoče pričakovati, da bodo vplivale na to, da sodišča, organi ali upravni organi ne bi mogli zagotoviti polne učinkovitosti Konvencije in izjav o izpolnjevanju pogojev (26)
   (27).

| 1.2. | Ali ste seznanjeni s katerim koli sodnim ali upravnim izvršilnim ukrepom, ki bi ga upnik sprejel na podlagi Konvencije? Če ste, opišite ukrep in navedite, ali je bil uspešen. |
| --- | --- |

1.2.

Ali ste seznanjeni s katerim koli sodnim ali upravnim izvršilnim ukrepom, ki bi ga upnik sprejel na podlagi Konvencije? Če ste, opišite ukrep in navedite, ali je bil uspešen.

| 1.3. | Ali ste seznanjeni s katerim koli primerom, v katerem sodišča v navedeni državi po ratifikaciji/začetku izvajanja niso hotela izvrševati dolžniških obveznosti dolžnika ali garanta v državi v nasprotju s Konvencijo in izjavami o izpolnjevanju pogojev? |
| --- | --- |

1.3.

Ali ste seznanjeni s katerim koli primerom, v katerem sodišča v navedeni državi po ratifikaciji/začetku izvajanja niso hotela izvrševati dolžniških obveznosti dolžnika ali garanta v državi v nasprotju s Konvencijo in izjavami o izpolnjevanju pogojev?

| 1.4. | Ali ste seznanjeni s katero koli drugo zadevo, ki bi lahko vplivala na to, ali bi bilo treba od sodišč in upravnih organov pričakovati, da ukrepajo v skladu s Konvencijo in izjavami o izpolnjevanju pogojev? Če ste, jih navedite. |
| --- | --- |

1.4.

Ali ste seznanjeni s katero koli drugo zadevo, ki bi lahko vplivala na to, ali bi bilo treba od sodišč in upravnih organov pričakovati, da ukrepajo v skladu s Konvencijo in izjavami o izpolnjevanju pogojev? Če ste, jih navedite.

Dodatek III

Najnižje obrestne mere

Z zagotavljanjem uradne finančne podpore se ne sme delno ali v celoti izravnati ali nadomestiti ustrezne premijske stopnje, ki se zaračuna za tveganje nevračila v skladu z določbami Dodatka II.

1.   NAJNIŽJA SPREMENLJIVA OBRESTNA MERA

| a) | Najnižja spremenljiva obrestna mera je po potrebi EURIBOR, BBSY (Bank Bill Swap Rate) ali LIBOR (londonska medbančna obrestna mera), kot jo je sestavilo združenje britanskih bankirjev (BBA) z valuto in zapadlostjo, ki ustrezata pogostosti plačil obresti uradno podprtega izvoznega kredita, kateremu se doda referenčna vrednost marže, izračunane v skladu s členom 8 tega dodatka. |
| --- | --- |

a)

Najnižja spremenljiva obrestna mera je po potrebi EURIBOR, BBSY (Bank Bill Swap Rate) ali LIBOR (londonska medbančna obrestna mera), kot jo je sestavilo združenje britanskih bankirjev (BBA) z valuto in zapadlostjo, ki ustrezata pogostosti plačil obresti uradno podprtega izvoznega kredita, kateremu se doda referenčna vrednost marže, izračunane v skladu s členom 8 tega dodatka.

| b) | Mehanizem za vzpostavitev spremenljive obrestne mere se razlikuje glede na izbran način odplačevanja, in sicer:






  1) | kadar se odplačilo glavnice in plačilo obresti izvedeta skupaj v enakih obrokih, se za izračun celotnega razporeda plačil uporabi ustrezna obrestna mera EURIBOR/BBSY/LIBOR v skladu z ustrezno valuto in pogostostjo plačila, ki velja dva delovna dneva pred datumom črpanja sredstev iz posojila, kot da bi bila to fiksna obrestna mera. V tem primeru sta razpored plačila glavnice in prvo plačilo obresti fiksna. Nadaljnja plačila obresti se izračunajo na podlagi ustrezne obrestne mere EURIBOR/BBSY/LIBOR, ki velja dva delovna dneva pred datumom predhodnega plačila prvotno določene neporavnane glavnice; |
| --- | --- | --- |

b)

Mehanizem za vzpostavitev spremenljive obrestne mere se razlikuje glede na izbran način odplačevanja, in sicer:

1)

kadar se odplačilo glavnice in plačilo obresti izvedeta skupaj v enakih obrokih, se za izračun celotnega razporeda plačil uporabi ustrezna obrestna mera EURIBOR/BBSY/LIBOR v skladu z ustrezno valuto in pogostostjo plačila, ki velja dva delovna dneva pred datumom črpanja sredstev iz posojila, kot da bi bila to fiksna obrestna mera. V tem primeru sta razpored plačila glavnice in prvo plačilo obresti fiksna. Nadaljnja plačila obresti se izračunajo na podlagi ustrezne obrestne mere EURIBOR/BBSY/LIBOR, ki velja dva delovna dneva pred datumom predhodnega plačila prvotno določene neporavnane glavnice;

| 2) | kadar se glavnica odplačuje v enakih obrokih, se za izračun nadaljnjih plačil obresti za neporavnano glavnico uporabi ustrezna obrestna mera EURIBOR/BBSY/LIBOR v skladu z ustrezno valuto in pogostostjo plačila, ki velja dva delovna dneva pred datumom črpanja sredstev iz posojila in pred vsakim datumom plačila. |
| --- | --- |

2)

kadar se glavnica odplačuje v enakih obrokih, se za izračun nadaljnjih plačil obresti za neporavnano glavnico uporabi ustrezna obrestna mera EURIBOR/BBSY/LIBOR v skladu z ustrezno valuto in pogostostjo plačila, ki velja dva delovna dneva pred datumom črpanja sredstev iz posojila in pred vsakim datumom plačila.

| c) | Kadar se uradna finančna podpora zagotavlja za posojila s spremenljivo obrestno mero, imajo lahko kupci/posojilojemalci možnost prehoda s spremenljive obrestne mere na fiksno, če sta izpolnjena naslednja pogoja:






  1) | možnost je omejena le na prehod na menjalno obrestno mero; |
| --- | --- | --- |

c)

Kadar se uradna finančna podpora zagotavlja za posojila s spremenljivo obrestno mero, imajo lahko kupci/posojilojemalci možnost prehoda s spremenljive obrestne mere na fiksno, če sta izpolnjena naslednja pogoja:

1)

možnost je omejena le na prehod na menjalno obrestno mero;

| 2) | prehod je možen le na zahtevo in le enkrat, pri čemer ga je treba ustrezno sporočiti ob sklicevanju na obrazec za poročanje, ki je bil začetku poslan Sekretariatu v skladu s členom 24 tega dogovora. |
| --- | --- |

2)

prehod je možen le na zahtevo in le enkrat, pri čemer ga je treba ustrezno sporočiti ob sklicevanju na obrazec za poročanje, ki je bil začetku poslan Sekretariatu v skladu s členom 24 tega dogovora.

2.   NAJNIŽJA FIKSNA OBRESTNA MERA

Najnižja fiksna obrestna mera je:

| a) | menjalna obrestna mera z ustrezno valuto uradno podprtega izvoznega kredita in zapadlostjo v skladu s preglednico 7 spodaj, kadar odplačevanje posojila temelji na enakih plačilih glavnice ali enakih plačilih glavnice in obresti. Če plačila glavnice niso strukturirana v skladu s členom 13(a) tega sektorskega dogovora, je zapadlost menjalne obrestne mere, ki se uporabi, obrestna mera za dve najbližji letni obdobji, interpolirana do povprečnega ponderiranega obdobja posojila. Obrestna mera se določi dva delovna dneva pred vsakim datumom črpanja sredstev iz posojila;

  Preglednica 7







  Rok odplačevanja | Zapadlost menjalne obrestne mere |
| --- | --- | --- |
| Največ 3 leta | 2 leti |
| Največ 5 let | 3 leta |
| Največ 7 let | 4 leta |
| Največ 9 let | 5 let |
| Največ 10 let | 6 let |
| Največ 12 let | 7 let |
| Največ 15 let | 9 let |

a)

menjalna obrestna mera z ustrezno valuto uradno podprtega izvoznega kredita in zapadlostjo v skladu s preglednico 7 spodaj, kadar odplačevanje posojila temelji na enakih plačilih glavnice ali enakih plačilih glavnice in obresti. Če plačila glavnice niso strukturirana v skladu s členom 13(a) tega sektorskega dogovora, je zapadlost menjalne obrestne mere, ki se uporabi, obrestna mera za dve najbližji letni obdobji, interpolirana do povprečnega ponderiranega obdobja posojila. Obrestna mera se določi dva delovna dneva pred vsakim datumom črpanja sredstev iz posojila;

Preglednica 7

Rok odplačevanja

Zapadlost menjalne obrestne mere

Največ 3 leta

2 leti

Največ 5 let

3 leta

Največ 7 let

4 leta

Največ 9 let

5 let

Največ 10 let

6 let

Največ 12 let

7 let

Največ 15 let

9 let

ALI

| (b) | komercialna referenčna obrestna mera (CIRR), določena v skladu z določbami členov 3 do 7 tega dodatka. V obeh primerih se obrestni meri prišteje referenčna vrednost marže, izračunana v skladu s členom 8 tega dodatka. |
| --- | --- |

(b)

komercialna referenčna obrestna mera (CIRR), določena v skladu z določbami členov 3 do 7 tega dodatka. V obeh primerih se obrestni meri prišteje referenčna vrednost marže, izračunana v skladu s členom 8 tega dodatka.

3.   SESTAVA CIRR

| a) | CIRR se določi za vse valute, ki jih je mogoče uporabiti, iz člena 9 tega sektorskega dogovora in izračuna tako, da se fiksna marža 120 bazičnih točk prišteje enemu od naslednjih treh donosov (osnovne obrestne mere):






  1) | petletni donos državnih obveznic za roke odplačevanja do vključno devetih let; |
| --- | --- | --- |

a)

CIRR se določi za vse valute, ki jih je mogoče uporabiti, iz člena 9 tega sektorskega dogovora in izračuna tako, da se fiksna marža 120 bazičnih točk prišteje enemu od naslednjih treh donosov (osnovne obrestne mere):

1)

petletni donos državnih obveznic za roke odplačevanja do vključno devetih let;

| 2) | sedemletni donos državnih obveznic za nad devet in do vključno 12 let; ali |
| --- | --- |

2)

sedemletni donos državnih obveznic za nad devet in do vključno 12 let; ali

| 3) | devetletni donos državnih obveznic za nad 12 let in do vključno 15 let. |
| --- | --- |

3)

devetletni donos državnih obveznic za nad 12 let in do vključno 15 let.

| b) | CIRR se izračuna mesečno na podlagi podatkov iz predhodnega meseca in sporoči Sekretariatu najpozneje v petih dneh po koncu vsakega meseca. Sekretariat potem takoj obvesti vse udeleženke o veljavnih obrestnih merah in jih objavi. CIRR začne veljati 15. dan vsakega meseca. |
| --- | --- |

b)

CIRR se izračuna mesečno na podlagi podatkov iz predhodnega meseca in sporoči Sekretariatu najpozneje v petih dneh po koncu vsakega meseca. Sekretariat potem takoj obvesti vse udeleženke o veljavnih obrestnih merah in jih objavi. CIRR začne veljati 15. dan vsakega meseca.

| c) | Udeleženka ali neudeleženka lahko zaprosi, da se CIRR določi v valuti neudeleženke. Po posvetovanju z neudeleženko lahko udeleženka ali Sekretariat v imenu te neudeleženke pripravi predlog za sestavo CIRR v navedeni valuti po postopkih za poenotene posebne dogovore iz členov 28 do 33 tega sektorskega dogovora. |
| --- | --- |

c)

Udeleženka ali neudeleženka lahko zaprosi, da se CIRR določi v valuti neudeleženke. Po posvetovanju z neudeleženko lahko udeleženka ali Sekretariat v imenu te neudeleženke pripravi predlog za sestavo CIRR v navedeni valuti po postopkih za poenotene posebne dogovore iz členov 28 do 33 tega sektorskega dogovora.

4.   ROK VELJAVNOSTI CIRR

| a) | Razpolaganje s CIRR: s CIRR, ki velja za transakcijo, se ne razpolaga več kot šest mesecev od njene izbire (datum izvozne pogodbe ali kateri koli poznejši datum začetka veljavnosti) do datuma dogovora o kreditu. Če dogovor o kreditu ni sklenjen v tem roku in je CIRR ponovno določena za dodatnih šest mesecev, se nova CIRR zagotovi po stopnji, ki velja na datum ponovne določitve. |
| --- | --- |

a)

Razpolaganje s CIRR: s CIRR, ki velja za transakcijo, se ne razpolaga več kot šest mesecev od njene izbire (datum izvozne pogodbe ali kateri koli poznejši datum začetka veljavnosti) do datuma dogovora o kreditu. Če dogovor o kreditu ni sklenjen v tem roku in je CIRR ponovno določena za dodatnih šest mesecev, se nova CIRR zagotovi po stopnji, ki velja na datum ponovne določitve.

| b) | Po datumu dogovora o kreditu se CIRR uporablja za obdobja črpanja, ki ne presegajo šest mesecev. Po prvem šestmesečnem obdobju črpanja se CIRR ponovno določi za naslednjih šest mesecev; nova CIRR je tista, ki velja prvi dan novega šestmesečnega obdobja, pri čemer ne sme biti nižja od prvotno izbrane CIRR (postopek se ponovi za vsako poznejše šestmesečno obdobje črpanja). |
| --- | --- |

b)

Po datumu dogovora o kreditu se CIRR uporablja za obdobja črpanja, ki ne presegajo šest mesecev. Po prvem šestmesečnem obdobju črpanja se CIRR ponovno določi za naslednjih šest mesecev; nova CIRR je tista, ki velja prvi dan novega šestmesečnega obdobja, pri čemer ne sme biti nižja od prvotno izbrane CIRR (postopek se ponovi za vsako poznejše šestmesečno obdobje črpanja).

5.   UPORABA NAJNIŽJIH OBRESTNIH MER

V skladu z določbami dogovora o kreditu posojilojemalec nima možnosti prehoda z uradno podprtega financiranja s spremenljivo obrestno mero na financiranje s predizbrano CIRR ali prehoda s predizbrane CIRR na kratkoročno tržno obrestno mero, ki velja na kateri koli datum plačila obresti, v celotnem času trajanja posojila.

6.   PREDČASNO ODPLAČILO CIRR

Ob prostovoljnem predčasnem odplačilu kredita ali katerega koli dela kredita ali kadar je CIRR, ki se uporablja v okviru dogovora o kreditu, spremenjena v spremenljivo ali menjalno obrestno mero, posojilojemalec instituciji, ki zagotovi uradno finančno podporo, povrne vse stroške in izgube, nastale zaradi takega predčasnega odplačila, vključno s stroški, ki jih je državna institucija utrpela zaradi nadomestitve dela denarnih pritokov s fiksno stopnjo, ki so bili prekinjeni zaradi predčasnega odplačila.

7.   TAKOJŠNJE SPREMEMBE OBRESTNIH MER

Kadar je treba zaradi dogajanja na trgu predložiti obvestilo o spremembi CIRR med mesecema, se spremenjena obrestna mera uvede deset delovnih dni po tem, ko Sekretariat prejme obvestilo o tej spremembi.

8.   REFERENČNA VREDNOST MARŽE

| a) | Referenčna vrednost marže se izračuna vsak mesec na podlagi podatkov, ki so sporočeni Sekretariatu v skladu s členom 24(b) tega sektorskega dogovora, in začne veljati 15. dan vsakega meseca. Ko je referenčna vrednost marže izračunana, jo Sekretariat sporoči udeleženkam in objavi. |
| --- | --- |

a)

Referenčna vrednost marže se izračuna vsak mesec na podlagi podatkov, ki so sporočeni Sekretariatu v skladu s členom 24(b) tega sektorskega dogovora, in začne veljati 15. dan vsakega meseca. Ko je referenčna vrednost marže izračunana, jo Sekretariat sporoči udeleženkam in objavi.

| b) | Referenčna vrednost marže je obrestna mera, ki je enaka povprečju najnižjih 50 % marž nad obrestno mero LIBOR ali menjalno obrestno mero, zaračunano za transakcije v treh celih koledarskih mesecih pred začetkom veljavnosti iz odstavka (a) zgoraj, pri čemer morajo biti izpolnjeni naslednji pogoji:






  1) | transakcije s 100-odstotno brezpogojno garancijo, izražene v ameriških dolarjih; |
| --- | --- | --- |

b)

Referenčna vrednost marže je obrestna mera, ki je enaka povprečju najnižjih 50 % marž nad obrestno mero LIBOR ali menjalno obrestno mero, zaračunano za transakcije v treh celih koledarskih mesecih pred začetkom veljavnosti iz odstavka (a) zgoraj, pri čemer morajo biti izpolnjeni naslednji pogoji:

1)

transakcije s 100-odstotno brezpogojno garancijo, izražene v ameriških dolarjih;

| 2) | uradna podpora, zagotovljena za zrakoplove, v vrednosti vsaj 35 milijonov USD (ali enaki vrednosti v kateri koli drugi valuti, ki jo je mogoče uporabiti); ter |
| --- | --- |

2)

uradna podpora, zagotovljena za zrakoplove, v vrednosti vsaj 35 milijonov USD (ali enaki vrednosti v kateri koli drugi valuti, ki jo je mogoče uporabiti); ter

| 3) | transakcije so sporočene na datum črpanja sredstev iz posojila. Če se v okviru istega bančnega pooblastila črpajo sredstva za več zrakoplovov in z isto maržo, se sporoči le črpanje sredstev za prvi zrakoplov. |
| --- | --- |

3)

transakcije so sporočene na datum črpanja sredstev iz posojila. Če se v okviru istega bančnega pooblastila črpajo sredstva za več zrakoplovov in z isto maržo, se sporoči le črpanje sredstev za prvi zrakoplov.

| c) | Ko referenčna vrednost marže začne veljati, se uporablja za vso uradno finančno podporo, zagotovljeno v naslednjem enomesečnem obdobju, dokler je Sekretariat ne določni ponovno, kakor je navedeno zgoraj. |
| --- | --- |

c)

Ko referenčna vrednost marže začne veljati, se uporablja za vso uradno finančno podporo, zagotovljeno v naslednjem enomesečnem obdobju, dokler je Sekretariat ne določni ponovno, kakor je navedeno zgoraj.

| d) | Udeleženke spremljajo referenčno vrednost marže ter izvedejo pregled mehanizma referenčne vrednosti marže šest in dvanajst mesecev po začetku veljavnosti tega sektorskega dogovora, nato pa vsako leto ali na zahtevo katere koli udeleženke. |
| --- | --- |

d)

Udeleženke spremljajo referenčno vrednost marže ter izvedejo pregled mehanizma referenčne vrednosti marže šest in dvanajst mesecev po začetku veljavnosti tega sektorskega dogovora, nato pa vsako leto ali na zahtevo katere koli udeleženke.

Dodatek IV

Obrazec za poročanje

a)   Osnovni podatki

| 1. | Država, ki pošilja obvestilo |
| --- | --- |

1.

Država, ki pošilja obvestilo

| 2. | Datum obvestila |
| --- | --- |

2.

Datum obvestila

| 3. | Ime organa/agencije, ki pošilja obvestilo |
| --- | --- |

3.

Ime organa/agencije, ki pošilja obvestilo

| 4. | Identifikacijska številka |
| --- | --- |

4.

Identifikacijska številka

b)   Podatki o kupcu/posojilojemalcu/garantu

| 5. | Ime in država kupca |
| --- | --- |

5.

Ime in država kupca

| 6. | Ime in država posojilojemalca |
| --- | --- |

6.

Ime in država posojilojemalca

| 7. | Ime in država garanta |
| --- | --- |

7.

Ime in država garanta

| 8. | Status kupca/posojilojemalca/garanta, npr. država, zasebna banka, drug zasebni subjekt |
| --- | --- |

8.

Status kupca/posojilojemalca/garanta, npr. država, zasebna banka, drug zasebni subjekt

| 9. | Razvrstitev kupca/posojilojemalca/garanta glede na tveganje |
| --- | --- |

9.

Razvrstitev kupca/posojilojemalca/garanta glede na tveganje

c)   Finančni pogoji

| 10. | Navedba oblike zagotovljene uradne podpore, npr. čisto kritje, uradna finančna podpora |
| --- | --- |

10.

Navedba oblike zagotovljene uradne podpore, npr. čisto kritje, uradna finančna podpora

| 11. | Navedba, ali v primeru uradne finančne podpore gre za podporo z neposrednimi krediti/refinanciranjem/subvencioniranjem obrestnih mer |
| --- | --- |

11.

Navedba, ali v primeru uradne finančne podpore gre za podporo z neposrednimi krediti/refinanciranjem/subvencioniranjem obrestnih mer

| 12. | Opis podprte transakcije, vključno s proizvajalcem, modelom in številko zrakoplova; navedba, ali za transakcijo veljajo prehodne ureditve iz člena 39(a) ali (b) tega dogovora |
| --- | --- |

12.

Opis podprte transakcije, vključno s proizvajalcem, modelom in številko zrakoplova; navedba, ali za transakcijo veljajo prehodne ureditve iz člena 39(a) ali (b) tega dogovora

| 13. | Datum končne obveznosti |
| --- | --- |

13.

Datum končne obveznosti

| 14. | Valuta kredita |
| --- | --- |

14.

Valuta kredita

| 15. | Znesek kredita v skladu z naslednjo lestvico v milijonih USD:






  Kategorija | Znesek kredita |
| --- | --- | --- |
| I | 0–200 |
| II | 200–400 |
| III | 400–600 |
| IV | 600–900 |
| V | 900–1 200 |
| VI | 1 200-1 500 |
| VII | 1 500-2 000 (28) |

15.

Znesek kredita v skladu z naslednjo lestvico v milijonih USD:

Kategorija

Znesek kredita

I

0–200

II

200–400

III

400–600

IV

600–900

V

900–1 200

VI

1 200-1 500

VII

1 500-2 000 (28)

| 16. | Odstotek uradne podpore |
| --- | --- |

16.

Odstotek uradne podpore

| 17. | Rok odplačevanja |
| --- | --- |

17.

Rok odplačevanja

| 18. | Način odplačevanja in pogostost obrokov, po potrebi vključno s tehtanim povprečnim obdobjem |
| --- | --- |

18.

Način odplačevanja in pogostost obrokov, po potrebi vključno s tehtanim povprečnim obdobjem

| 19. | Časovni razmik med začetnim datumom kredita in prvim plačilom glavnice |
| --- | --- |

19.

Časovni razmik med začetnim datumom kredita in prvim plačilom glavnice

| 20. | Obrestne mere:






  — | uporabljena najnižja obrestna mera |
| --- | --- | --- |

20.

Obrestne mere:

—

uporabljena najnižja obrestna mera

| — | uporabljena referenčna vrednost marže |
| --- | --- |

—

uporabljena referenčna vrednost marže

| 21. | Celotna premija, zaračunana prek:






  — | vnaprejšnjih plačil (v odstotkih zneska kredita) ali |
| --- | --- | --- |

21.

Celotna premija, zaračunana prek:

—

vnaprejšnjih plačil (v odstotkih zneska kredita) ali

| — | razmikov (letne bazične točke nad uporabljeno obrestno mero) |
| --- | --- |

—

razmikov (letne bazične točke nad uporabljeno obrestno mero)

| — | po potrebi ločeno navedite uporabljeno 15-odstotno dodatno dajatev v skladu s členom 20(b) Dodatka II. |
| --- | --- |

—

po potrebi ločeno navedite uporabljeno 15-odstotno dodatno dajatev v skladu s členom 20(b) Dodatka II.

| 22. | Kar zadeva neposredne kredite/financiranje, dajatve, zaračunane prek:






  — | provizije za ureditev/oblikovanje posojila |
| --- | --- | --- |

22.

Kar zadeva neposredne kredite/financiranje, dajatve, zaračunane prek:

—

provizije za ureditev/oblikovanje posojila

| — | provizije za neizkoriščeni del odobrenega kredita/razpolaganje s premijami |
| --- | --- |

—

provizije za neizkoriščeni del odobrenega kredita/razpolaganje s premijami

| — | administrativnih stroškov |
| --- | --- |

—

administrativnih stroškov

| 23. | Obdobje razpolaganja s premijami |
| --- | --- |

23.

Obdobje razpolaganja s premijami

| 24. | Provizije za razpolaganje s premijami v primeru čistega kritja |
| --- | --- |

24.

Provizije za razpolaganje s premijami v primeru čistega kritja

| 25. | Pogoji oblikovanja transakcije: uporabljeni instrumenti zavarovanja/dodatne dajatve na premijo |
| --- | --- |

25.

Pogoji oblikovanja transakcije: uporabljeni instrumenti zavarovanja/dodatne dajatve na premijo

| 26. | Navedba vpliva Konvencije iz Cape Towna na uporabljeno premijsko stopnjo, če je to ustrezno. |
| --- | --- |

26.

Navedba vpliva Konvencije iz Cape Towna na uporabljeno premijsko stopnjo, če je to ustrezno.

Dodatek V

Seznam opredelitev pojmov

Enakovrednost vseh stroškov: neto sedanja vrednost premijskih stopenj, stroškov obrestne mere in dajatev, zaračunanih za neposreden kredit kot odstotek zneska neposrednega kredita, je enaka neto sedanji vrednosti vsote premijskih stopenj, stroškov obrestne mere in dajatev, zaračunanih v okviru čistega kritja kot odstotek zneska kredita v okviru čistega kritja.

Transakcija, krita s premoženjem: transakcija, pri kateri so izpolnjeni pogoji iz člena 19(a) Dodatka II.

Kupec/posojilojemalec: vključuje (med drugim) gospodarske subjekte, kot so letalske družbe in najemodajalci, ter državne subjekte (ali primarni vir odplačila transakcije, če gre za drug subjekt).

Oprema, ki jo zagotovi kupec: oprema, ki jo zagotovi kupec ob dostavi ali pred njo in je vgrajena v zrakoplov med postopkom proizvodnje/opremljanja, kot je navedeno v prodajni pogodbi proizvajalca.

Konvencija iz Cape Towna: pomeni Konvencijo o mednarodnih zavarovanjih na premični opremi in Protokol h Konvenciji v zvezi z zadevami, ki se nanašajo na letalsko opremo, ki sta bila sprejeta v Cape Townu.

Predelava v tovorni zrakoplov: stroški, ki so povezani s predelavo potniškega zrakoplova v komercialni tovorni zrakoplov.

Obveznost: vsaka izjava, v kateri koli obliki, s katero se državi prejemnici, kupcu, posojilojemalcu, izvozniku ali finančni instituciji sporoči pripravljenost ali namen zagotavljanja uradne podpore, vključno z brezpogojnimi izjavami, dopisi o upravičenosti in poslovnimi dopisi.

Poenoten posebni dogovor: dogovor med udeleženkami, da se za dano transakcijo ali v posebnih okoliščinah strinjajo o posebnih finančnih pogojih za uradno podporo; tak poenoten posebni dogovor ima prednost pred ustreznimi določbami tega sektorskega dogovora samo za transakcijo ali v okoliščinah, določenih v poenotenem posebnem dogovoru.

Pogojno zavarovalno kritje: uradna podpora, s katero se v primeru neizplačila za opredeljena tveganja upravičencu zagotovi nadomestilo za škodo po določeni čakalni dobi; v tem obdobju upravičenec nima pravice do prejetja plačila od udeleženke. Plačilo s pogojnim zavarovalnim kritjem je odvisno od veljavnosti in izjem osnovne dokumentacije in transakcije.

Razvrstitev držav glede na njihovo tveganje: prevladujoča razvrstitev udeleženk Sporazuma o uradno podprtih izvoznih kreditih glede na njihovo tveganje, kot je objavljena na spletni strani OECD.

Bonitetna agencija: ena od mednarodno priznanih bonitetnih agencij ali katera koli druga bonitetna agencija, ki je sprejemljiva po mnenju udeleženk.

Sklopi motorja: sklopi delov, ki so uvedeni za izboljšanje zanesljivosti, trajnosti in/ali učinkovitosti kril z uvedbo tehnologije.

Izvozni kredit: zavarovanje, garancija ali finančna ureditev, ki omogoča tujemu kupcu izvoženega blaga in/ali storitev, da za določen odloži plačilo; izvozni kredit ima lahko obliko dobaviteljskega kredita, ki ga odobri izvoznik, ali kredita kupcu, pri katerem izvoznikova banka ali druga finančna ustanova odobri kredit kupcu (ali njegovi banki).

Končna obveznost: končna obveznost obstaja, ko se udeleženka z vzajemnim sporazumom ali enostranskim aktom zaveže, da bo natančno izpolnila finančne pogoje.

Trdna pogodba: sporazum med proizvajalcem in osebo, ki prevzame zrakoplov ali motorje kot kupec ali, v primeru prodaje in povratnega najema, kot najemnik v okviru najema za najmanj pet let, pri čemer se določi zavezujoča obveznost (razen tistih v zvezi s takratnimi neizvršenimi možnostmi), v zvezi s katero se v primeru neizpolnjevanja obveznosti uveljavlja pravna odgovornost.

Zainteresirana udeleženka: udeleženka, ki (i) zagotavlja uradno podporo za ogrodja ali letalske motorje, ki so v celoti ali delno proizvedeni na njenem ozemlju, (ii) ima obstoječ znaten poslovni interes ali izkušnje z zadevnim kupcem/posojilojemalcem ali (iii) od katere je proizvajalec/izvoznik zahteval, naj zagotovi uradno podporo zadevnemu kupcu/posojilojemalcu.

Subvencioniranje obrestnih mer: ima lahko obliko dogovora med vlado ali institucijo, ki deluje za vlado ali v njenem imenu, in bankami ali drugimi finančnimi ustanovami, pri čemer je omogočeno financiranje izvoza po fiksni obrestni meri, ki je enaka ustrezni najnižji fiksni obrestni meri ali višja od nje.

Večja sprememba/obnova: dejavnosti preoblikovanja ali posodobitve potniškega ali tovornega zrakoplova.

Neto cena: cena postavk, za katere proizvajalec ali dobavitelj izda račun po tem, ko upošteva vse popuste in druge gotovinske kredite ter odšteje vse druge kredite ali kakršne koli ugodnosti, ki so povezane z zadevno postavko ali jih ji je do neke mere mogoče dodeliti, kot je navedeno v zavezujoči izjavi vsakega od proizvajalcev zrakoplova in motorjev (izjava proizvajalca motorjev je potrebna le, če je pomembna zaradi oblike prodajne pogodbe) ali ponudnika storitev, odvisno od primera, ter ki je podprt z dokumentacijo, ki jo ponudnik uradne podpore zahteva za potrditev navedene neto cene. Vse uvozne dajatve in davki (npr. DDV) niso vključeni v neto ceno.

Nov zrakoplov: glej člen 8(a) tega sektorskega dogovora.

Transakcija, ki ni krita s premoženjem: transakcija, ki ne izpolnjuje pogojev iz člena 19(a) Dodatka II.

Nedržavna transakcija: transakcija, ki ne ustreza opisu iz člena 49(b) Dodatka II.

Obdobje razpolaganja s premijami: obdobje, za katerega velja člen 35(b) Dodatka II in v katerem se ohranja premijska stopnja, ponujena za transakcijo, pri čemer to obdobje ne presega 18 mesecev od datuma končne obveznosti.

Model za pretvorbo premijskih stopenj: model, o katerem se dogovorijo udeleženke in je na voljo udeleženkam ter ki se za namene tega sektorskega dogovora uporablja za pretvorbo vnaprejšnjih premijskih stopenj v razmike in obratno, pri čemer uporabljena obrestna mera in diskontna stopnja znašata 4,6 %; udeleženke to obrestno mero in diskontno stopnjo redno pregledujejo.

Predhodno obvestilo: obvestilo, poslano najmanj deset koledarskih dni pred prevzemom kakršne koli obveznosti, prek obrazca za poročanje iz Priloge IV.

Čisto kritje: uradna podpora, ki jo zagotovi vlada ali je zagotovljena v njenem imenu, samo z garancijo ali zavarovanjem, tj. ki ne prejema uradne finančne podpore.

Rok odplačevanja: obdobje, ki se začne na začetni datum kredita in konča na pogodbeni datum končnega odplačila glavnice.

Državna transakcija: transakcija, ki ustreza opisu iz člena 55(b) Dodatka II.

Začetni datum kredita: pri prodaji zrakoplovov, vključno s helikopterji ter nadomestnimi motorji in deli, je najpoznejši začetni datum kredita dejanski ali povprečni datum, ko kupec fizično prevzame blago. Pri storitvah je najpoznejši začetni datum kredita datum, ko so računi predloženi stranki ali stranka sprejme storitev.

Menjalna obrestna mera: fiksna obrestna mera, ki je enaka polletni obrestni meri za spremembo dolga s spremenljivo obrestno mero v dolg s fiksno obrestno mero (na strani ponudbe) ter ki jo objavi kateri koli neodvisen ponudnik podatkov v tržnih indeksih, kot so Telerate, Bloomberg, Reuters ali enakovredni ponudniki, ob 11. uri po newyorškem času dva dni pred datumom črpanja sredstev iz posojila.

Tehtano povprečno obdobje: čas, ki je potreben za odplačilo polovice glavnice kredita; izračuna se kot vsota časa (v letih) med začetnim datumom kredita in vsakim odplačilom glavnice, ponderirana z deležem odplačane glavnice ob vsakem datumu odplačila.

PRILOGA IV

SEKTORSKI DOGOVOR O IZVOZNIH KREDITIH ZA OBNOVLJIVE VIRE ENERGIJE, BLAŽITEV PODNEBNIH SPREMEMB IN VODNE PROJEKTE

Namen tega sektorskega dogovora je zagotoviti ustrezne finančne pogoje za projekte v izbranih opredeljenih sektorjih, tudi v okviru mednarodnih pobud, ki znatno prispevajo k blažitvi podnebnih sprememb, vključno s projekti v zvezi z obnovljivimi viri energije, zmanjšanjem emisij toplogrednih plinov in visoko energetsko učinkovitostjo ter vodnimi projekti. Udeleženke tega sektorskega dogovora se strinjajo, da se finančni pogoji sektorskega dogovora, ki dopolnjuje Sporazum, izvajajo v skladu z namenom Sporazuma.

POGLAVJE I

Področje uporabe Sektorskega Dogovora

1.   PODROČJE UPORABE ZA PROJEKTE V SEKTORJIH NA PODROČJU OBNOVLJIVIH VIROV ENERGIJE, KI SO UPRAVIČENI V SKLADU Z DODATKOM I

| a) | Ta sektorski dogovor določa finančne pogoje, ki se uporabljajo za uradno podprte izvozne kredite, ki se nanašajo na pogodbe v upravičenih sektorjih iz Dodatka I, in sicer za:






  1) | izvoz celotnih obratov za pridobivanje energije iz obnovljivih virov ali njihovih delov, kar vključuje vse sestavne dele, opremo, materiale in storitve (vključno z usposabljanjem osebja), ki so neposredno potrebni za izgradnjo in zagon takih obratov; |
| --- | --- | --- |

a)

Ta sektorski dogovor določa finančne pogoje, ki se uporabljajo za uradno podprte izvozne kredite, ki se nanašajo na pogodbe v upravičenih sektorjih iz Dodatka I, in sicer za:

1)

izvoz celotnih obratov za pridobivanje energije iz obnovljivih virov ali njihovih delov, kar vključuje vse sestavne dele, opremo, materiale in storitve (vključno z usposabljanjem osebja), ki so neposredno potrebni za izgradnjo in zagon takih obratov;

| 2) | modernizacijo obstoječih obratov za pridobivanje energije iz obnovljivih virov, kadar je verjetno, da se bo ekonomska življenjska doba obrata podaljšala vsaj za sklenjeno obdobje odplačevanja. Če to merilo ni izpolnjeno, se uporabljajo pogoji Sporazuma. |
| --- | --- |

2)

modernizacijo obstoječih obratov za pridobivanje energije iz obnovljivih virov, kadar je verjetno, da se bo ekonomska življenjska doba obrata podaljšala vsaj za sklenjeno obdobje odplačevanja. Če to merilo ni izpolnjeno, se uporabljajo pogoji Sporazuma.

| b) | Ta sektorski dogovor ne velja za postavke zunaj meja lokacije elektrarne, za katere je običajno odgovoren kupec, zlasti za vodovodno omrežje, ki ni neposredno povezano z elektrarno, stroške v zvezi s posegi v prostor, cestami, gradbenimi naselji, elektroenergetskimi vodi in ranžirnimi postajami ter stroške, ki izvirajo iz postopkov za pridobivanje uradnih dovoljenj (npr. lokacijskih dovoljenj, gradbenih dovoljenj) v državi kupca, razen naslednjega:






  1) | kadar je kupec ranžirne postaje enak kupcu elektrarne in je sklenjena pogodba glede prvotne ranžirne postaje za zadevno elektrarno, pogoji za prvotno ranžirno postajo niso strožji od pogojev za obrat za pridobivanje energije iz obnovljivih virov; ter |
| --- | --- | --- |

b)

Ta sektorski dogovor ne velja za postavke zunaj meja lokacije elektrarne, za katere je običajno odgovoren kupec, zlasti za vodovodno omrežje, ki ni neposredno povezano z elektrarno, stroške v zvezi s posegi v prostor, cestami, gradbenimi naselji, elektroenergetskimi vodi in ranžirnimi postajami ter stroške, ki izvirajo iz postopkov za pridobivanje uradnih dovoljenj (npr. lokacijskih dovoljenj, gradbenih dovoljenj) v državi kupca, razen naslednjega:

1)

kadar je kupec ranžirne postaje enak kupcu elektrarne in je sklenjena pogodba glede prvotne ranžirne postaje za zadevno elektrarno, pogoji za prvotno ranžirno postajo niso strožji od pogojev za obrat za pridobivanje energije iz obnovljivih virov; ter

| 2) | pogoji za elektronapajalne postaje, transformatorje in prenosne vode z najmanjšim pragom napetosti 60 kV zunaj meja lokacije obrata za pridobivanje energije iz obnovljivih virov niso ugodnejši od pogojev za obrat za pridobivanje energije iz obnovljivih virov. |
| --- | --- |

2)

pogoji za elektronapajalne postaje, transformatorje in prenosne vode z najmanjšim pragom napetosti 60 kV zunaj meja lokacije obrata za pridobivanje energije iz obnovljivih virov niso ugodnejši od pogojev za obrat za pridobivanje energije iz obnovljivih virov.

2.   PODROČJE UPORABE ZA PROJEKTE V SEKTORJIH NA PODROČJU BLAŽITVE PODNEBNIH SPREMEMB, KI SO UPRAVIČENI V SKLADU Z DODATKOM II

| a) | Ta sektorski dogovor določa finančne pogoje, ki se uporabljajo za uradno podprte izvozne kredite, ki se nanašajo na pogodbe v sektorjih iz Dodatka II. Ta seznam sektorjev in po potrebi tudi ustreznih tehnološko nevtralnih meril učinkovitosti, ki se uporabljajo za opredelitev upravičenosti projekta, je sčasoma mogoče spremeniti v skladu z določbami glede pregleda iz člena 11 tega sektorskega dogovora. |
| --- | --- |

a)

Ta sektorski dogovor določa finančne pogoje, ki se uporabljajo za uradno podprte izvozne kredite, ki se nanašajo na pogodbe v sektorjih iz Dodatka II. Ta seznam sektorjev in po potrebi tudi ustreznih tehnološko nevtralnih meril učinkovitosti, ki se uporabljajo za opredelitev upravičenosti projekta, je sčasoma mogoče spremeniti v skladu z določbami glede pregleda iz člena 11 tega sektorskega dogovora.

| b) | Take pogodbe se nanašajo na izvoz celotnih projektov ali njihovih delov, kar vključuje vse sestavne dele, opremo, materiale in storitve (vključno z usposabljanjem osebja), ki so neposredno potrebni za izvedbo in zagon prepoznavnega projekta, pri čemer:






  1) | mora imeti projekt nizke ali nične emisije ogljika ali ekvivalenta CO2 in/ali zagotoviti visoko energetsko učinkovitost; |
| --- | --- | --- |

b)

Take pogodbe se nanašajo na izvoz celotnih projektov ali njihovih delov, kar vključuje vse sestavne dele, opremo, materiale in storitve (vključno z usposabljanjem osebja), ki so neposredno potrebni za izvedbo in zagon prepoznavnega projekta, pri čemer:

1)

mora imeti projekt nizke ali nične emisije ogljika ali ekvivalenta CO2 in/ali zagotoviti visoko energetsko učinkovitost;

| 2) | mora biti projekt zasnovan tako, da izpolnjuje vsaj standarde zmogljivosti iz Dodatka II; |
| --- | --- |

2)

mora biti projekt zasnovan tako, da izpolnjuje vsaj standarde zmogljivosti iz Dodatka II;

| 3) | se zagotovljeni pogoji razširijo le za obravnavanje posebnih finančnih pomanjkljivosti v zvezi s projektom ter temeljijo na posameznih finančnih potrebah in specifičnih tržnih razmerah posameznega projekta. |
| --- | --- |

3)

se zagotovljeni pogoji razširijo le za obravnavanje posebnih finančnih pomanjkljivosti v zvezi s projektom ter temeljijo na posameznih finančnih potrebah in specifičnih tržnih razmerah posameznega projekta.

3.   PODROČJE UPORABE ZA VODNE PROJEKTE

Ta sektorski dogovor določa finančne pogoje, ki se uporabljajo za uradno podprte izvozne kredite, ki se nanašajo na pogodbe za izvoz celotnih projektov ali njihovih delov, povezanih z oskrbo z vodo za človeško uporabo in napravami za ravnanje z odpadno vodo, in sicer za:

| a) | infrastrukturo za oskrbo občin s pitno vodo, vključno z gospodinjstvi in malimi podjetji, tj. čiščenje vode za pridobivanje pitne vode ter distribucijsko omrežje (vključno z nadzorom puščanja); |
| --- | --- |

a)

infrastrukturo za oskrbo občin s pitno vodo, vključno z gospodinjstvi in malimi podjetji, tj. čiščenje vode za pridobivanje pitne vode ter distribucijsko omrežje (vključno z nadzorom puščanja);

| b) | naprave za zbiranje in čiščenje odpadne vode, tj. zbiranje in čiščenje gospodinjskih in industrijskih odpadnih voda in odplak, vključno s postopki za ponovno uporabo ali recikliranje vode in obdelavo blata, ki so neposredno povezani s temi dejavnostmi; |
| --- | --- |

b)

naprave za zbiranje in čiščenje odpadne vode, tj. zbiranje in čiščenje gospodinjskih in industrijskih odpadnih voda in odplak, vključno s postopki za ponovno uporabo ali recikliranje vode in obdelavo blata, ki so neposredno povezani s temi dejavnostmi;

| c) | modernizacijo takih naprav v primerih, kadar je verjetno, da se bo ekonomska življenjska doba obrata podaljšala vsaj za sklenjeno obdobje odplačevanja. Če to merilo ni izpolnjeno, se uporabljajo določbe Sporazuma. |
| --- | --- |

c)

modernizacijo takih naprav v primerih, kadar je verjetno, da se bo ekonomska življenjska doba obrata podaljšala vsaj za sklenjeno obdobje odplačevanja. Če to merilo ni izpolnjeno, se uporabljajo določbe Sporazuma.

POGLAVJE II

Določbe za izvozne kredite

4.   NAJDALJŠI ROKI ODPLAČEVANJA

| a) | Za uradno podprte izvozne kredite, ki se nanašajo na pogodbe v sektorjih iz Dodatka I, in za vodne projekte iz člena 3 tega sektorskega dogovora je najdaljši rok odplačevanja 18 let. |
| --- | --- |

a)

Za uradno podprte izvozne kredite, ki se nanašajo na pogodbe v sektorjih iz Dodatka I, in za vodne projekte iz člena 3 tega sektorskega dogovora je najdaljši rok odplačevanja 18 let.

| b) | Za uradno podprte izvozne kredite, ki se nanašajo na pogodbe iz razredov projektov iz Dodatka II v vrednosti najmanj 10 milijonov SDR, je najdaljši rok odplačevanja naslednji:






  1) | za pogodbe iz razreda projektov A: 18 let; |
| --- | --- | --- |

b)

Za uradno podprte izvozne kredite, ki se nanašajo na pogodbe iz razredov projektov iz Dodatka II v vrednosti najmanj 10 milijonov SDR, je najdaljši rok odplačevanja naslednji:

1)

za pogodbe iz razreda projektov A: 18 let;

| 2) | za pogodbe iz razredov projektov B in C: 15 let. |
| --- | --- |

2)

za pogodbe iz razredov projektov B in C: 15 let.

| c) | Za uradno podprte izvozne kredite, ki se nanašajo na pogodbe iz razredov projektov iz Dodatka II v vrednosti manj kot 10 milijonov SDR, je najdaljši rok odplačevanja naslednji:






  1) | za države kategorije I, kot so opredeljene v členu 11 Sporazuma, je najdaljši rok odplačevanja pet let z možnostjo dogovora za največ osem let in pol, če se upoštevajo postopki za predhodno obvestilo iz člena 9 tega sektorskega dogovora; |
| --- | --- | --- |

c)

Za uradno podprte izvozne kredite, ki se nanašajo na pogodbe iz razredov projektov iz Dodatka II v vrednosti manj kot 10 milijonov SDR, je najdaljši rok odplačevanja naslednji:

1)

za države kategorije I, kot so opredeljene v členu 11 Sporazuma, je najdaljši rok odplačevanja pet let z možnostjo dogovora za največ osem let in pol, če se upoštevajo postopki za predhodno obvestilo iz člena 9 tega sektorskega dogovora;

| 2) | za države kategorije II je najdaljši rok odplačevanja deset let; |
| --- | --- |

2)

za države kategorije II je najdaljši rok odplačevanja deset let;

| 3) | ne glede na pododstavka (1) in (2) je za nejedrske elektrarne, kot so opredeljene v členu 13 Sporazuma, najdaljši rok odplačevanja 12 let. |
| --- | --- |

3)

ne glede na pododstavka (1) in (2) je za nejedrske elektrarne, kot so opredeljene v členu 13 Sporazuma, najdaljši rok odplačevanja 12 let.

5.   ODPLAČEVANJE GLAVNICE IN PLAČILO OBRESTI

| a) | Udeleženke uporabljajo naslednji način odplačevanja glavnice in plačila obresti iz pododstavka( 1) ali (2) spodaj:






  1) | odplačilo glavnice se izvede v enakih obrokih; |
| --- | --- | --- |

a)

Udeleženke uporabljajo naslednji način odplačevanja glavnice in plačila obresti iz pododstavka( 1) ali (2) spodaj:

1)

odplačilo glavnice se izvede v enakih obrokih;

| 2) | odplačilo glavnice in plačilo obresti se izvedeta skupaj v enakih obrokih. |
| --- | --- |

2)

odplačilo glavnice in plačilo obresti se izvedeta skupaj v enakih obrokih.

| b) | Glavnica se odplačuje največ na vsakih šest mesecev, pri čemer se prvi obrok in obresti plačajo najpozneje šest mesecev po začetnem datumu kredita. |
| --- | --- |

b)

Glavnica se odplačuje največ na vsakih šest mesecev, pri čemer se prvi obrok in obresti plačajo najpozneje šest mesecev po začetnem datumu kredita.

| c) | Izjemoma in v ustrezno utemeljenih primerih se lahko uradna podpora zagotovi pod pogoji, ki so drugačni od pogojev iz odstavkov (a) in (b) zgoraj. Zagotovitev take podpore se pojasni z neravnovesjem v časovni razporeditvi sredstev, s katerimi razpolaga dolžnik, in profila servisiranja dolgov, ki je na voljo na podlagi enakega, polletnega razporeda odplačevanja, ter izpolnjuje naslednja merila:






  1) | enkratno odplačilo glavnice ali vrsta plačil glavnice v šestmesečnem obdobju ne presega 25 % glavnice kredita; |
| --- | --- | --- |

c)

Izjemoma in v ustrezno utemeljenih primerih se lahko uradna podpora zagotovi pod pogoji, ki so drugačni od pogojev iz odstavkov (a) in (b) zgoraj. Zagotovitev take podpore se pojasni z neravnovesjem v časovni razporeditvi sredstev, s katerimi razpolaga dolžnik, in profila servisiranja dolgov, ki je na voljo na podlagi enakega, polletnega razporeda odplačevanja, ter izpolnjuje naslednja merila:

1)

enkratno odplačilo glavnice ali vrsta plačil glavnice v šestmesečnem obdobju ne presega 25 % glavnice kredita;

| 2) | glavnica se odplačuje največ na vsakih 12 mesecev. Prvo odplačilo glavnice se izvede najpozneje 18 mesecev po začetnem datumu kredita, pri čemer je treba v enakem času odplačati tudi najmanj 2 % glavnice kredita; |
| --- | --- |

2)

glavnica se odplačuje največ na vsakih 12 mesecev. Prvo odplačilo glavnice se izvede najpozneje 18 mesecev po začetnem datumu kredita, pri čemer je treba v enakem času odplačati tudi najmanj 2 % glavnice kredita;

| 3) | obresti se plačajo najmanj na vsakih 12 mesecev, pri čemer mora biti prvo plačilo izvedeno najpozneje šest mesecev po začetnem datumu kredita; |
| --- | --- |

3)

obresti se plačajo najmanj na vsakih 12 mesecev, pri čemer mora biti prvo plačilo izvedeno najpozneje šest mesecev po začetnem datumu kredita;

| 4) | najdaljše povprečno ponderirano obdobje odplačevanja ne presega 60 % najdaljšega razpoložljivega časa veljavnosti. |
| --- | --- |

4)

najdaljše povprečno ponderirano obdobje odplačevanja ne presega 60 % najdaljšega razpoložljivega časa veljavnosti.

| d) | Po začetnem datumu kredita se obresti ne kapitalizirajo. |
| --- | --- |

d)

Po začetnem datumu kredita se obresti ne kapitalizirajo.

6.   NAJNIŽJE OBRESTNE MERE

Udeleženka, ki zagotavlja uradno finančno podporo za posojila s fiksno obrestno mero, uporablja naslednje najnižje obrestne mere:

| Rok odplačevanja
  (v letih) | Standardne najnižje obrestne mere | Najnižje obrestne mere za projekte z dolgimi obdobji izvedbe, tj.:
  nove velike hidroenergetske projekte
  projekte iz razreda A Dodatka II |
| --- | --- | --- |
| Državne obveznice
  (v letih) | Marža
  (v bazičnih točkah) | Državne obveznice
  (v letih) | Marža
  (v bazičnih točkah) |
| < 11 | Ustrezna CIRR v skladu s členom 20 Sporazuma |
| 11 do 12 | 7 | 100 | 7 | 100 |
| 13 | 7 | 120 | 8 | 120 |
| 14 | 8 | 120 | 9 | 120 |
| 15 | 8 | 120 | 9 | 120 |
| 16 | 9 | 120 | 10 | 125 |
| 17 | 9 | 120 | 10 | 130 |
| 18 | 10 | 120 | 10 | 130 |

Rok odplačevanja

(v letih)

Standardne najnižje obrestne mere

Najnižje obrestne mere za projekte z dolgimi obdobji izvedbe, tj.:

nove velike hidroenergetske projekte

projekte iz razreda A Dodatka II

Državne obveznice

(v letih)

Marža

(v bazičnih točkah)

Državne obveznice

(v letih)

Marža

(v bazičnih točkah)

< 11

Ustrezna CIRR v skladu s členom 20 Sporazuma

11 do 12

7

100

7

100

13

7

120

8

120

14

8

120

9

120

15

8

120

9

120

16

9

120

10

125

17

9

120

10

130

18

10

120

10

130

7.   VALUTE, KI JIH JE MOGOČE UPORABITI

Za uradno finančno podporo je mogoče uporabiti valute, ki so v celoti konvertibilne in za katere so na voljo podatki za določanje najnižjih obrestnih mer iz člena 6 tega sektorskega dogovora in člena 20 Sporazuma za roke odplačevanja, krajše od 11 let.

8.   LOKALNI STROŠKI

| a) | Za uradno podprte izvozne kredite, ki se nanašajo na pogodbe v vrednosti najmanj 10 milijonov SDR, uradna podpora za lokalne stroške ne presega 30 % pogodbene vrednosti izvoza. |
| --- | --- |

a)

Za uradno podprte izvozne kredite, ki se nanašajo na pogodbe v vrednosti najmanj 10 milijonov SDR, uradna podpora za lokalne stroške ne presega 30 % pogodbene vrednosti izvoza.

| b) | Za uradno podprte izvozne kredite, ki se nanašajo na pogodbe v vrednosti manj kot 10 milijonov SDR:






  1) | za sektorje iz Dodatka I uradna podpora za lokalne stroške ne presega 45 % pogodbene vrednosti izvoza; |
| --- | --- | --- |

b)

Za uradno podprte izvozne kredite, ki se nanašajo na pogodbe v vrednosti manj kot 10 milijonov SDR:

1)

za sektorje iz Dodatka I uradna podpora za lokalne stroške ne presega 45 % pogodbene vrednosti izvoza;

| 2) | za sektorje iz Dodatka II in vodne projekte iz člena 3 tega sektorskega dogovora uradna podpora za lokalne stroške ne presega 30 % pogodbene vrednosti izvoza. |
| --- | --- |

2)

za sektorje iz Dodatka II in vodne projekte iz člena 3 tega sektorskega dogovora uradna podpora za lokalne stroške ne presega 30 % pogodbene vrednosti izvoza.

| c) | Kadar uradna podpora za lokalne stroške presega 15 % pogodbene vrednosti izvoza, se za tako uradno podporo zahteva predhodno obvestilo v skladu s členom 9 tega sektorskega dogovora, v katerem je navedena vrsta podprtih lokalnih stroškov. |
| --- | --- |

c)

Kadar uradna podpora za lokalne stroške presega 15 % pogodbene vrednosti izvoza, se za tako uradno podporo zahteva predhodno obvestilo v skladu s členom 9 tega sektorskega dogovora, v katerem je navedena vrsta podprtih lokalnih stroškov.

POGLAVJE III

Postopki

9.   PREDHODNO OBVEŠČANJE

| a) | V skladu s členom 48 Sporazuma udeleženka najmanj deset koledarskih dni pred prevzemom kakršne koli obveznosti pošlje predhodno obvestilo, če namerava zagotoviti podporo v skladu z določbami tega sektorskega dogovora. |
| --- | --- |

a)

V skladu s členom 48 Sporazuma udeleženka najmanj deset koledarskih dni pred prevzemom kakršne koli obveznosti pošlje predhodno obvestilo, če namerava zagotoviti podporo v skladu z določbami tega sektorskega dogovora.

| b) | Pri projektih, ki spadajo v razrede projektov iz Dodatka II tega sektorskega dogovora, taka obvestila vključujejo podroben opis projekta in prikaz skladnosti projekta z merili podpore, kot je določeno v členu 2(b) tega sektorskega dogovora. |
| --- | --- |

b)

Pri projektih, ki spadajo v razrede projektov iz Dodatka II tega sektorskega dogovora, taka obvestila vključujejo podroben opis projekta in prikaz skladnosti projekta z merili podpore, kot je določeno v členu 2(b) tega sektorskega dogovora.

| c) | Če udeleženka, ki pošlje obvestilo, namerava zagotoviti podporo z rokom odplačevanja nad 15 let in/ali v skladu s členom 5(c) tega sektorskega dogovora, počaka dodatnih deset koledarskih dni, če katera od drugih udeleženk zahteva razpravo v začetnih desetih koledarskih dneh. |
| --- | --- |

c)

Če udeleženka, ki pošlje obvestilo, namerava zagotoviti podporo z rokom odplačevanja nad 15 let in/ali v skladu s členom 5(c) tega sektorskega dogovora, počaka dodatnih deset koledarskih dni, če katera od drugih udeleženk zahteva razpravo v začetnih desetih koledarskih dneh.

| d) | Po razpravi udeleženka vse ostale udeleženke obvesti o svoji končni odločitvi za lažji pregled zbirke izkušenj. |
| --- | --- |

d)

Po razpravi udeleženka vse ostale udeleženke obvesti o svoji končni odločitvi za lažji pregled zbirke izkušenj.

POGLAVJE IV

Spremljanje in pregled

10.   NADALJNJE DELO

Udeleženke soglašajo, da bodo v 12 mesecih po sprejetju tega sektorskega dogovora proučile naslednja vprašanja:

| a) | premije za tveganja, prilagojene rokom; |
| --- | --- |

a)

premije za tveganja, prilagojene rokom;

| b) | sektorje in tehnologije za prilagajanje podnebnim spremembam; |
| --- | --- |

b)

sektorje in tehnologije za prilagajanje podnebnim spremembam;

| c) | pogoje za elektrarne na fosilno gorivo z nizkimi emisijami/visoko energetsko učinkovitostjo, vključno s pripravljenostjo za zajemanje in shranjevanje ogljikovega dioksida; |
| --- | --- |

c)

pogoje za elektrarne na fosilno gorivo z nizkimi emisijami/visoko energetsko učinkovitostjo, vključno s pripravljenostjo za zajemanje in shranjevanje ogljikovega dioksida;

| d) | stavbe, pri katerih je neto poraba energije enaka nič; |
| --- | --- |

d)

stavbe, pri katerih je neto poraba energije enaka nič;

| e) | pametna omrežja; |
| --- | --- |

e)

pametna omrežja;

| f) | projekte v zvezi z gorivnimi celicami. |
| --- | --- |

f)

projekte v zvezi z gorivnimi celicami.

11.   SPREMLJANJE IN PREGLED

| a) | Sekretariat vsako leto poroča o izvajanju tega sektorskega dogovora. |
| --- | --- |

a)

Sekretariat vsako leto poroča o izvajanju tega sektorskega dogovora.

| b) | Udeleženke redno pregledujejo področje uporabe in druge določbe tega sektorskega dogovora ter najpozneje do konca leta 2013. |
| --- | --- |

b)

Udeleženke redno pregledujejo področje uporabe in druge določbe tega sektorskega dogovora ter najpozneje do konca leta 2013.

| c) | Dodatek II je treba redno pregledovati, tudi na zahtevo udeleženke, da se oceni, ali je treba vanj vključiti ali z njega odstraniti katerega od razredov in/ali tipov projekta oziroma ali je treba v navedenem dodatku spremeniti kakršne koli pragove. Predlogi za nove razrede in/ali tipe projektov so podprti z informacijami o tem, kako bi morali projekti v okviru takega razreda/tipa izpolnjevati merila iz člena 2(b) tega sektorskega dogovora, pri čemer se upošteva metodologija iz Dodatka III. |
| --- | --- |

c)

Dodatek II je treba redno pregledovati, tudi na zahtevo udeleženke, da se oceni, ali je treba vanj vključiti ali z njega odstraniti katerega od razredov in/ali tipov projekta oziroma ali je treba v navedenem dodatku spremeniti kakršne koli pragove. Predlogi za nove razrede in/ali tipe projektov so podprti z informacijami o tem, kako bi morali projekti v okviru takega razreda/tipa izpolnjevati merila iz člena 2(b) tega sektorskega dogovora, pri čemer se upošteva metodologija iz Dodatka III.

Dodatek I

Sektorji obnovljivih virov energije

Naslednji sektorji obnovljivih virov energije so upravičeni do finančnih pogojev iz tega sektorskega dogovora pod pogojem, da se njihovi vplivi obravnavajo v skladu s priporočilom o skupnih pristopih na področju uradno podprtih izvoznih kreditov ter postopka skrbnega pregleda na področju okoljske in družbene odgovornosti (29) iz leta 2012 (kakor so ga naknadno spremenile članice delovne skupine OECD za izvozne kredite in kreditno jamstvo (ECG) ter kakor ga je sprejel Svet OECD):

| a) | vetrna energija (30); |
| --- | --- |

a)

vetrna energija (30);

| b) | geotermalna energija; |
| --- | --- |

b)

geotermalna energija;

| c) | energija plimovanja in energija morskih tokov; |
| --- | --- |

c)

energija plimovanja in energija morskih tokov;

| d) | energija valov; |
| --- | --- |

d)

energija valov;

| e) | osmozna energija; |
| --- | --- |

e)

osmozna energija;

| f) | fotovoltaična sončna energija; |
| --- | --- |

f)

fotovoltaična sončna energija;

| g) | sončna termalna energija; |
| --- | --- |

g)

sončna termalna energija;

| h) | oceanska termalna energija; |
| --- | --- |

h)

oceanska termalna energija;

| i) | bioenergija: ves trajnostni deponijski plin, plin iz naprav za čiščenje odplak, energija bioplina ali gorivo iz energetskih naprav za biomaso. „Biomasa“ pomeni biološko razgradljiv del proizvodov, odpadkov in ostankov v kmetijstvu (vključno s snovmi rastlinskega in živalskega izvora), gozdarstvu in povezanih panogah ter biološko razgradljiv del industrijskih in komunalnih odpadkov; |
| --- | --- |

i)

bioenergija: ves trajnostni deponijski plin, plin iz naprav za čiščenje odplak, energija bioplina ali gorivo iz energetskih naprav za biomaso. „Biomasa“ pomeni biološko razgradljiv del proizvodov, odpadkov in ostankov v kmetijstvu (vključno s snovmi rastlinskega in živalskega izvora), gozdarstvu in povezanih panogah ter biološko razgradljiv del industrijskih in komunalnih odpadkov;

| j) | hidroenergija; |
| --- | --- |

j)

hidroenergija;

| k) | energetska učinkovitost projektov v zvezi z obnovljivimi viri energije. |
| --- | --- |

k)

energetska učinkovitost projektov v zvezi z obnovljivimi viri energije.

Dodatek II

Sektorji na področju blažitve podnebnih sprememb

| Razred projekta | Opredelitev | Utemeljitev | Uporabljeni Standardi | Roki Odplačevanja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Razred Projekta A   Zajemanje in shranjevanje ogljikovega dioksida |
| TIP 1:
  elektrarne na fosilno gorivo z delujočim zajemanjem in shranjevanjem ogljikovega dioksida | Proces, ki vključuje ločevanje toka CO2 od emisij, ki izhajajo iz proizvodnje fosilnih goriv, in prevoza do območja shranjevanja za namene okolju neškodljivega in trajnega geološkega shranjevanja CO2. | Doseganje nizkih stopenj emisij ogljika za vire energije iz fosilnih goriv. | Intenzivnost ogljika doseže stopnjo največ 350 metričnih ton CO2 na GWh, odzračevanih v ozračje (31).
  ALI
  V primeru vseh projektov je potrebna stopnja zajemanja in shranjevanja, s katero bi se zmanjšale emisije ogljika obrata za 65 % ali več.
  ALI
  Stopnja zajemanja mora biti vsaj 85 % CO2, ki ga izpusti oprema, ki je vključena v vlogo za uradno podprte izvozne kredite. Stopnja 85 % velja pod običajnimi pogoji obratovanja. | 18 let |
| TIP 2:
  projekti v zvezi z zajemanjem in shranjevanjem ogljikovega dioksida kot taki | Proces, ki vključuje ločevanje CO2 od industrijskih virov ali virov pridobivanja energije in prevoza do območja shranjevanja za namene okolju neškodljivega i ALI CO2. | Bistveno zmanjšanje emisij ogljika iz obstoječih virov. | V primeru vseh projektov je potrebna stopnja zajemanja in shranjevanja, s katero bi se zmanjšale industrijske emisije ogljika ali emisije ogljika iz proizvodnje energije za 65 % ali več.
  in trajnega geološkega shranjevanja
  Stopnja zajemanja mora biti vsaj 85 % CO2, ki ga izpusti oprema, ki je vključena v vlogo za uradno podprte izvozne kredite. Stopnja 85 % velja pod običajnimi pogoji obratovanja. | 18 let |
| Projekta B   Nadomestitev fosilnih goriv razred |
| TIP 1:
  energija iz odpadkov | Enota, ki je namenjena proizvodnji energije s toplotno obdelavo (vključno z uplinjanjem) mešanega toka trdnih odpadkov. | Izravnava emisij toplogrednih plinov iz uporabe konvencionalne energije in zmanjšanje prihodnjih emisij toplogrednih plinov, kot je metan, ki bi običajno izhajale iz odpadkov. | V primeru parnega krožnega procesa mora biti učinkovitost pridobivanja energije kotla (ali parnega generatorja) vsaj 75 % na podlagi nizke kalorične vrednosti (LHV) (32).
  V primeru uplinjanja mora biti učinkovitost uplinjača vsaj 65 % LHV (33). | 15 let |
| TIP 2:
  hibridne elektrarne | Elektrarna, ki proizvaja električno energijo iz obnovljivega vira energije in vira fosilnega goriva. | Za izpolnitev zahteve glede razpoložljivosti obrata je za obdobja, ko energija iz obnovljivih virov ni na voljo ali ko ta energija ne zadostuje, potreben vir energije iz fosilnih goriv. Vir fosilnih goriv omogoča uporabo obnovljivih virov energije v hibridni elektrarni, kar prispeva k bistvenemu zmanjšanju v primerjavi s standardnim obratom na fosilna goriva. | Vzorec 1:
  ločena vira energije, in sicer obnovljivi viri energije in fosilno gorivo.
  Projekt mora biti zasnovan tako, da vsaj 50 % skupne letne proizvedene energije obrata izhaja iz obnovljivih virov energije.
  Vzorec 2:
  enoten vir energije, ki združuje obnovljive vire in fosilno gorivo. Projekt mora biti zasnovan tako, da vsaj 75 % proizvedene koristne energije izhaja iz obnovljivih virov energije. | 15 let |
| Razred Projekta C   Energetska Učinkovitost |
| TIP 1:
  projekti v zvezi s sočasno proizvodnjo toplote in energije | Sočasna proizvodnja več oblik energije (električne, mehanske in toplotne) v okviru enotnega celovitega sistema.
  Proizvodnja takega obrata vključuje električno ali mehansko energijo in toploto za komercialno industrijsko in/ali stanovanjsko uporabo. | Pri proizvodnji električne energije v konvencionalnih toplotnih elektrarnah se v obliki toplote izgubi do dve tretjini uporabljene primarne energije. Zato je lahko sočasna proizvodnja toplote in električne energije učinkovita možnost blažitve emisij toplogrednih plinov. Taka proizvodnja je mogoča pri vseh gorivih (vključno z biomaso in sončno toplotno energijo) in toplotnih napravah z močjo nekaj kW do kondenzacijskih parnih elektrarn z močjo 1 000 MW (34). | Skupna učinkovitost mora biti vsaj 75 % na podlagi nizke kurilne vrednosti (LHV) (35). | 15 let |
| TIP 2:
  daljinsko ogrevanje in/ali hlajenje | Omrežje, ki prenaša/distribuira toplotno energijo od proizvodne enote do končnih potrošnikov. | Izboljšanje učinkovitosti daljinskega ogrevanja z gradnjo cevovodov za paro in/ali toplo vodo z znatno toplotno učinkovitostjo, tako da se zmanjšajo izgube zaradi cevovodov in pretvornikov ter da se poveča izkoriščenost odpadne toplote.
  Daljinsko hlajenje je celostna tehnologija, ki lahko znatno prispeva k zmanjšanju emisij ogljikovega dioksida in onesnaževanja zraka ter večji varnosti oskrbe z energijo, npr. z zamenjavo posameznih klimatskih naprav. | Toplotna prevodnost daljinskih cevovodov mora biti manjša od 80 % zadevne toplotne prevodnosti, kot je zahtevana v evropskem standardu EN 253:2009 (pregled po posodobitvi tega standarda). | 15 let |

Razred projekta

Opredelitev

Utemeljitev

Uporabljeni Standardi

Roki Odplačevanja

Razred Projekta A   Zajemanje in shranjevanje ogljikovega dioksida

TIP 1:

elektrarne na fosilno gorivo z delujočim zajemanjem in shranjevanjem ogljikovega dioksida

Proces, ki vključuje ločevanje toka CO2 od emisij, ki izhajajo iz proizvodnje fosilnih goriv, in prevoza do območja shranjevanja za namene okolju neškodljivega in trajnega geološkega shranjevanja CO2.

Doseganje nizkih stopenj emisij ogljika za vire energije iz fosilnih goriv.

Intenzivnost ogljika doseže stopnjo največ 350 metričnih ton CO2 na GWh, odzračevanih v ozračje (31).

ALI

V primeru vseh projektov je potrebna stopnja zajemanja in shranjevanja, s katero bi se zmanjšale emisije ogljika obrata za 65 % ali več.

ALI

Stopnja zajemanja mora biti vsaj 85 % CO2, ki ga izpusti oprema, ki je vključena v vlogo za uradno podprte izvozne kredite. Stopnja 85 % velja pod običajnimi pogoji obratovanja.

18 let

TIP 2:

projekti v zvezi z zajemanjem in shranjevanjem ogljikovega dioksida kot taki

Proces, ki vključuje ločevanje CO2 od industrijskih virov ali virov pridobivanja energije in prevoza do območja shranjevanja za namene okolju neškodljivega i ALI CO2.

Bistveno zmanjšanje emisij ogljika iz obstoječih virov.

V primeru vseh projektov je potrebna stopnja zajemanja in shranjevanja, s katero bi se zmanjšale industrijske emisije ogljika ali emisije ogljika iz proizvodnje energije za 65 % ali več.

in trajnega geološkega shranjevanja

Stopnja zajemanja mora biti vsaj 85 % CO2, ki ga izpusti oprema, ki je vključena v vlogo za uradno podprte izvozne kredite. Stopnja 85 % velja pod običajnimi pogoji obratovanja.

18 let

Projekta B   Nadomestitev fosilnih goriv razred

TIP 1:

energija iz odpadkov

Enota, ki je namenjena proizvodnji energije s toplotno obdelavo (vključno z uplinjanjem) mešanega toka trdnih odpadkov.

Izravnava emisij toplogrednih plinov iz uporabe konvencionalne energije in zmanjšanje prihodnjih emisij toplogrednih plinov, kot je metan, ki bi običajno izhajale iz odpadkov.

V primeru parnega krožnega procesa mora biti učinkovitost pridobivanja energije kotla (ali parnega generatorja) vsaj 75 % na podlagi nizke kalorične vrednosti (LHV) (32).

V primeru uplinjanja mora biti učinkovitost uplinjača vsaj 65 % LHV (33).

15 let

TIP 2:

hibridne elektrarne

Elektrarna, ki proizvaja električno energijo iz obnovljivega vira energije in vira fosilnega goriva.

Za izpolnitev zahteve glede razpoložljivosti obrata je za obdobja, ko energija iz obnovljivih virov ni na voljo ali ko ta energija ne zadostuje, potreben vir energije iz fosilnih goriv. Vir fosilnih goriv omogoča uporabo obnovljivih virov energije v hibridni elektrarni, kar prispeva k bistvenemu zmanjšanju v primerjavi s standardnim obratom na fosilna goriva.

Vzorec 1:

ločena vira energije, in sicer obnovljivi viri energije in fosilno gorivo.

Projekt mora biti zasnovan tako, da vsaj 50 % skupne letne proizvedene energije obrata izhaja iz obnovljivih virov energije.

Vzorec 2:

enoten vir energije, ki združuje obnovljive vire in fosilno gorivo. Projekt mora biti zasnovan tako, da vsaj 75 % proizvedene koristne energije izhaja iz obnovljivih virov energije.

15 let

Razred Projekta C   Energetska Učinkovitost

TIP 1:

projekti v zvezi s sočasno proizvodnjo toplote in energije

Sočasna proizvodnja več oblik energije (električne, mehanske in toplotne) v okviru enotnega celovitega sistema.

Proizvodnja takega obrata vključuje električno ali mehansko energijo in toploto za komercialno industrijsko in/ali stanovanjsko uporabo.

Pri proizvodnji električne energije v konvencionalnih toplotnih elektrarnah se v obliki toplote izgubi do dve tretjini uporabljene primarne energije. Zato je lahko sočasna proizvodnja toplote in električne energije učinkovita možnost blažitve emisij toplogrednih plinov. Taka proizvodnja je mogoča pri vseh gorivih (vključno z biomaso in sončno toplotno energijo) in toplotnih napravah z močjo nekaj kW do kondenzacijskih parnih elektrarn z močjo 1 000 MW (34).

Skupna učinkovitost mora biti vsaj 75 % na podlagi nizke kurilne vrednosti (LHV) (35).

15 let

TIP 2:

daljinsko ogrevanje in/ali hlajenje

Omrežje, ki prenaša/distribuira toplotno energijo od proizvodne enote do končnih potrošnikov.

Izboljšanje učinkovitosti daljinskega ogrevanja z gradnjo cevovodov za paro in/ali toplo vodo z znatno toplotno učinkovitostjo, tako da se zmanjšajo izgube zaradi cevovodov in pretvornikov ter da se poveča izkoriščenost odpadne toplote.

Daljinsko hlajenje je celostna tehnologija, ki lahko znatno prispeva k zmanjšanju emisij ogljikovega dioksida in onesnaževanja zraka ter večji varnosti oskrbe z energijo, npr. z zamenjavo posameznih klimatskih naprav.

Toplotna prevodnost daljinskih cevovodov mora biti manjša od 80 % zadevne toplotne prevodnosti, kot je zahtevana v evropskem standardu EN 253:2009 (pregled po posodobitvi tega standarda).

15 let

Dodatek III

Metodologija, ki jo je treba uporabiti pri določanju upravičenosti sektorjev v zvezi s členom 2 tega sektorskega dogovora

Kadar udeleženke predlagajo, da se v Dodatek II tega sektorskega dogovora vključi dodaten razred ali tip projekta, morajo predložiti podroben opis predlaganega razreda ali tipa projekta in informacije o tem, v kolikšni meri ti projekti izpolnjujejo merila iz člena 2(b) tega sektorskega dogovora, pri čemer te informacije vključujejo:

| a) | oceno neposrednega prispevka razreda ali tipa projekta k blaženju podnebnih sprememb, vključno s primerjavo uspešnosti sektorja, na podlagi izmerljivih podatkov glede emisij ogljika ali ekvivalenta CO2 in/ali ob visoki energetski učinkovitosti, pri čemer se uporabijo konvencionalni in uveljavljeni novi tehnološki pristopi. Ta primerjava v vseh primerih temelji na kvantitativnih ukrepih, kot je zmanjšanje emisij na proizvedeno enoto; |
| --- | --- |

a)

oceno neposrednega prispevka razreda ali tipa projekta k blaženju podnebnih sprememb, vključno s primerjavo uspešnosti sektorja, na podlagi izmerljivih podatkov glede emisij ogljika ali ekvivalenta CO2 in/ali ob visoki energetski učinkovitosti, pri čemer se uporabijo konvencionalni in uveljavljeni novi tehnološki pristopi. Ta primerjava v vseh primerih temelji na kvantitativnih ukrepih, kot je zmanjšanje emisij na proizvedeno enoto;

| b) | opis tehničnih standardov in standardov zmogljivosti predlaganega razreda ali tipa projekta, vključno z informacijami o kakršnih koli pomembnih, obstoječih najboljših razpoložljivih tehnologijah (BAT). Če je to primerno, je v tem opisu pojasnjeno, zakaj pomeni tehnologija izboljšavo obstoječih BAT; |
| --- | --- |

b)

opis tehničnih standardov in standardov zmogljivosti predlaganega razreda ali tipa projekta, vključno z informacijami o kakršnih koli pomembnih, obstoječih najboljših razpoložljivih tehnologijah (BAT). Če je to primerno, je v tem opisu pojasnjeno, zakaj pomeni tehnologija izboljšavo obstoječih BAT;

| c) | opis finančnih ovir, povezanih s predlaganim razredom ali tipom projekta, vključno z vsemi finančnimi potrebami in tržnimi pogoji, ter opredelitev določb v okviru tega sektorskega dogovora, ki bodo predvidoma omogočile nadaljevanje teh projektov. |
| --- | --- |

c)

opis finančnih ovir, povezanih s predlaganim razredom ali tipom projekta, vključno z vsemi finančnimi potrebami in tržnimi pogoji, ter opredelitev določb v okviru tega sektorskega dogovora, ki bodo predvidoma omogočile nadaljevanje teh projektov.

Dodatek IV

Seznam opredelitev pojmov

Najboljše razpoložljive tehnologije: v skladu z opredelitvijo iz Direktive Sveta 96/61/ES (člen 2(11)) “najboljša razpoložljiva tehnologija” pomeni najbolj učinkovito in napredno stopnjo v razvoju dejavnosti in načinov obratovanja, ki kažejo praktično primernost posamezne tehnologije, na podlagi katere se načeloma določa mejna vrednost emisij za preprečevanje, in če to ni izvedljivo, zmanjševanje emisij na splošno ter vpliva na okolje kot celoto:

Toplogredni plini: toplogredni plini v skladu z opredelitvijo vključujejo ogljikov dioksid, metan, dušikov oksid, fluorirane ogljikovodike, perfluorirane ogljikovodike in žveplov heksafluorid.

Velik hidroenergetski projekt: v skladu z opredelitvijo Mednarodne komisije za velike jezove (ICOLD). ICOLD opredeljuje velik jez kot jez, ki od temeljev v višino meri 15 m ali več. Jezovi, ki so visoki od 5 m do 15 m in imajo zbiralnik s prostornino več kot 3 milijone m3, so prav tako razvrščeni kot veliki jezovi.

PRILOGA V

INFORMACIJE, KI JIH JE TREBA VKLJUČITI V OBVESTILA

Informacije, ki so navedene v oddelku I spodaj, se vključijo v vsako obvestilo, poslano na podlagi Sporazuma (vključno z njegovimi prilogami). Poleg tega se informacije iz oddelka II zagotovijo glede na posebno vrsto obvestila, kakor je primerno.

I.   INFORMACIJE, KI JIH JE TREBA VKLJUČITI V VSA OBVESTILA

a)   Osnovni podatki

| 1. | Država, ki pošilja obvestilo |
| --- | --- |

1.

Država, ki pošilja obvestilo

| 2. | Datum obvestila |
| --- | --- |

2.

Datum obvestila

| 3. | Ime organa/agencije, ki pošilja obvestilo |
| --- | --- |

3.

Ime organa/agencije, ki pošilja obvestilo

| 4. | Sklicna številka |
| --- | --- |

4.

Sklicna številka

| 5. | Izvorno obvestilo ali pregled prejšnjih obvestil (pomembna je sklicna številka) |
| --- | --- |

5.

Izvorno obvestilo ali pregled prejšnjih obvestil (pomembna je sklicna številka)

| 6. | Številka tranše (če je ustrezno) |
| --- | --- |

6.

Številka tranše (če je ustrezno)

| 7. | Sklicna številka kreditne linije (če je ustrezno) |
| --- | --- |

7.

Sklicna številka kreditne linije (če je ustrezno)

| 8. | Členi Sporazuma, v skladu s katerimi je bilo poslano obvestilo |
| --- | --- |

8.

Členi Sporazuma, v skladu s katerimi je bilo poslano obvestilo

| 9. | Sklicna številka obvestila, ki se mu prilagaja (če je ustrezno) |
| --- | --- |

9.

Sklicna številka obvestila, ki se mu prilagaja (če je ustrezno)

| 10. | Opis podpore, ki se ji prilagaja (če je ustrezno) |
| --- | --- |

10.

Opis podpore, ki se ji prilagaja (če je ustrezno)

| 11. | Namembna država |
| --- | --- |

11.

Namembna država

b)   Podatki o kupcu/posojilojemalcu/garantu

| 12. | Država kupca |
| --- | --- |

12.

Država kupca

| 13. | Ime kupca |
| --- | --- |

13.

Ime kupca

| 14. | Naslov kupca |
| --- | --- |

14.

Naslov kupca

| 15. | Status kupca |
| --- | --- |

15.

Status kupca

| 16. | Država posojilojemalca (če je drugačna od države kupca) |
| --- | --- |

16.

Država posojilojemalca (če je drugačna od države kupca)

| 17. | Ime posojilojemalca (če je drugačno od imena kupca) |
| --- | --- |

17.

Ime posojilojemalca (če je drugačno od imena kupca)

| 18. | Naslov posojilojemalca (če je drugačen od naslova kupca) |
| --- | --- |

18.

Naslov posojilojemalca (če je drugačen od naslova kupca)

| 19. | Status posojilojemalca (če je drugačen od statusa kupca) |
| --- | --- |

19.

Status posojilojemalca (če je drugačen od statusa kupca)

| 20. | Država garanta (če je ustrezno) |
| --- | --- |

20.

Država garanta (če je ustrezno)

| 21. | Ime garanta (če je ustrezno) |
| --- | --- |

21.

Ime garanta (če je ustrezno)

| 22. | Naslov garanta (če je ustrezno) |
| --- | --- |

22.

Naslov garanta (če je ustrezno)

| 23. | Status garanta (če je ustrezno) |
| --- | --- |

23.

Status garanta (če je ustrezno)

c)   Podatki o blagu in/ali storitvah, ki se izvažajo, ter projektu

| 24. | Opis blaga in/ali storitev, ki se izvažajo |
| --- | --- |

24.

Opis blaga in/ali storitev, ki se izvažajo

| 25. | Opis projekta (če je ustrezno) |
| --- | --- |

25.

Opis projekta (če je ustrezno)

| 26. | Lokacija projekta (če je ustrezno) |
| --- | --- |

26.

Lokacija projekta (če je ustrezno)

| 27. | Zaključni datum za predložitev ponudb (če je ustrezno) |
| --- | --- |

27.

Zaključni datum za predložitev ponudb (če je ustrezno)

| 28. | Datum izteka veljavnosti kreditne linije (če je ustrezno) |
| --- | --- |

28.

Datum izteka veljavnosti kreditne linije (če je ustrezno)

| 29. | Vrednost podprte(-ih) pogodb(-e) po dejanski vrednosti (za vse kreditne linije in transakcije projektnega financiranja ali za vsako prostovoljno posamezno transakcijo) ali v skladu z naslednjo lestvico v milijonih posebnih pravic črpanja (SDR):







  Kategorija | Od | Do |
| --- | --- | --- | --- |
| I: | 0 | 1 |
| II: | 1 | 2 |
| III: | 2 | 3 |
| IV: | 3 | 5 |
| V: | 5 | 7 |
| VI: | 7 | 10 |
| VII: | 10 | 20 |
| VIII: | 20 | 40 |
| IX: | 40 | 80 |
| X: | 80 | 120 |
| XI: | 120 | 160 |
| XII: | 160 | 200 |
| XIII: | 200 | 240 |
| XIV: | 240 | 280 |
| XV: | 280 | (36) |

29.

Vrednost podprte(-ih) pogodb(-e) po dejanski vrednosti (za vse kreditne linije in transakcije projektnega financiranja ali za vsako prostovoljno posamezno transakcijo) ali v skladu z naslednjo lestvico v milijonih posebnih pravic črpanja (SDR):

Kategorija

Od

Do

I:

0

1

II:

1

2

III:

2

3

IV:

3

5

V:

5

7

VI:

7

10

VII:

10

20

VIII:

20

40

IX:

40

80

X:

80

120

XI:

120

160

XII:

160

200

XIII:

200

240

XIV:

240

280

XV:

280

(36)

| 30. | Valuta pogodb(-e) |
| --- | --- |

30.

Valuta pogodb(-e)

d)   Finančni pogoji za uradno podporo za izvozne kredite

| 31. | Vrednost kredita; dejanska vrednost za obvestila o kreditnih linijah in transakcijah projektnega financiranja ali za vsako prostovoljno posamezno transakcijo ali v skladu z lestvico SDR |
| --- | --- |

31.

Vrednost kredita; dejanska vrednost za obvestila o kreditnih linijah in transakcijah projektnega financiranja ali za vsako prostovoljno posamezno transakcijo ali v skladu z lestvico SDR

| 32. | Valuta kredita |
| --- | --- |

32.

Valuta kredita

| 33. | Polog (odstotek skupne vrednosti podprtih pogodb) |
| --- | --- |

33.

Polog (odstotek skupne vrednosti podprtih pogodb)

| 34. | Lokalni stroški (odstotek skupne vrednosti podprtih pogodb) |
| --- | --- |

34.

Lokalni stroški (odstotek skupne vrednosti podprtih pogodb)

| 35. | Začetni datum kredita in sklicevanje na ustrezen pododstavek člena 10 |
| --- | --- |

35.

Začetni datum kredita in sklicevanje na ustrezen pododstavek člena 10

| 36. | Dolžina obdobja odplačevanja |
| --- | --- |

36.

Dolžina obdobja odplačevanja

| 37. | Osnova obrestne mere |
| --- | --- |

37.

Osnova obrestne mere

| 38. | Obrestna mera ali marža |
| --- | --- |

38.

Obrestna mera ali marža

II.   DODATNE INFORMACIJE, KI JIH JE TREBA PO POTREBI VKLJUČITI V OBVESTILA, POSLANA ZARADI POSEBNIH DOLOČB

a)   Sporazum, člen 14(d)(5)

| 1. | Način odplačevanja |
| --- | --- |

1.

Način odplačevanja

| 2. | Pogostost odplačevanja |
| --- | --- |

2.

Pogostost odplačevanja

| 3. | Časovni razmik med začetnim datumom kredita in prvim plačilom glavnice |
| --- | --- |

3.

Časovni razmik med začetnim datumom kredita in prvim plačilom glavnice

| 4. | Znesek kapitaliziranih obresti pred začetnim datumom kredita |
| --- | --- |

4.

Znesek kapitaliziranih obresti pred začetnim datumom kredita

| 5. | Tehtano povprečno obdobje odplačevanja |
| --- | --- |

5.

Tehtano povprečno obdobje odplačevanja

| 6. | Obrazložitev razlogov nezagotavljanja podpore v skladu z odstavki (a) do (c) člena 14 |
| --- | --- |

6.

Obrazložitev razlogov nezagotavljanja podpore v skladu z odstavki (a) do (c) člena 14

b)   Sporazum, členi 24, 27, 30 in 31

| 1. | Razvrstitev države dolžnika glede na njeno tveganje |
| --- | --- |

1.

Razvrstitev države dolžnika glede na njeno tveganje

| 2. | Izbrana kategorija tveganja kupca dolžnika |
| --- | --- |

2.

Izbrana kategorija tveganja kupca dolžnika

| 3. | Dolžina dobe odplačevanja |
| --- | --- |

3.

Dolžina dobe odplačevanja

| 4. | Odstotek kritja za politično tveganje (tveganje države) |
| --- | --- |

4.

Odstotek kritja za politično tveganje (tveganje države)

| 5. | Odstotek kritja za komercialno tveganje (kupca) |
| --- | --- |

5.

Odstotek kritja za komercialno tveganje (kupca)

| 6. | Kakovost kritja (tj. podstandardno, standardno, nadstandardno) |
| --- | --- |

6.

Kakovost kritja (tj. podstandardno, standardno, nadstandardno)

| 7. | MPR, ki temelji na razvrstitvi države dolžnika glede na njeno tveganje brez jamstva tretje strani, udeležbe multilateralnih/regionalnih institucij, zmanjšanja tveganja in/ali izboljšav kreditnega tveganja kupca |
| --- | --- |

7.

MPR, ki temelji na razvrstitvi države dolžnika glede na njeno tveganje brez jamstva tretje strani, udeležbe multilateralnih/regionalnih institucij, zmanjšanja tveganja in/ali izboljšav kreditnega tveganja kupca

| 8. | Veljavna MPR |
| --- | --- |

8.

Veljavna MPR

| 9. | Dejanska zaračunana premijska stopnja (izražena v obliki MPR kot odstotek glavnice) |
| --- | --- |

9.

Dejanska zaračunana premijska stopnja (izražena v obliki MPR kot odstotek glavnice)

c)   Sporazum, člen 24(c), tretja alinea

| 1. | Uporabljene referenčne vrednosti (glej Prilogo XIII). |
| --- | --- |

1.

Uporabljene referenčne vrednosti (glej Prilogo XIII).

d)   Sporazum, člen 24(e), prva alinea

| 1. | Razvrstitev države garanta glede na njeno tveganje |
| --- | --- |

1.

Razvrstitev države garanta glede na njeno tveganje

| 2. | Razvrstitev tveganja kupca, ki jo izbere garant |
| --- | --- |

2.

Razvrstitev tveganja kupca, ki jo izbere garant

| 3. | Potrditev, da so izpolnjena vsa merila iz Priloge VII |
| --- | --- |

3.

Potrditev, da so izpolnjena vsa merila iz Priloge VII

| 4. | Odstotek skupne vrednosti tveganja (tj. glavnica in obresti) krita z garancijo (tj. skupna ali delna vrednost) |
| --- | --- |

4.

Odstotek skupne vrednosti tveganja (tj. glavnica in obresti) krita z garancijo (tj. skupna ali delna vrednost)

| 5. | Navedba, ali obstaja kakršno koli finančno razmerje med garantom in dolžnikom |
| --- | --- |

5.

Navedba, ali obstaja kakršno koli finančno razmerje med garantom in dolžnikom

| 6. | Če obstaja razmerje med garantom in dolžnikom:






  — | vrsta razmerja (npr. matična družba–hčerinska družba, hčerinska družba–matična družba, skupno lastništvo); |
| --- | --- | --- |

6.

Če obstaja razmerje med garantom in dolžnikom:

—

vrsta razmerja (npr. matična družba–hčerinska družba, hčerinska družba–matična družba, skupno lastništvo);

| — | potrdilo, da je garant pravno in finančno neodvisen in lahko izpolni plačilno obveznost dolžnika; |
| --- | --- |

—

potrdilo, da je garant pravno in finančno neodvisen in lahko izpolni plačilno obveznost dolžnika;

| — | potrdilo, da dogodki, predpisi ali državno posredovanje v državi dolžnika ne bi vplivali na garanta |
| --- | --- |

—

potrdilo, da dogodki, predpisi ali državno posredovanje v državi dolžnika ne bi vplivali na garanta

e)   Sporazum, člen 27(e)

| 1. | Izbrana kategorija tveganja kupca dolžnika |
| --- | --- |

1.

Izbrana kategorija tveganja kupca dolžnika

| 2. | Bonitetna(-e) ocena(-e) v tuji valuti akreditirane bonitetne agencije |
| --- | --- |

2.

Bonitetna(-e) ocena(-e) v tuji valuti akreditirane bonitetne agencije

| 3. | Utemeljitev za kategorijo tveganja kupca, boljšo od bonitetne ocene akreditirane bonitetne agencije |
| --- | --- |

3.

Utemeljitev za kategorijo tveganja kupca, boljšo od bonitetne ocene akreditirane bonitetne agencije

f)   Sporazum, člen 30

| 1. | Uporabljene tehnike zmanjševanja tveganja države |
| --- | --- |

1.

Uporabljene tehnike zmanjševanja tveganja države

| 2. | Potrditev, da so izpolnjena merila iz Priloge VIII |
| --- | --- |

2.

Potrditev, da so izpolnjena merila iz Priloge VIII

| 3. | Za tehniko 1, veljavno razvrstitev držav glede na njihovo tveganje, ki izhaja iz uporabe tehnologije |
| --- | --- |

3.

Za tehniko 1, veljavno razvrstitev držav glede na njihovo tveganje, ki izhaja iz uporabe tehnologije

| 4. | Za tehniko 2:






  — | uporabljena lokalna valuta |
| --- | --- | --- |

4.

Za tehniko 2:

—

uporabljena lokalna valuta

| — | uporabljena vrednost LCF |
| --- | --- |

—

uporabljena vrednost LCF

g)   Sporazum, člen 31

| 1. | Uporabljene BRCE |
| --- | --- |

1.

Uporabljene BRCE

| 2. | Uporabljen CEF za posamezno kreditno izboljšavo |
| --- | --- |

2.

Uporabljen CEF za posamezno kreditno izboljšavo

| 3. | Skupni CEF, ki se bo uporabil |
| --- | --- |

3.

Skupni CEF, ki se bo uporabil

h)   Sporazum, člena 49 in 50

| 1. | Oblika vezane pomoči (t.j. razvojna pomoč ali predhodno mešani krediti ali mešano financiranje) |
| --- | --- |

1.

Oblika vezane pomoči (t.j. razvojna pomoč ali predhodno mešani krediti ali mešano financiranje)

| 2. | Skupna raven koncesivnosti financiranja z vezano in delno nevezano pomočjo, izračunana v skladu s členom 40 |
| --- | --- |

2.

Skupna raven koncesivnosti financiranja z vezano in delno nevezano pomočjo, izračunana v skladu s členom 40

| 3. | DDR, uporabljen za izračun ravni koncesivnosti |
| --- | --- |

3.

DDR, uporabljen za izračun ravni koncesivnosti

| 4. | Obravnavanje gotovinskih plačil pri izračunu ravni koncesivnosti |
| --- | --- |

4.

Obravnavanje gotovinskih plačil pri izračunu ravni koncesivnosti

| 5. | Omejitve uporabe kreditnih linij |
| --- | --- |

5.

Omejitve uporabe kreditnih linij

i)   Priloga II, člen 11

| 1. | Obsežen opis izvozne pogodbe, tj. nova jedrska elektrarna, modernizacija obstoječe jedrske elektrarne, dobava jedrskega goriva in bogatenje ali zagotovitev ravnanja z izrabljenim gorivom. |
| --- | --- |

1.

Obsežen opis izvozne pogodbe, tj. nova jedrska elektrarna, modernizacija obstoječe jedrske elektrarne, dobava jedrskega goriva in bogatenje ali zagotovitev ravnanja z izrabljenim gorivom.

| 2. | Odplačevanje glavnice in plačilo obresti v skladu s členom 3(a)(1), členom 3(a)(2) ali členom 3(c) Priloge II. |
| --- | --- |

2.

Odplačevanje glavnice in plačilo obresti v skladu s členom 3(a)(1), členom 3(a)(2) ali členom 3(c) Priloge II.

| 3. | Če je zagotovljena uradna podpora v skladu s členom 3(c) Priloge II, navedite:






  — | način odplačevanja, |
| --- | --- | --- |

3.

Če je zagotovljena uradna podpora v skladu s členom 3(c) Priloge II, navedite:

—

način odplačevanja,

| — | pogostost odplačevanja, |
| --- | --- |

—

pogostost odplačevanja,

| — | časovni razmik med začetnim datumom kredita in prvim plačilom glavnice, |
| --- | --- |

—

časovni razmik med začetnim datumom kredita in prvim plačilom glavnice,

| — | znesek kapitaliziranih obresti pred začetnim datumom kredita, |
| --- | --- |

—

znesek kapitaliziranih obresti pred začetnim datumom kredita,

| — | tehtano povprečno obdobje odplačevanja, |
| --- | --- |

—

tehtano povprečno obdobje odplačevanja,

| — | obrazložitev razlogov nezagotavljanja podpore v skladu s členom 3(a) in (b). |
| --- | --- |

—

obrazložitev razlogov nezagotavljanja podpore v skladu s členom 3(a) in (b).

| 4. | Najnižja uporabljena obrestna mera v skladu s členom 4 Priloge II. |
| --- | --- |

4.

Najnižja uporabljena obrestna mera v skladu s členom 4 Priloge II.

j)   Priloga IV, člen 9

| 1. | Izboljšan opis projekta:






  — | nov obrat na obnovljive vire energije in vodo ali modernizacija obstoječega obrata na obnovljive vire energije in vodo, vključno s posebnim sektorjem, kot je naveden v Dodatku I Priloge IV, ali |
| --- | --- | --- |

1.

Izboljšan opis projekta:

—

nov obrat na obnovljive vire energije in vodo ali modernizacija obstoječega obrata na obnovljive vire energije in vodo, vključno s posebnim sektorjem, kot je naveden v Dodatku I Priloge IV, ali

| — | v primeru hidroenergetskega projekta, ali gre za nov velik hidroenergetski projekt (kot je opredeljen v Dodatku IV Priloge IV), ali |
| --- | --- |

—

v primeru hidroenergetskega projekta, ali gre za nov velik hidroenergetski projekt (kot je opredeljen v Dodatku IV Priloge IV), ali

| — | za projekte, ki spadajo v razrede projekta iz Dodatka II Priloge IV, opis skladnosti projekta z merili podpore, kot je določeno v členu 2(b) Priloge IV. |
| --- | --- |

—

za projekte, ki spadajo v razrede projekta iz Dodatka II Priloge IV, opis skladnosti projekta z merili podpore, kot je določeno v členu 2(b) Priloge IV.

| 2. | Način odplačevanja glavnice in plačilo obresti v skladu s členom 5(a)(1), členom 5(a)(2) ali členom 5(c) Priloge IV. |
| --- | --- |

2.

Način odplačevanja glavnice in plačilo obresti v skladu s členom 5(a)(1), členom 5(a)(2) ali členom 5(c) Priloge IV.

| 3. | Če je zagotovljena uradna podpora v skladu s členom 5(c) Priloge IV, navedite:






  — | način odplačevanja, |
| --- | --- | --- |

3.

Če je zagotovljena uradna podpora v skladu s členom 5(c) Priloge IV, navedite:

—

način odplačevanja,

| — | pogostost odplačevanja, |
| --- | --- |

—

pogostost odplačevanja,

| — | časovni razmik med začetnim datumom kredita in prvim plačilom glavnice, |
| --- | --- |

—

časovni razmik med začetnim datumom kredita in prvim plačilom glavnice,

| — | znesek kapitaliziranih obresti pred začetnim datumom kredita, |
| --- | --- |

—

znesek kapitaliziranih obresti pred začetnim datumom kredita,

| — | tehtano povprečno obdobje odplačevanja, |
| --- | --- |

—

tehtano povprečno obdobje odplačevanja,

| — | obrazložitev razlogov nezagotavljanja podpore v skladu s členom 5(a) in (b). |
| --- | --- |

—

obrazložitev razlogov nezagotavljanja podpore v skladu s členom 5(a) in (b).

| 4. | Najnižja uporabljena obrestna mera v skladu s členom 6 Priloge IV. |
| --- | --- |

4.

Najnižja uporabljena obrestna mera v skladu s členom 6 Priloge IV.

k)   Priloga X, člen 5

| 1. | Pojasnilo, zakaj so določeni pogoji projektnega financiranja |
| --- | --- |

1.

Pojasnilo, zakaj so določeni pogoji projektnega financiranja

| 2. | Pogodbena vrednost glede na pogodbe na ključ, deleža podpogodb itd. |
| --- | --- |

2.

Pogodbena vrednost glede na pogodbe na ključ, deleža podpogodb itd.

| 3. | Izčrpen opis projekta |
| --- | --- |

3.

Izčrpen opis projekta

| 4. | Vrsta kritja, zagotovljenega pred začetnim datumom kredita |
| --- | --- |

4.

Vrsta kritja, zagotovljenega pred začetnim datumom kredita

| 5. | Odstotek kritja za politično tveganje pred začetnim datumom kredita |
| --- | --- |

5.

Odstotek kritja za politično tveganje pred začetnim datumom kredita

| 6. | Odstotek kritja za komercialno tveganje pred začetnim datumom kredita |
| --- | --- |

6.

Odstotek kritja za komercialno tveganje pred začetnim datumom kredita

| 7. | Vrsta kritja, zagotovljenega po začetnemu datumu kredita |
| --- | --- |

7.

Vrsta kritja, zagotovljenega po začetnemu datumu kredita

| 8. | Odstotek kritja za politično tveganje po začetnemu datumu kredita |
| --- | --- |

8.

Odstotek kritja za politično tveganje po začetnemu datumu kredita

| 9. | Odstotek kritja za komercialno tveganje po začetnemu datumu kredita |
| --- | --- |

9.

Odstotek kritja za komercialno tveganje po začetnemu datumu kredita

| 10. | Dolžina obdobja sestave (če je ustrezno) |
| --- | --- |

10.

Dolžina obdobja sestave (če je ustrezno)

| 11. | Dolžina dobe odplačevanja |
| --- | --- |

11.

Dolžina dobe odplačevanja

| 12. | Tehtano povprečno obdobje odplačevanja |
| --- | --- |

12.

Tehtano povprečno obdobje odplačevanja

| 13. | Način odplačevanja |
| --- | --- |

13.

Način odplačevanja

| 14. | Pogostost odplačevanja |
| --- | --- |

14.

Pogostost odplačevanja

| 15. | Časovni razmik med začetnim datumom kredita in prvim plačilom glavnice |
| --- | --- |

15.

Časovni razmik med začetnim datumom kredita in prvim plačilom glavnice

| 16. | Odstotek glavnice, odplačane do srednje točke kredita |
| --- | --- |

16.

Odstotek glavnice, odplačane do srednje točke kredita

| 17. | Znesek kapitaliziranih obresti pred začetnim datumom kredita |
| --- | --- |

17.

Znesek kapitaliziranih obresti pred začetnim datumom kredita

| 18. | Druge dajatve, ki jih je prejel ECA, npr. provizije za neizkoriščeni del odobrenega kredita (neobvezno, razen pri transakcijah s kupci v državah OECD z visokim dohodkom na prebivalca) |
| --- | --- |

18.

Druge dajatve, ki jih je prejel ECA, npr. provizije za neizkoriščeni del odobrenega kredita (neobvezno, razen pri transakcijah s kupci v državah OECD z visokim dohodkom na prebivalca)

| 19. | Premijska stopnja (neobvezno, razen pri projektih v državah OECD z visokim dohodkom na prebivalca) |
| --- | --- |

19.

Premijska stopnja (neobvezno, razen pri projektih v državah OECD z visokim dohodkom na prebivalca)

| 20. | Potrdilo (in pojasnilo, kjer je potrebno), da transakcija vključuje/je zanjo značilno:






  — | financiranje posamezne gospodarske enote, pri kateri je posojilodajalec prepričan, da lahko šteje denarne tokove in dohodke te enote za vir sredstev, iz katerih bo posojilo odplačano, premoženje te gospodarske enote pa za poroštvo za posojilo; |
| --- | --- | --- |

20.

Potrdilo (in pojasnilo, kjer je potrebno), da transakcija vključuje/je zanjo značilno:

—

financiranje posamezne gospodarske enote, pri kateri je posojilodajalec prepričan, da lahko šteje denarne tokove in dohodke te enote za vir sredstev, iz katerih bo posojilo odplačano, premoženje te gospodarske enote pa za poroštvo za posojilo;

| — | financiranje izvoznih transakcij s (pravno in gospodarsko) neodvisno projektno družbo, npr. družbo, specializirano za poseben namen, v zvezi z naložbenimi projekti, ki ustvarjajo lastne prihodke; |
| --- | --- |

—

financiranje izvoznih transakcij s (pravno in gospodarsko) neodvisno projektno družbo, npr. družbo, specializirano za poseben namen, v zvezi z naložbenimi projekti, ki ustvarjajo lastne prihodke;

| — | ustrezno deljeno tveganje med projektnimi partnerji, npr. zasebnimi ali posojilno sposobnimi javnimi delničarji, izvozniki, upniki, odjemalci, vključno z zadostnim lastnim kapitalom; |
| --- | --- |

—

ustrezno deljeno tveganje med projektnimi partnerji, npr. zasebnimi ali posojilno sposobnimi javnimi delničarji, izvozniki, upniki, odjemalci, vključno z zadostnim lastnim kapitalom;

| — | denarni tok projekta, ki je v celotni dobi odplačevanja zadosten za pokrivanje stroškov poslovanja in servisiranja dolga za zunanja sredstva; |
| --- | --- |

—

denarni tok projekta, ki je v celotni dobi odplačevanja zadosten za pokrivanje stroškov poslovanja in servisiranja dolga za zunanja sredstva;

| — | prioritetni odbitek stroškov poslovanja in servisiranja dolga od prihodkov projekta; |
| --- | --- |

—

prioritetni odbitek stroškov poslovanja in servisiranja dolga od prihodkov projekta;

| — | nedržavni kupec/posojilojemalec brez državne garancije vračila; |
| --- | --- |

—

nedržavni kupec/posojilojemalec brez državne garancije vračila;

| — | zavarovanje s premoženjskimi varščinami za prihodke/sredstva iz projekta, npr. odstopi, zastave, konto sredstva; |
| --- | --- |

—

zavarovanje s premoženjskimi varščinami za prihodke/sredstva iz projekta, npr. odstopi, zastave, konto sredstva;

| — | omejen dostop ali brez dostopa do sponzorjev delničarjev iz zasebnega sektorja ali sponzorjev projekta po njegovem zaključku. |
| --- | --- |

—

omejen dostop ali brez dostopa do sponzorjev delničarjev iz zasebnega sektorja ali sponzorjev projekta po njegovem zaključku.

l)   Priloga X, člen 5, za projekte v državah OECD z visokim dohodkom na prebivalca

| 1. | Skupen znesek sindiciranega posojila za projekt, vključno z uradnimi in zasebnimi posojilodajalci |
| --- | --- |

1.

Skupen znesek sindiciranega posojila za projekt, vključno z uradnimi in zasebnimi posojilodajalci

| 2. | Skupni znesek sindiciranega posojila zasebnih posojilodajalcev |
| --- | --- |

2.

Skupni znesek sindiciranega posojila zasebnih posojilodajalcev

| 3. | Odstotek sindiciranega posojila, ki ga zagotovijo udeleženke |
| --- | --- |

3.

Odstotek sindiciranega posojila, ki ga zagotovijo udeleženke

| 4. | Potrdilo, da:






  — | je glede udeležbe v sindiciranem posojilu z zasebnimi finančnimi ustanovami, ki ne prejemajo uradne podpore za izvozne kredite, udeleženka manjšinski partner s statusom pari passu ves čas trajanja kredita; |
| --- | --- | --- |

4.

Potrdilo, da:

—

je glede udeležbe v sindiciranem posojilu z zasebnimi finančnimi ustanovami, ki ne prejemajo uradne podpore za izvozne kredite, udeleženka manjšinski partner s statusom pari passu ves čas trajanja kredita;

| — | premijska stopnja iz točke (k) 19 zgoraj ne zniža razpoložljivega financiranja na zasebnem trgu in je sorazmerna z ustreznimi obrestnimi merami, ki jih zaračunavajo druge zasebne finančne institucije, ki sodelujejo pri sindiciranju. |
| --- | --- |

—

premijska stopnja iz točke (k) 19 zgoraj ne zniža razpoložljivega financiranja na zasebnem trgu in je sorazmerna z ustreznimi obrestnimi merami, ki jih zaračunavajo druge zasebne finančne institucije, ki sodelujejo pri sindiciranju.

PRILOGA VI

IZRAČUN NAJNIŽJIH PREMIJSKIH STOPENJ

Formula MPR

Formula za izračun veljavnih MPR (najnižjih premijskih stopenj) za izvozni kredit, ki vključuje dolžnika/garanta iz države, razvrščene v kategorijah tveganja države 1 do 7, je:

Formula

pri čemer je:

ai= koeficient deželnega tveganja v kategoriji tveganja države i (i = 1–7);

cin= koeficient tveganja kupca za kategorijo kupca n (n = SOV+, SOV / CCO, CC1 – CC5) v kategoriji tveganja države i (i = 1–7);

bi= konstanta za kategorijo tveganja države i (i = 1–7);

HOR= časovni horizont tveganja;

PCC= odstotek kritja za komercialno tveganje (kupca);

PCP= odstotek kritja za politično tveganje (tveganje države);

CEF= dejavnik kreditne izboljšave;

QPFi= dejavnik kakovosti produkta v kategoriji tveganja države i (i = 1–7);

PCFi= dejavnik odstotka kritja v kategoriji tveganja države i (i = 1–7);

BTSF= dejavnik „manjše tveganje od tveganja državnih posojilojemalcev“;

LCF= dejavnik lokalne valute.

Veljavna razvrstitev države glede na njeno tveganje

Veljavna razvrstitev države glede na njeno tveganje je določena v skladu s členom 24(e), ki s tem določa koeficient tveganja države (ai) in konstanto (bi), pridobljena iz naslednje razpredelnice:

| | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| a | 0,090 | 0,200 | 0,350 | 0,550 | 0,740 | 0,900 | 1,100 |
| b | 0,350 | 0,350 | 0,350 | 0,350 | 0,750 | 1,200 | 1,800 |

1

2

3

4

5

6

7

a

0,090

0,200

0,350

0,550

0,740

0,900

1,100

b

0,350

0,350

0,350

0,350

0,750

1,200

1,800

Izbor ustrezne kategorije tveganja kupca

Ustrezna kategorija tveganja kupca se izbere iz naslednje razpredelnice, ki vključuje kombinacije opredeljenih kategorij tveganja države in kupca ter dogovorjeno skladnost med kategorijami tveganja kupca CC1–CC5 in razvrstitvami akreditiranih bonitetnih agencij. Za olajšanje razvrščanja dolžnikov (in garantov) so bili določeni kvalitativni opisi posamezne kategorije tveganja kupca (SOV+ do CC5), ki so na voljo v Prilogi XII.

| Kategorija tveganja države |
| --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| SOV+ | SOV+ | SOV+ | SOV+ | SOV+ | SOV+ | SOV+ |
| SOV/CC0 | SOV/CC0 | SOV/CC0 | SOV/CC0 | SOV/CC0 | SOV/CC0 | SOV/CC0 |
| CC1 AAA do AA– | CC1 A+ do A– | CC1 BBB + do BBB– | CC1 BB+ do BB | CC1 BB– | CC1 B+ | CC1 B |
| CC2 A+ do A– | CC2 BBB + do BBB– | CC2 BB+ do BB– | CC2 BB– | CC2 B+ | CC2 B | CC2 B– ali slabše |
| CC3 BBB + do BBB– | CC3 BB+ do BB | CC3 BB– | CC3 B+ | CC3 B | CC3 B– ali slabše | |
| CC4 BB+ do BB | CC4 BB– | CC4 B+ | CC4 B | CC4 B– ali slabše | | |
| CC5 B– ali slabše | CC5 B+ ali slabše | CC5 B ali slabše | CC5 B– ali slabše | | | |

Kategorija tveganja države

1

2

3

4

5

6

7

SOV+

SOV+

SOV+

SOV+

SOV+

SOV+

SOV+

SOV/CC0

SOV/CC0

SOV/CC0

SOV/CC0

SOV/CC0

SOV/CC0

SOV/CC0

CC1 AAA do AA–

CC1 A+ do A–

CC1 BBB + do BBB–

CC1 BB+ do BB

CC1 BB–

CC1 B+

CC1 B

CC2 A+ do A–

CC2 BBB + do BBB–

CC2 BB+ do BB–

CC2 BB–

CC2 B+

CC2 B

CC2 B– ali slabše

CC3 BBB + do BBB–

CC3 BB+ do BB

CC3 BB–

CC3 B+

CC3 B

CC3 B– ali slabše

CC4 BB+ do BB

CC4 BB–

CC4 B+

CC4 B

CC4 B– ali slabše

CC5 B– ali slabše

CC5 B+ ali slabše

CC5 B ali slabše

CC5 B– ali slabše

Na podlagi izbrane kategorije tveganja kupca skupaj z veljavno kategorijo tveganja države je določen koeficient tveganja kupca (cin), ki je pridobljen iz naslednje preglednice:

| Kategorija tveganja kupca | Kategorija tveganja države |
| --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| SOV+ | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 |
| SOV/CC0 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 |
| CC1 | 0,110 | 0,120 | 0,110 | 0,100 | 0,100 | 0,100 | 0,125 |
| CC2 | 0,200 | 0,212 | 0,223 | 0,234 | 0,246 | 0,258 | 0,271 |
| CC3 | 0,270 | 0,320 | 0,320 | 0,350 | 0,380 | 0,480 | n. r. |
| CC4 | 0,405 | 0,459 | 0,495 | 0,540 | 0,621 | n. r. | n. r. |
| CC5 | 0,630 | 0,675 | 0,720 | 0,810 | n. r. | n. r. | n. r. |

Kategorija tveganja kupca

Kategorija tveganja države

1

2

3

4

5

6

7

SOV+

0,000

0,000

0,000

0,000

0,000

0,000

0,000

SOV/CC0

0,000

0,000

0,000

0,000

0,000

0,000

0,000

CC1

0,110

0,120

0,110

0,100

0,100

0,100

0,125

CC2

0,200

0,212

0,223

0,234

0,246

0,258

0,271

CC3

0,270

0,320

0,320

0,350

0,380

0,480

n. r.

CC4

0,405

0,459

0,495

0,540

0,621

n. r.

n. r.

CC5

0,630

0,675

0,720

0,810

n. r.

n. r.

n. r.

Časovni horizont tveganja (HOR)

Časovni horizont tveganja (HOR) se izračuna na naslednji način:

| | Za standardne načine odplačevanja (tj. enaka polletna odplačila glavnice):

  . |
| --- | --- |

Za standardne načine odplačevanja (tj. enaka polletna odplačila glavnice):

Formula.

| | Za nestandardne načine odplačevanja: |
| --- | --- |

Za nestandardne načine odplačevanja:

Formula

V navedenih formulah so enote, uporabljene za merjenje časa, leta.

Odstotek kritja za komercialno tveganje (kupca) (PCC) in za politično tveganje (tveganje države) (PCP)

Odstotka kritja (PCC in PCP) sta v formuli MPR izražena v decimalni vrednosti (tj. 95 odstotkov je izraženih kot 0,95).

Izboljšave kreditnega tveganja kupca

Vrednost dejavnika kreditne izboljšave (CEF) je za vsako transakcijo, za katero ne velja nobena izboljšava kreditnega tveganja kupca, enaka nič. Vrednost CEF za transakcije, za katere veljajo izboljšave kreditnega tveganja kupca, je določena v skladu s Prilogo VIII (v skladu z omejitvami iz člena 31(c)) Sporazuma in ne sme biti večja od 0,35.

Dejavnik kakovosti produkta (QPF)

QPF se pridobi iz naslednje razpredelnice:

| Kakovost produkta | Kategorija tveganja države |
| --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| Podstandardna | 0,9965 | 0,9935 | 0,9850 | 0,9825 | 0,9825 | 0,9800 | 0,9800 |
| Standardna | 1,0000 | 1,0000 | 1,0000 | 1,0000 | 1,0000 | 1,0000 | 1,0000 |
| Nadstandardna | 1,0035 | 1,0065 | 1,0150 | 1,0175 | 1,0175 | 1,0200 | 1,0200 |

Kakovost produkta

Kategorija tveganja države

1

2

3

4

5

6

7

Podstandardna

0,9965

0,9935

0,9850

0,9825

0,9825

0,9800

0,9800

Standardna

1,0000

1,0000

1,0000

1,0000

1,0000

1,0000

1,0000

Nadstandardna

1,0035

1,0065

1,0150

1,0175

1,0175

1,0200

1,0200

Dejavnik odstotka kritja (PCF)

PCF se določi na naslednji način:

| | Za (maks (PCC, PCP) ≤ 0,95, PCF = 1) |
| --- | --- |

Za (maks (PCC, PCP) ≤ 0,95, PCF = 1)

| | Za (maks (PCC, PCP) > 0,95, |
| --- | --- |

Za (maks (PCC, PCP) > 0,95, Formula

Koeficient odstotka kritja se pridobi iz naslednje preglednice:

| Kategorija tveganja države |
| --- |
| | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| Koeficient odstotka kritja | 0,00000 | 0,00337 | 0,00489 | 0,01639 | 0,03657 | 0,05878 | 0,08598 |

Kategorija tveganja države

1

2

3

4

5

6

7

Koeficient odstotka kritja

0,00000

0,00337

0,00489

0,01639

0,03657

0,05878

0,08598

Dejavnik „manjše tveganje od tveganja državnih posojilojemalcev“ (BTSF)

Če je dolžnik razvrščen v kategorijo tveganja kupca „manjše tveganje od tveganja državnih posojilojemalcev“ (SOV+), je BTSF = 0,9, sicer pa je BTSF = 1.

Dejavnik lokalne valute (LCF)

Pri transakcijah, pri katerih se uporablja zmanjšanje tveganja države v lokalni valuti, vrednost LCF ne sme preseči 0,2. Vrednost LCF za vse druge transakcije je enaka nič.

PRILOGA VII

MERILA IN POGOJI, KI UREJAJO UPORABO GARANCIJE VRAČILA TRETJE STRANI IN RAZVRŠČANJA MULTILATERALNIH ALI REGIONALNIH INSTITUCIJ

NAMEN

Ta priloga določa merila in pogoje, ki urejajo uporabo garancij vračila tretje strani, vključno z garancijo vračila razvrščene multilateralne ali regionalne institucije v skladu s členom 24(e) Sporazuma. Določa tudi merila, po katerih je treba oceniti multilateralne ali regionalne institucije, kadar se sprejema odločitev, ali je treba institucijo razvrstiti v skladu s členom 28 Sporazuma.

UPORABA

Primer 1:   Garancija za skupno vrednost tveganja

Če subjekt zagotovi jamstvo v obliki garancije vračila za skupno vrednost tveganja (tj. glavnica in obresti), velja za razvrstitev države glede na njeno tveganje in kategorijo tveganja kupca razvrstitev garanta, če so izpolnjena naslednja merila:

| — | garancija zajema ves čas trajanja kredita; |
| --- | --- |

—

garancija zajema ves čas trajanja kredita;

| — | garancija je nepreklicna, brezpogojna in na voljo na zahtevo; |
| --- | --- |

—

garancija je nepreklicna, brezpogojna in na voljo na zahtevo;

| — | garancija je pravno veljavna in jo je mogoče izvrševati na območju pristojnosti države garanta; |
| --- | --- |

—

garancija je pravno veljavna in jo je mogoče izvrševati na območju pristojnosti države garanta;

| — | garant je posojilno sposoben glede na velikost zajamčenega dolga; |
| --- | --- |

—

garant je posojilno sposoben glede na velikost zajamčenega dolga;

| — | za garanta veljajo monetarni nadzor in transferni predpisi države, v kateri se nahaja. |
| --- | --- |

—

za garanta veljajo monetarni nadzor in transferni predpisi države, v kateri se nahaja.

Za razvrščene multilateralne ali regionalne institucije, ki delujejo kot garanti, se uporabljajo naslednja merila:

| — | garancija zajema ves čas trajanja kredita; |
| --- | --- |

—

garancija zajema ves čas trajanja kredita;

| — | garancija je nepreklicna, brezpogojna in na voljo na zahtevo; |
| --- | --- |

—

garancija je nepreklicna, brezpogojna in na voljo na zahtevo;

| — | garant je pravno zavezan za celotni znesek kredita; |
| --- | --- |

—

garant je pravno zavezan za celotni znesek kredita;

| — | vračila se plačajo neposredno upniku. |
| --- | --- |

—

vračila se plačajo neposredno upniku.

Če je garant hčerinsko/matično podjetje zajamčenega subjekta, udeleženke za vsak primer posebej ugotovijo: (1) ali je ob upoštevanju razmerja med hčerinsko/matično družbo in stopnjo pravne obveznosti matične družbe hčerinska/matična družba pravno in finančno neodvisna in lahko izpolni svoje plačilne obveznosti; (2) ali lahko na hčerinsko/matično družbo vplivajo lokalni dogodki/predpisi ali državno posredovanje in (3) ali bi bila v primeru neizpolnjevanja obveznosti za to odgovorna glavna uprava.

Primer 2:   Garancija, ki je omejena na znesek

Če subjekt zagotovi jamstvo v obliki garancije vračila za omejen znesek tveganja (tj. glavnica in obresti), velja za razvrstitev države glede na njeno tveganje in kategorijo tveganja kupca razvrstitev garanta, in sicer za delež kredita, za katerega velja garancija, če so izpolnjena vsa merila iz primera 1.

Za nezajamčen delež velja za razvrstitev države glede na njeno tveganje in kategorijo tveganja kupca razvrstitev dolžnika.

Razvrstitev multilateralnih ali regionalnih institucij

Multilateralne in regionalne institucije se lahko razvrstijo, če je institucija na splošno izvzeta iz monetarnega nadzora in transfernih predpisov države, v kateri se nahaja. Take institucije se za vsak primer posebej razvrstijo v kategorije tveganja države od 0 do 7 v skladu z oceno tveganja vsakega primera posebej in ob upoštevanju, ali:

| — | je institucija zakonsko in finančno neodvisna; |
| --- | --- |

—

je institucija zakonsko in finančno neodvisna;

| — | vse premoženje institucije uživa imuniteto pred podržavljenjem ali zaplembo; |
| --- | --- |

—

vse premoženje institucije uživa imuniteto pred podržavljenjem ali zaplembo;

| — | ima institucija popolno svobodo glede prenosa in konverzije sredstev; |
| --- | --- |

—

ima institucija popolno svobodo glede prenosa in konverzije sredstev;

| — | za institucijo ne velja posredovanje vlade v državi, v kateri se nahaja; |
| --- | --- |

—

za institucijo ne velja posredovanje vlade v državi, v kateri se nahaja;

| — | institucija uživa davčno imuniteto, in |
| --- | --- |

—

institucija uživa davčno imuniteto, in

| — | morajo vse njene države članice zagotoviti dodatni kapital za izpolnjevanje obveznosti institucije. |
| --- | --- |

—

morajo vse njene države članice zagotoviti dodatni kapital za izpolnjevanje obveznosti institucije.

Pri tej oceni je treba v primerih neizpolnjevanja obveznosti kreditnih tveganj države v državi, v kateri se nahaja, ali v državi dolžnika upoštevati tudi plačilno evidenco iz preteklih let ter vse druge dejavnike, ki se med postopkom ocenjevanja zdijo primerni.

Seznam razvrščenih multilateralnih in regionalnih institucij ni zaključen, pri čemer lahko udeleženka imenuje institucijo za pregled v skladu z zgoraj navedenimi premisleki. Udeleženke objavijo razvrstitev multilateralnih in regionalnih organizacij.

PRILOGA VIII

MERILA IN POGOJI, KI UREJAJO UPORABO TEHNIK ZA ZMANJŠANJE TVEGANJA DRŽAVE IN IZBOLJŠAV KREDITNEGA TVEGANJA KUPCA

NAMEN

V tej prilogi so navedene podrobnosti o uporabi tehnik za zmanjšanje tveganja države iz člena 30(a) Sporazuma in izboljšav kreditnega tveganja kupca iz člena 31(a) Sporazuma, pri čemer te podrobnosti vključujejo merila, pogoje in posebne okoliščine, ki veljajo za njihovo uporabo, ter učinek na MPR.

TEHNIKE ZA ZMANJŠEVANJE TVEGANJA DRŽAVE

1.   
  Struktura prihodnjega pritoka iz tujine z založnim računom v tujini

Opredelitev:

Pisni dokument, kot je listina ali dokument o odstopu ali dogovor o skrbništvu, zapečaten in predložen tretji stranki, tj. osebi, ki ni stranka dokumenta, in je v posesti take tretje stranke, dokler niso izpolnjeni nekateri pogoji, potem pa ga ta stranka predloži drugi stranki za začetek veljavnosti. Če so ob upoštevanju dodatnih navedenih dejavnikov izpolnjena naslednja merila, se lahko s tako tehniko zmanjšajo ali odpravijo transferna tveganja, zlasti v višjih kategorijah tveganja države.

Merila:

Založni račun je povezan s prihodki delovanja projekta v tuji valuti, pri čemer tokove v založni račun ustvarja projekt sam in/ali druge izvozne terjatve v tujini.

Založni račun se nahaja v tujini, tj. zunaj države projekta, kjer so transferna ali druga tveganja države zelo omejena (tj. država je razvrščena v kategorijo 0).

Odprt mora biti v prvovrstni banki, ki ni neposredno ali posredno kontrolirana s strani dolžnika ali organov njegove države.

Poravnavanje obveznosti z računa mora biti zavarovano z dolgoročnimi ali drugimi ustreznimi pogodbami.

Kombinacija virov prihodkov (tj. ki jih ustvari projekt sam in/ali drugi viri) dolžnika, ki pritekajo na račun, je v trdni valuti, pri čemer je upravičeno pričakovati, da bo kolektivno zadostna za servisiranje dolga za ves čas trajanja kredita, hkrati pa jih mora zagotoviti ena ali več posojilno sposobnih tujih strank, ki se nahajajo v državah s tveganjem, ki je manjše od tveganja v državi, v kateri se nahaja projekt (tj. običajno so to države, razvrščene v kategorijo 0).

Dolžnik izda tujim strankam nepreklicno navodilo za vplačila neposredno na račun (tj. vplačila niso izvršena prek računa, ki ga nadzira dolžnik ali prek njegove države).

Sredstva na računu morajo zadoščati za vsaj šestmesečno servisiranje dolga. Če se v primeru projektnega financiranja uporabljajo fleksibilnejši roki odplačevanja, mora znesek na računu zadoščati za dejansko šestmesečno servisiranje dolga pod takim

fleksibilnimi pogoji, pri čemer se lahko ta znesek sčasoma spreminja, odvisno od profila servisiranja dolga.

| — | Dolžnik ima omejen dostop do računa (tj. le po plačilu servisiranja dolga). |
| --- | --- |

—

Dolžnik ima omejen dostop do računa (tj. le po plačilu servisiranja dolga).

| — | Prihodki na računu so pripisani posojilodajalcu kot neposrednemu upravičencu za ves čas trajanja kredita. |
| --- | --- |

—

Prihodki na računu so pripisani posojilodajalcu kot neposrednemu upravičencu za ves čas trajanja kredita.

| — | Za odprtje računa so bila prejeta vsa potrebna pravna dovoljenja lokalnih in vseh drugih pristojnih organov. |
| --- | --- |

—

Za odprtje računa so bila prejeta vsa potrebna pravna dovoljenja lokalnih in vseh drugih pristojnih organov.

| — | Založni račun in pogodbeni dogovori morajo biti brezpogojni in/ali nepreklicni ter/ali časovno neomejeni. |
| --- | --- |

—

Založni račun in pogodbeni dogovori morajo biti brezpogojni in/ali nepreklicni ter/ali časovno neomejeni.

Dodatni dejavniki, ki jih je treba upoštevati:

Tehnika se uporablja na podlagi upoštevanja zgornjih značilnosti za vsak primer posebej in, med drugim, glede na:

| — | državo, dolžnika (tj. javnega ali zasebnega), gospodarsko panogo, občutljivost glede vključenega blaga ali storitev, vključno z njihovo razpoložljivostjo za ves čas trajanja kredita, stranke; |
| --- | --- |

—

državo, dolžnika (tj. javnega ali zasebnega), gospodarsko panogo, občutljivost glede vključenega blaga ali storitev, vključno z njihovo razpoložljivostjo za ves čas trajanja kredita, stranke;

| — | pravne strukture, npr. ali je mehanizem zadostno neobčutljiv na vpliv dolžnika ali njegove države; |
| --- | --- |

—

pravne strukture, npr. ali je mehanizem zadostno neobčutljiv na vpliv dolžnika ali njegove države;

| — | stopnjo, do katere za tehniko še naprej velja posredovanje države, podaljšanje ali odpoved; |
| --- | --- |

—

stopnjo, do katere za tehniko še naprej velja posredovanje države, podaljšanje ali odpoved;

| — | ali je račun zadostno zaščiten pred tveganji, povezanimi s projektom; |
| --- | --- |

—

ali je račun zadostno zaščiten pred tveganji, povezanimi s projektom;

| — | znesek, ki bo pritekel na račun, in mehanizem za nadaljevanje ustreznega zagotavljanja; |
| --- | --- |

—

znesek, ki bo pritekel na račun, in mehanizem za nadaljevanje ustreznega zagotavljanja;

| — | položaj glede Pariškega kluba (npr. morebitno izvzetje); |
| --- | --- |

—

položaj glede Pariškega kluba (npr. morebitno izvzetje);

| — | morebitni vpliv tveganj države, razen transfernega tveganja; |
| --- | --- |

—

morebitni vpliv tveganj države, razen transfernega tveganja;

| — | zaščito pred tveganji države, v kateri se nahaja račun; |
| --- | --- |

—

zaščito pred tveganji države, v kateri se nahaja račun;

| — | pogodbe s strankami, vključno z njihovo naravo in trajanjem, ter |
| --- | --- |

—

pogodbe s strankami, vključno z njihovo naravo in trajanjem, ter

| — | skupni znesek pričakovanih tujih dohodkov glede na skupni znesek kredita. |
| --- | --- |

—

skupni znesek pričakovanih tujih dohodkov glede na skupni znesek kredita.

Učinek na MPR

Z uporabo te tehnike za zmanjševanje tveganja države se lahko pri veljavnem razvrščanju držav glede na tveganje za transakcije doseže izboljšanje za eno kategorijo, razen za transakcije iz kategorije tveganja države 1.

2.   
  Financiranje v lokalni valuti

Opredelitev:

Pogajanja o pogodbi in financiranju potekajo v konvertibilni in razpoložljivi lokalni valuti, razen v trdnih valutah, pri čemer se financiranje izvaja na lokalni ravni, da se izključi ali zmanjša transferno tveganje. Pojav prvih dveh kreditnih tveganj države načeloma ne bi vplival na primarne dolžniške obveznosti v lokalni valuti.

Merila:

| — | nadomestilo škode ali izplačilo zavarovalnine ECA ali plačilo neposrednemu posojilodajalcu se opravi v lokalni valuti; |
| --- | --- |

—

nadomestilo škode ali izplačilo zavarovalnine ECA ali plačilo neposrednemu posojilodajalcu se opravi v lokalni valuti;

| — | ECA običajno ni izpostavljen transfernemu tveganju; |
| --- | --- |

—

ECA običajno ni izpostavljen transfernemu tveganju;

| — | ob običajnem poteku dogodkov se ne zahteva, da se depoziti v lokalni valuti pretvorijo v trdno valuto; |
| --- | --- |

—

ob običajnem poteku dogodkov se ne zahteva, da se depoziti v lokalni valuti pretvorijo v trdno valuto;

| — | odplačila posojilojemalca, izvršena v njegovi domači valuti ter v njegovi državi, predstavljajo veljavno izpolnitev dolžniške obveznosti; |
| --- | --- |

—

odplačila posojilojemalca, izvršena v njegovi domači valuti ter v njegovi državi, predstavljajo veljavno izpolnitev dolžniške obveznosti;

| — | če je prihodek posojilojemalca v lokalni valuti, je posojilojemalec zaščiten pred neugodnimi nihanji menjalnega tečaja; |
| --- | --- |

—

če je prihodek posojilojemalca v lokalni valuti, je posojilojemalec zaščiten pred neugodnimi nihanji menjalnega tečaja;

| — | devizni predpisi v državi posojilojemalca ne smejo vplivati na posojilojemalčeve obveznosti odplačevanja, ki bi ostale v lokalni valuti. |
| --- | --- |

—

devizni predpisi v državi posojilojemalca ne smejo vplivati na posojilojemalčeve obveznosti odplačevanja, ki bi ostale v lokalni valuti.

Dodatni dejavniki, ki jih je treba upoštevati:

Tehnika se uporablja selektivno, in sicer pri konvertibilnih in transferabilnih valutah držav z zdravim gospodarstvom. Udeleženka ECA mora biti sposobna izpolnjevati svoje obveznosti izplačila zavarovalnine v svoji valuti, če lokalne valute potem, ko ECA prevzame obveznosti, ni več mogoče „transferirati“ ali „konvertirati“ (neposredni posojilodajalec bo temu vseeno izpostavljen).

Učinek na MPR

Z uporabo te tehnike za zmanjševanje tveganja se lahko doseže največ 20-odstotna diskontna stopnja za delež kreditnega tveganja države MPR (tj. vrednost dejavnika lokalne valute [LCF] je največ 2).

IZBOLJŠAVE KREDITNEGA TVEGANJA KUPCA

Naslednja preglednica vključuje opredelitve izboljšav kreditnega tveganja kupca, ki se lahko uporabljajo, skupaj z njihovim največjim vplivom na veljavne MPR z uporabo CEF v formuli MPR.

| Kreditna izboljšava | Opredelitev | Največji CEF |
| --- | --- | --- |
| Odstop pogodbenih iztržkov in terjatev | Če ima posojilojemalec sklenjene pogodbe z vplivnimi tujimi ali lokalnimi odjemalci, se s pravno izvršljivim odstopom pogodbe zagotovijo pravice do izvajanja pogodb posojilojemalca in/ali sprejemanje odločitev v okviru večjih pogodb namesto posojilojemalca po neizpolnjevanju obveznosti v zvezi s posojilom. Neposredni sporazum s tretjo stranko v transakciji (lokalno vladno agencijo pri transakciji v zvezi z rudarstvom ali energetiko) omogoča posojilodajalcem, da vladi predlagajo uveljavljanje pravnih sredstev za razlastitev ali drugo kršitev pogodbenih obveznosti, povezanih s transakcijo.
  Terjatve obstoječe družbe, ki deluje v težkih tržnih ali sektorskih razmerah, so lahko povezane s prodajo proizvodov družbe ali družb v stabilnejšem okolju. Terjatve se običajno izvršujejo v trdni valuti, vendar v zvezi z njimi ne sme biti sklenjeno posebno pogodbeno razmerje. Z odstopom teh terjatev bi se lahko zagotovila premoženjska varščina za račune posojilojemalca, tako da bi bili posojilodajalci prednostno obravnavani pri denarnih tokovih, ki jih ustvarijo posojilojemalci. | 0,10 |
| Zavarovanje s premoženjskimi varščinami | Nadzor nad premoženjem, razviden iz: (1) hipoteke na zelo premično in vredno premoženje in (2) lastnine, ki sama predstavlja celotno vrednost.
  Zavarovanje s premoženjskimi varščinami je mogoče razmeroma preprosto ponovno pridobiti, na primer lokomotivo, medicinsko opremo ali gradbeno opremo. Pri vrednotenju takega zavarovanja mora ECA upoštevati pravno izvršljivost izterjav. Z drugimi besedami, vrednost je večja, če so pravice iz zavarovanja na premoženju izpopolnjene v okviru veljavne pravne ureditve, in manjša, če pravna sposobnost za izterjavo premoženja ni zanesljiva. Natančna vrednost zavarovanja s premoženjskimi varščinami je določena glede na trg, pri čemer je zadevni „trg“ obsežnejši od lokalnega trga, ker je mogoče premoženje premestiti na območje druge pristojnosti. OPOMBA: Uporaba kreditne izboljšave zavarovanja s premoženjskimi varščinami velja za tveganje kupca, če je zavarovanje s premoženjskimi varščinami izvršeno znotraj države, v kateri je izvedena transakcija. | 0,25 |
| Fiksno premoženjsko zavarovanje | Fiksno premoženjsko zavarovanje je najpogosteje sestavni del opreme, ki je lahko omejen zaradi fizičnih lastnosti, na primer turbina ali stroj, ki je del tekočega traka. Namen in vrednost fiksnega premoženjskega zavarovanja je zagotoviti ECA večji finančni vzvod v zvezi z uporabo premoženja pri nadomestitvi izgub v primeru neizpolnjevanja obveznosti. Vrednost fiksnega premoženjskega zavarovanja se razlikuje glede na gospodarske, pravne, tržne in druge dejavnike. | 0,15 |
| Založni račun | Založni računi vključujejo račune rezerv za servisiranje dolga, ki služijo kot zavarovanje za posojilodajalce, ali druge oblike gotovinskih računov terjatev, ki služijo kot zavarovanje za posojilodajalce in s katerimi upravlja stranka, ki ni pod nadzorom kupca/dolžnika in si z njim ne deli skupnega lastništva. Znesek depozita je treba vložiti ali založiti vnaprej. Vrednost takega zavarovanja je skoraj vedno 100 % nominalnega zneska na takih gotovinskih računih. Omogoča večji nadzor nad uporabo gotovine in zagotavlja servisiranje dolga pred diskrecijsko porabo. OPOMBA: Uporaba kreditne izboljšave založnega računa velja za tveganje kupca, če je založni račun odprt znotraj države, v kateri je izvedena transakcija. Gotovinska varščina bistveno zmanjšuje tveganje neizpolnjevanja obveznosti v zvezi z zadevnimi obroki. | Založni račun kot odstotek kredita do največ 0,10 |

Kreditna izboljšava

Opredelitev

Največji CEF

Odstop pogodbenih iztržkov in terjatev

Če ima posojilojemalec sklenjene pogodbe z vplivnimi tujimi ali lokalnimi odjemalci, se s pravno izvršljivim odstopom pogodbe zagotovijo pravice do izvajanja pogodb posojilojemalca in/ali sprejemanje odločitev v okviru večjih pogodb namesto posojilojemalca po neizpolnjevanju obveznosti v zvezi s posojilom. Neposredni sporazum s tretjo stranko v transakciji (lokalno vladno agencijo pri transakciji v zvezi z rudarstvom ali energetiko) omogoča posojilodajalcem, da vladi predlagajo uveljavljanje pravnih sredstev za razlastitev ali drugo kršitev pogodbenih obveznosti, povezanih s transakcijo.

Terjatve obstoječe družbe, ki deluje v težkih tržnih ali sektorskih razmerah, so lahko povezane s prodajo proizvodov družbe ali družb v stabilnejšem okolju. Terjatve se običajno izvršujejo v trdni valuti, vendar v zvezi z njimi ne sme biti sklenjeno posebno pogodbeno razmerje. Z odstopom teh terjatev bi se lahko zagotovila premoženjska varščina za račune posojilojemalca, tako da bi bili posojilodajalci prednostno obravnavani pri denarnih tokovih, ki jih ustvarijo posojilojemalci.

0,10

Zavarovanje s premoženjskimi varščinami

Nadzor nad premoženjem, razviden iz: (1) hipoteke na zelo premično in vredno premoženje in (2) lastnine, ki sama predstavlja celotno vrednost.

Zavarovanje s premoženjskimi varščinami je mogoče razmeroma preprosto ponovno pridobiti, na primer lokomotivo, medicinsko opremo ali gradbeno opremo. Pri vrednotenju takega zavarovanja mora ECA upoštevati pravno izvršljivost izterjav. Z drugimi besedami, vrednost je večja, če so pravice iz zavarovanja na premoženju izpopolnjene v okviru veljavne pravne ureditve, in manjša, če pravna sposobnost za izterjavo premoženja ni zanesljiva. Natančna vrednost zavarovanja s premoženjskimi varščinami je določena glede na trg, pri čemer je zadevni „trg“ obsežnejši od lokalnega trga, ker je mogoče premoženje premestiti na območje druge pristojnosti. OPOMBA: Uporaba kreditne izboljšave zavarovanja s premoženjskimi varščinami velja za tveganje kupca, če je zavarovanje s premoženjskimi varščinami izvršeno znotraj države, v kateri je izvedena transakcija.

0,25

Fiksno premoženjsko zavarovanje

Fiksno premoženjsko zavarovanje je najpogosteje sestavni del opreme, ki je lahko omejen zaradi fizičnih lastnosti, na primer turbina ali stroj, ki je del tekočega traka. Namen in vrednost fiksnega premoženjskega zavarovanja je zagotoviti ECA večji finančni vzvod v zvezi z uporabo premoženja pri nadomestitvi izgub v primeru neizpolnjevanja obveznosti. Vrednost fiksnega premoženjskega zavarovanja se razlikuje glede na gospodarske, pravne, tržne in druge dejavnike.

0,15

Založni račun

Založni računi vključujejo račune rezerv za servisiranje dolga, ki služijo kot zavarovanje za posojilodajalce, ali druge oblike gotovinskih računov terjatev, ki služijo kot zavarovanje za posojilodajalce in s katerimi upravlja stranka, ki ni pod nadzorom kupca/dolžnika in si z njim ne deli skupnega lastništva. Znesek depozita je treba vložiti ali založiti vnaprej. Vrednost takega zavarovanja je skoraj vedno 100 % nominalnega zneska na takih gotovinskih računih. Omogoča večji nadzor nad uporabo gotovine in zagotavlja servisiranje dolga pred diskrecijsko porabo. OPOMBA: Uporaba kreditne izboljšave založnega računa velja za tveganje kupca, če je založni račun odprt znotraj države, v kateri je izvedena transakcija. Gotovinska varščina bistveno zmanjšuje tveganje neizpolnjevanja obveznosti v zvezi z zadevnimi obroki.

Založni račun kot odstotek kredita do največ 0,10

PRILOGA IX

KONTROLNI SEZNAM RAZVOJNE KAKOVOSTI

Kontrolni seznam razvojne kakovosti projektov, financiranih s pomočjo

V zadnjih letih je DAC razvil več meril, s katerimi naj bi zagotovil, da bodo projekti v državah v razvoju, ki se v celoti ali delno financirajo z uradno razvojno pomočjo (URP), prispevali k razvoju. Ta merila so zlasti vključena v:

| — | načelih DAC za ocenitev projekta (DAC Principles for Project Appraisal), 1988; |
| --- | --- |

—

načelih DAC za ocenitev projekta (DAC Principles for Project Appraisal), 1988;

| — | vodilnih načelih DAC za mešano financiranje ter vezano in delno nevezano uradno razvojno pomoč (DAC Guiding Principles for Associated Financing and Tied and Partially Untied Official Development Assistance), 1987 ter |
| --- | --- |

—

vodilnih načelih DAC za mešano financiranje ter vezano in delno nevezano uradno razvojno pomoč (DAC Guiding Principles for Associated Financing and Tied and Partially Untied Official Development Assistance), 1987 ter

| — | Kodeksu dobrega ravnanja pri naročanju za uradno razvojno pomoč (Good Procurement Practies for Official Development Assistance), 1986. |
| --- | --- |

—

Kodeksu dobrega ravnanja pri naročanju za uradno razvojno pomoč (Good Procurement Practies for Official Development Assistance), 1986.

SKLADNOST PROJEKTA S SPLOŠNIMI PREDNOSTNIMI NALOGAMI DRŽAVE PREJEMNICE NA PODROČJU NALOŽB (IZBIRA PROJEKTA)

Ali je projekt del naložbenih programov in programov javne porabe, ki so jih že odobrili osrednji finančni in načrtovalni organi države prejemnice?

(Navedite programski dokument, v katerem je naveden projekt, npr. program javnih naložb države prejemnice).

Ali projekt sofinancira mednarodna ustanova za financiranje razvoja?

Ali obstajajo dokazi, da je projekt preučila mednarodna ustanova za financiranje razvoja ali druga članica DAC in ga zavrnila zaradi nizke razvojne prednostne razvrstitve?

Ali je projekt iz zasebnega sektorja odobrila vlada države prejemnice?

Ali je projekt vključen v medvladni sporazum, ki zagotavlja širši razpon dejavnosti pomoči donatorja v državi prejemnici?

PRIPRAVA IN OCENITEV PROJEKTA

Ali je bil projekt pripravljen, oblikovan in ocenjen na podlagi standardov in meril, ki so na splošno skladni z načeli DAC za ocenitev projekta (DAC Principles for Project Appraisal – PPA)? Ustrezna načela se nanašajo na ocenitev projekta glede na:

| (a) | gospodarske vidike (odstavki 30 do 38 PPA); |
| --- | --- |

(a)

gospodarske vidike (odstavki 30 do 38 PPA);

| b) | tehnične vidike (odstavek 22 PPA); |
| --- | --- |

b)

tehnične vidike (odstavek 22 PPA);

| c) | finančne vidike (odstavki 23 do 29 PPA). |
| --- | --- |

c)

finančne vidike (odstavki 23 do 29 PPA).

Ali je bil pri projektu, ki ustvarja prihodek, še zlasti če ta prihodek ustvarja za konkurenčni trg, posebno ugoden element financiranja s pomočjo posredovan končnemu uporabniku sredstev (odstavek 25 PPA)?

| a) | Institucionalna presoja (odstavki 40 do 44 PPA). |
| --- | --- |

a)

Institucionalna presoja (odstavki 40 do 44 PPA).

| b) | Analiza socialnih vidikov ter porazdelitve stroškov in koristi (odstavki 47 do 57 PPA). |
| --- | --- |

b)

Analiza socialnih vidikov ter porazdelitve stroškov in koristi (odstavki 47 do 57 PPA).

| c) | Okoljska presoja (odstavki 55 do 57 PPA). |
| --- | --- |

c)

Okoljska presoja (odstavki 55 do 57 PPA).

POSTOPKI ODDAJE JAVNIH NAROČIL

Kateri izmed naslednjih načinov oddaje javnih naročil se bo uporabljal? (Za opredelitve glej načela, navedena v Kodeksu dobrega ravnanja pri naročanju za ODA.)

| a) | Mednarodni javni razpisi (načelo naročanja III in njegova Priloga 2: Minimalni pogoji za učinkovite mednarodne javne razpise). |
| --- | --- |

a)

Mednarodni javni razpisi (načelo naročanja III in njegova Priloga 2: Minimalni pogoji za učinkovite mednarodne javne razpise).

| b) | Nacionalni javni razpisi (načelo naročanja IV). |
| --- | --- |

b)

Nacionalni javni razpisi (načelo naročanja IV).

| c) | Neuradna konkurenca ali neposredna pogajanja (načelo naročanja V A ali B). |
| --- | --- |

c)

Neuradna konkurenca ali neposredna pogajanja (načelo naročanja V A ali B).

Ali je predvideno preverjanje cene in kakovosti dobav (odstavek 63 PPA)?

PRILOGA X

DOLOČBE IN POGOJI, KI SE UPORABLJAJO ZA TRANSAKCIJE PROJEKTNEGA FINANCIRANJA

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

1.   PODROČJE UPORABE

| a) | V tej prilogi so določeni pogoji, ki jih udeleženke lahko podprejo za transakcije projektnega financiranja, ki izpolnjujejo merila upravičenosti iz Dodatka 1. |
| --- | --- |

a)

V tej prilogi so določeni pogoji, ki jih udeleženke lahko podprejo za transakcije projektnega financiranja, ki izpolnjujejo merila upravičenosti iz Dodatka 1.

| b) | Če ta priloga ne vključuje ustrezne določbe, se uporabijo pogoji Sporazuma. |
| --- | --- |

b)

Če ta priloga ne vključuje ustrezne določbe, se uporabijo pogoji Sporazuma.

POGLAVJE II

Finančni pogoji
   (37)

2.   NAJDALJŠI ROKI ODPLAČEVANJA

Najdaljši rok odplačevanja je 14 let.

3.   ODPLAČEVANJE GLAVNICE IN PLAČILO OBRESTI

Glavnica izvoznega kredita se lahko odplačuje v neenakih obrokih, pri čemer se lahko glavnica in obresti plačajo v obrokih, ki so manj pogosti od polletnih obrokov, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

| a) | enkratno odplačilo glavnice ali vrsta plačil glavnice v šestmesečnem obdobju ne sme presegati 25 % glavnice kredita; |
| --- | --- |

a)

enkratno odplačilo glavnice ali vrsta plačil glavnice v šestmesečnem obdobju ne sme presegati 25 % glavnice kredita;

| b) | prvo vračilo glavnice se plača najpozneje 24 mesecev po začetnem datumu kredita, prav tako je treba v 24 mesecih po začetnem datumu kredita odplačati najmanj 2 % glavnice kredita; |
| --- | --- |

b)

prvo vračilo glavnice se plača najpozneje 24 mesecev po začetnem datumu kredita, prav tako je treba v 24 mesecih po začetnem datumu kredita odplačati najmanj 2 % glavnice kredita;

| c) | obresti se plačajo najmanj vsakih 12 mesecev, pri čemer mora biti prvo plačilo opravljeno najpozneje šest mesecev po začetnem datumu kredita; |
| --- | --- |

c)

obresti se plačajo najmanj vsakih 12 mesecev, pri čemer mora biti prvo plačilo opravljeno najpozneje šest mesecev po začetnem datumu kredita;

| d) | tehtano povprečno obdobje odplačevanja ne sme trajati več kot sedem let in tri mesece; |
| --- | --- |

d)

tehtano povprečno obdobje odplačevanja ne sme trajati več kot sedem let in tri mesece;

| e) | udeleženka pošlje predhodno obvestilo v skladu s členom 5 te priloge. |
| --- | --- |

e)

udeleženka pošlje predhodno obvestilo v skladu s členom 5 te priloge.

4.   NAJNIŽJE NESPREMENLJIVE OBRESTNE MERE

Če udeleženke zagotavljajo uradno finančno podporo za posojila s fiksno stopnjo, velja naslednje:

| a) | za roke odplačevanja do vključno 12 let udeleženke uporabijo ustrezno komercialno referenčno obrestno mero (CIRR), določeno v skladu s členom 20 Sporazuma; |
| --- | --- |

a)

za roke odplačevanja do vključno 12 let udeleženke uporabijo ustrezno komercialno referenčno obrestno mero (CIRR), določeno v skladu s členom 20 Sporazuma;

| b) | za roke odplačevanja, ki presegajo dvanajst let, se za vse valute uporablja dodatna dajatev 20 bazičnih točk nad CIRR. |
| --- | --- |

b)

za roke odplačevanja, ki presegajo dvanajst let, se za vse valute uporablja dodatna dajatev 20 bazičnih točk nad CIRR.

POGLAVJE III

POSTOPKI

5.   PREDHODNO OBVESTILO ZA TRANSAKCIJE PROJEKTNEGA FINANCIRANJA

Udeleženka najmanj deset koledarskih dni pred prevzemom kakršne koli obveznosti vse udeleženke obvesti, da namerava zagotoviti podporo v skladu s pogoji te priloge. Obvestilo se predloži v skladu s Prilogo V k Sporazumu. Če katera od udeleženk zahteva pojasnilo glede pogojev, ki bodo v tem obdobju podprti, udeleženka, ki pošlje obvestilo, počaka še dodatnih deset koledarskih dni, preden prevzame kakršno koli obveznost.

Dodatek 1

Merila upravičenosti za transakcije projektnega financiranja

I.   OSNOVNA MERILA

Transakcija vključuje/je zanjo značilno:

| a) | financiranje posamezne gospodarske enote, pri kateri je posojilodajalec prepričan, da lahko denarne tokove in dohodke te enote šteje za vir sredstev, iz katerih bo posojilo odplačano, premoženje te gospodarske enote pa za poroštvo za posojilo; |
| --- | --- |

a)

financiranje posamezne gospodarske enote, pri kateri je posojilodajalec prepričan, da lahko denarne tokove in dohodke te enote šteje za vir sredstev, iz katerih bo posojilo odplačano, premoženje te gospodarske enote pa za poroštvo za posojilo;

| b) | financiranje izvoznih transakcij s (pravno in gospodarsko) neodvisno projektno družbo, npr. družbo s posebnim namenom v zvezi z naložbenimi projekti, ki ustvarjajo lastne prihodke; |
| --- | --- |

b)

financiranje izvoznih transakcij s (pravno in gospodarsko) neodvisno projektno družbo, npr. družbo s posebnim namenom v zvezi z naložbenimi projekti, ki ustvarjajo lastne prihodke;

| c) | ustrezno delitev tveganja med projektnimi partnerji, npr. zasebnimi ali posojilno sposobnimi javnimi delničarji, izvozniki, upniki, odjemalci, vključno z zadostnim lastnim kapitalom; |
| --- | --- |

c)

ustrezno delitev tveganja med projektnimi partnerji, npr. zasebnimi ali posojilno sposobnimi javnimi delničarji, izvozniki, upniki, odjemalci, vključno z zadostnim lastnim kapitalom;

| d) | denarni tok projekta, ki je v celotni dobi odplačevanja zadosten za pokrivanje stroškov poslovanja in servisiranja dolga za zunanja sredstva; |
| --- | --- |

d)

denarni tok projekta, ki je v celotni dobi odplačevanja zadosten za pokrivanje stroškov poslovanja in servisiranja dolga za zunanja sredstva;

| e) | prioritetni odbitek stroškov poslovanja in servisiranja dolga od prihodkov projekta; |
| --- | --- |

e)

prioritetni odbitek stroškov poslovanja in servisiranja dolga od prihodkov projekta;

| f) | nedržavnega kupca/posojilojemalca brez državne garancije vračila (kar pa ne vključuje garancij za dobro izvedbo pogodbenih obveznosti, npr. pogodb o odjemu); |
| --- | --- |

f)

nedržavnega kupca/posojilojemalca brez državne garancije vračila (kar pa ne vključuje garancij za dobro izvedbo pogodbenih obveznosti, npr. pogodb o odjemu);

| g) | zavarovanje s premoženjskimi varščinami za prihodke/sredstva iz projekta, npr. odstopi, zastavljeno premoženje, konto sredstva; |
| --- | --- |

g)

zavarovanje s premoženjskimi varščinami za prihodke/sredstva iz projekta, npr. odstopi, zastavljeno premoženje, konto sredstva;

| (h) | omejen dostop ali brez dostopa do sponzorjev delničarjev iz zasebnega sektorja ali sponzorjev projekta po njegovem zaključku. |
| --- | --- |

(h)

omejen dostop ali brez dostopa do sponzorjev delničarjev iz zasebnega sektorja ali sponzorjev projekta po njegovem zaključku.

II.   DODATNA MERILA ZA TRANSAKCIJE PROJEKTNEGA FINANCIRANJA V DRŽAVAH OECD Z VISOKIM DOHODKOM NA PREBIVALCA

Transakcija vključuje/je zanjo značilno:

| a) | udeležbo v sindiciranem posojilu z zasebnimi finančnimi ustanovami, ki ne prejemajo uradne\ podpore za izvozne kredite, pri čemer:






  1) | je udeleženka manjšinski partner s statusom pari passu ves čas trajanja posojila in |
| --- | --- | --- |

a)

udeležbo v sindiciranem posojilu z zasebnimi finančnimi ustanovami, ki ne prejemajo uradne\ podpore za izvozne kredite, pri čemer:

1)

je udeleženka manjšinski partner s statusom pari passu ves čas trajanja posojila in

| 2) | uradna podpora za izvozne kredite, ki jo zagotovijo udeleženke, vključuje manj kot 50 % sindiciranja; |
| --- | --- |

2)

uradna podpora za izvozne kredite, ki jo zagotovijo udeleženke, vključuje manj kot 50 % sindiciranja;

| b) | premijske stopnje za vsako uradno podporo, ki ne znižajo razpoložljivega financiranja na zasebnem trgu in so sorazmerne z ustreznimi obrestnimi merami, ki jih zaračunavajo druge zasebne finančne institucije, ki sodelujejo pri sindiciranju. |
| --- | --- |

b)

premijske stopnje za vsako uradno podporo, ki ne znižajo razpoložljivega financiranja na zasebnem trgu in so sorazmerne z ustreznimi obrestnimi merami, ki jih zaračunavajo druge zasebne finančne institucije, ki sodelujejo pri sindiciranju.

PRILOGA XI

SEZNAM OPREDELITEV POJMOV

Za namen Sporazuma:

a)   obveznostå: vsaka izjava, v kateri koli obliki, s katero je državi prejemnici, kupcu, posojilojemalcu, izvozniku ali finančni instituciji sporočena pripravljenost ali namen zagotavljanja uradne podpore.

b)   poenoten posebni dogovor: dogovor med udeleženkami, da se za dano transakcijo ali v posebnih okoliščinah strinjajo o posebnih finančnih pogojih za uradno podporo. Pravila dogovorjenega poenotenega posebnega dogovora nadomestijo pravila Sporazuma samo za transakcijo ali v okoliščinah, določenih v poenotenem posebnem dogovoru.

c)   raven koncesivnosti vezane pomoči: pri nepovratnih sredstvih je raven koncesivnosti 100 %. Pri posojilih je raven koncesivnosti enaka razliki med nominalno vrednostjo posojila in diskontirano sedanjo vrednostjo prihodnjih plačil za servisiranje dolgov, ki jih mora opraviti posojilojemalec. Ta razlika je izražena kot odstotek nominalne vrednosti posojila.

d)   razgradnja: zaprtje ali razstavljanje jedrske elektrarne.

e)   pogodbena vrednost izvoza: skupni znesek, ki ga mora plačati kupec ali ga je treba plačati v njegovem imenu za blago in/ali storitve, ki se izvažajo, tj. brez lokalnih stroškov, kakor so opredeljeni v nadaljevanju. Pri lizingu ta vrednost izključuje delež lizinških plačil, ki je enak obrestim;

f)   končna obveznost: končna obveznost v zvezi s transakcijo izvoznega kredita (v obliki ene same transakcije ali kreditne linije) je prevzeta, ko se udeleženka z vzajemnim sporazumom ali enostranskim aktom zaveže, da bo natančno izpolnila finančne pogoje;

g)   začetna polnitev z gorivom: začetna polnitev z gorivom zajema le prvotno vgrajeno nuklearno jedro in dve naslednji ponovni polnitvi, ki skupaj predstavljata do dve tretjini nuklearnega jedra;

h)   subvencioniranje obrestnih mer: dogovor med vlado in bankami ali drugimi finančnimi institucijami, ki omogoča financiranje izvoza po nespremenljivi obrestni meri, ki je enaka ali višja od CIRR;

i)   kreditna linija: kakršen koli okvir za izvozne kredite, ki zajema vrsto transakcij, ki so lahko povezane z določenim projektom ali ne;

j)   lokalni stroški: izdatki za blago in storitve v državi kupca, ki so potrebni za izvedbo izvoznikove pogodbe ali za dokončanje projekta, katerega del je izvoznikova pogodba. Ti stroški ne vključujejo provizije, ki jo je treba plačati izvoznikovemu zastopniku v državi nakupa;

k)   čisto kritje: uradna podpora, ki jo zagotovi vlada ali je zagotovljena v njenem imenu, in sicer le z garancijo ali zavarovanjem izvoznih kreditov, tj. ki ne prejema uradne finančne podpore;

l)   rok odplačevanja: obdobje, ki se začne na začetni datum kredita, kot je določen v tej prilogi, in konča na pogodbeni datum končnega odplačila glavnice.

m)   začetni datum kredita:

| 1) | deli ali komponente (polizdelki), vključno s povezanimi storitvami: pri delih ali komponentah začetni datum kredita ni poznejši od dejanskega datuma ali povprečnega datuma, na katerega kupec prevzame blago (vključno s storitvami, če je primerno), pri storitvah pa datum, na katerega so računi predloženi stranki ali stranka prejme storitve; |
| --- | --- |

1)

deli ali komponente (polizdelki), vključno s povezanimi storitvami: pri delih ali komponentah začetni datum kredita ni poznejši od dejanskega datuma ali povprečnega datuma, na katerega kupec prevzame blago (vključno s storitvami, če je primerno), pri storitvah pa datum, na katerega so računi predloženi stranki ali stranka prejme storitve;

| 2) | kvaziinvesticijsko blago, vključno s povezanimi storitvami – stroji ali oprema, običajno z nizko vrednostjo na enoto, namenjeni uporabi v industrijskem postopku ali za proizvodno ali komercialno rabo: pri kvaziinvesticijskem blagu začetni datum kredita ni poznejši od dejanskega datuma ali povprečnega datuma, na katerega kupec prevzame blago, če pa je izvoznik odgovoren za usposobitev za zagon, je najpoznejši začetni datum kredita datum usposobitve za zagon, medtem ko je pri storitvah to datum, na katerega so računi predloženi stranki ali stranka prejme storitev. Pri pogodbi za dobavo storitev, po kateri je dobavitelj odgovoren za usposobitev za zagon, je najpoznejši začetni datum kredita datum usposobitve za zagon; |
| --- | --- |

2)

kvaziinvesticijsko blago, vključno s povezanimi storitvami – stroji ali oprema, običajno z nizko vrednostjo na enoto, namenjeni uporabi v industrijskem postopku ali za proizvodno ali komercialno rabo: pri kvaziinvesticijskem blagu začetni datum kredita ni poznejši od dejanskega datuma ali povprečnega datuma, na katerega kupec prevzame blago, če pa je izvoznik odgovoren za usposobitev za zagon, je najpoznejši začetni datum kredita datum usposobitve za zagon, medtem ko je pri storitvah to datum, na katerega so računi predloženi stranki ali stranka prejme storitev. Pri pogodbi za dobavo storitev, po kateri je dobavitelj odgovoren za usposobitev za zagon, je najpoznejši začetni datum kredita datum usposobitve za zagon;

| 3) | investicijsko blago in projektne storitve – stroji ali oprema visoke vrednosti, namenjeni uporabi v industrijskem postopku ali za proizvodno ali komercialno rabo: | Pri pogodbi za prodajo investicijskega blaga, ki je sestavljeno iz posameznih predmetov, ki so uporabni sami po sebi, je najpoznejši začetni datum kredita dejanski ali povprečni datum, na katerega kupec fizično prevzame blago. |
| --- | --- | --- |

3)

investicijsko blago in projektne storitve – stroji ali oprema visoke vrednosti, namenjeni uporabi v industrijskem postopku ali za proizvodno ali komercialno rabo:

Pri pogodbi za prodajo investicijskega blaga, ki je sestavljeno iz posameznih predmetov, ki so uporabni sami po sebi, je najpoznejši začetni datum kredita dejanski ali povprečni datum, na katerega kupec fizično prevzame blago.

| | Pri pogodbi za prodajo investicijske opreme za celoten obrat ali tovarno, pri čemer dobavitelj ni odgovoren za usposobitev za zagon, je najpoznejši začetni datum kredita datum, na katerega naj bi kupec fizično prevzel celotno opremo (razen nadomestnih delov), dobavljeno po pogodbi. |
| --- | --- |

Pri pogodbi za prodajo investicijske opreme za celoten obrat ali tovarno, pri čemer dobavitelj ni odgovoren za usposobitev za zagon, je najpoznejši začetni datum kredita datum, na katerega naj bi kupec fizično prevzel celotno opremo (razen nadomestnih delov), dobavljeno po pogodbi.

| | Če je izvoznik odgovoren za usposobitev za zagon, je najpoznejši začetni datum kredita datum usposobitve za zagon. |
| --- | --- |

Če je izvoznik odgovoren za usposobitev za zagon, je najpoznejši začetni datum kredita datum usposobitve za zagon.

| | Pri storitvah je najpoznejši začetni datum kredita datum, na katerega so računi predloženi stranki ali stranka prejme storitev. Pri pogodbi za opravljanje storitev, po kateri je dobavitelj odgovoren za usposobitev za zagon, je najpoznejši začetni datum kredita datum usposobitve za zagon; |
| --- | --- |

Pri storitvah je najpoznejši začetni datum kredita datum, na katerega so računi predloženi stranki ali stranka prejme storitev. Pri pogodbi za opravljanje storitev, po kateri je dobavitelj odgovoren za usposobitev za zagon, je najpoznejši začetni datum kredita datum usposobitve za zagon;

| 4) | celotni obrati ali tovarne – celotne proizvodne enote visoke vrednosti, ki zahtevajo uporabo investicijskega blaga: | Pri pogodbi za prodajo investicijske opreme za celoten obrat ali tovarne, pri čemer dobavitelj ni odgovoren za usposobitev za zagon, je najpoznejši začetni datum kredita datum, na katerega kupec fizično prevzame celotno opremo (razen nadomestnih delov), dobavljeno po pogodbi. |
| --- | --- | --- |

4)

celotni obrati ali tovarne – celotne proizvodne enote visoke vrednosti, ki zahtevajo uporabo investicijskega blaga:

Pri pogodbi za prodajo investicijske opreme za celoten obrat ali tovarne, pri čemer dobavitelj ni odgovoren za usposobitev za zagon, je najpoznejši začetni datum kredita datum, na katerega kupec fizično prevzame celotno opremo (razen nadomestnih delov), dobavljeno po pogodbi.

| | Pri gradbenih pogodbah, po katerih izvajalec ni odgovoren za usposobitev za zagon, je najpoznejši začetni datum kredita datum, na katerega je gradnja končana. |
| --- | --- |

Pri gradbenih pogodbah, po katerih izvajalec ni odgovoren za usposobitev za zagon, je najpoznejši začetni datum kredita datum, na katerega je gradnja končana.

| | Pri kakršni koli pogodbi, po kateri je dobavitelj ali izvajalec pogodbeno odgovoren za usposobitev za zagon, je najpoznejši začetni datum kredita datum, na katerega je dokončal namestitev ali gradnjo ter izvedel predhodne preskuse, s katerimi se zagotovi, da je obrat pripravljen za delovanje. To velja ne glede na to, ali se obrat takrat izroči kupcu v skladu s pogoji pogodbe, in ne glede na kakršno koli morebitno še naprej veljavno obveznost dobavitelja ali izvajalca (npr. za zagotavljanje učinkovitega delovanja ali usposabljanje lokalnega osebja). |
| --- | --- |

Pri kakršni koli pogodbi, po kateri je dobavitelj ali izvajalec pogodbeno odgovoren za usposobitev za zagon, je najpoznejši začetni datum kredita datum, na katerega je dokončal namestitev ali gradnjo ter izvedel predhodne preskuse, s katerimi se zagotovi, da je obrat pripravljen za delovanje. To velja ne glede na to, ali se obrat takrat izroči kupcu v skladu s pogoji pogodbe, in ne glede na kakršno koli morebitno še naprej veljavno obveznost dobavitelja ali izvajalca (npr. za zagotavljanje učinkovitega delovanja ali usposabljanje lokalnega osebja).

| | Če pogodba zajema ločeno izvajanje posameznih delov projekta, je najpoznejši začetni datum tudi začetni datum vsakega ločenega dela ali povprečni datum teh začetnih datumov. Če ima dobavitelj pogodbo, ki se sicer ne nanaša na celoten projekt, temveč na bistveni del projekta, pa je začetni datum lahko datum, ki ustreza projektu kot celoti. |
| --- | --- |

Če pogodba zajema ločeno izvajanje posameznih delov projekta, je najpoznejši začetni datum tudi začetni datum vsakega ločenega dela ali povprečni datum teh začetnih datumov. Če ima dobavitelj pogodbo, ki se sicer ne nanaša na celoten projekt, temveč na bistveni del projekta, pa je začetni datum lahko datum, ki ustreza projektu kot celoti.

| | Pri storitvah je najpoznejši začetni datum kredita datum, na katerega so računi predloženi stranki ali stranka prejme storitev. Pri pogodbi za opravljanje storitev, po kateri je dobavitelj odgovoren za usposobitev za zagon, je najpoznejši začetni datum kredita datum usposobitve za zagon; |
| --- | --- |

Pri storitvah je najpoznejši začetni datum kredita datum, na katerega so računi predloženi stranki ali stranka prejme storitev. Pri pogodbi za opravljanje storitev, po kateri je dobavitelj odgovoren za usposobitev za zagon, je najpoznejši začetni datum kredita datum usposobitve za zagon;

n)   vezana pomoč: je pomoč, ki je veljavno (pravno ali dejansko) vezana na nabavo blaga in/ali storitev iz države donatorke in/ali omejenega števila držav. Vključuje posojila, nepovratna sredstva ali s tem povezane mešane finančne pakete z ravnjo koncesivnosti, višjo od nič odstotkov.

Ta opredelitev se uporablja ne glede na to, ali se „vezava“ zagotovi s formalnim sporazumom ali s katero koli obliko neformalnega dogovora med državo prejemnico in državo donatorko ali če finančni paket vključuje sestavine s seznamov iz člena 31 Sporazuma, ki niso prosto in v celoti dostopni za financiranje nabave iz države prejemnice ter iz praktično vseh drugih držav v razvoju in udeleženk, ali zajema prakse, ki jih DAC ali udeleženke štejejo za enakovredne taki vezavi;

o)   nevezana pomoč: je pomoč, ki vključuje posojila ali nepovratna sredstva, katerih iztržek je v celoti in prosto na voljo za financiranje nabave iz katere koli države;

p)   tehtano povprečno obdobje odplačevanja: čas, ki je potreben za odplačilo polovice glavnice kredita. Izračuna se kot vsota obdobij (v letih) med začetnim datumom kredita in vsakim odplačilom glavnice, ponderirana z deležem odplačane glavnice ob vsakem datumu odplačila.

PRILOGA XII

KVALITATIVNI OPISI KATEGORIJ TVEGANJA KUPCA

Tveganje, manjše od tveganja državnih posojilojemalcev (SOV+)

Ta razvrstitev je izjemna. Subjekt, uvrščen v to kategorijo, ima izredno dober kreditni profil, na podlagi katerega je mogoče pričakovati, da bo v obdobju težav ali celo neizpolnjevanja obveznosti v zvezi z državnim dolgom izpolnil svoje plačilne obveznosti. Mednarodne bonitetne agencije objavljajo redna poročila, v katerih so navedene bonitetne ocene gospodarskih družb in nasprotnih strank, ki presegajo državne bonitetne ocene v tuji valuti. Udeleženke, ki predlagajo razvrstitev subjekta v kategorijo „manjše tveganje od tveganja državnih posojilojemalcev“, v podporo svojih priporočil navedejo te bonitetne ocene v zvezi z manjšim tveganjem od državnega, razen če je tveganje državnih posojilojemalcev na podlagi metodologije za oceno tveganja državnih posojilojemalcev opredeljeno kot znatno višje od tveganja države. Za razvrstitev v kategorijo „manjše tveganje od tveganja države gostiteljice“ mora za subjekt predvidoma veljati več ali običajno večina od naslednjih značilnosti ali enakovrednih značilnosti:

| — | dober kreditni profil; |
| --- | --- |

—

dober kreditni profil;

| — | znatni prihodki v tuji valuti glede na dolg v njegovi valuti; |
| --- | --- |

—

znatni prihodki v tuji valuti glede na dolg v njegovi valuti;

| — | proizvodne zmogljivosti in zmožnost ustvarjanja denarnih sredstev s strani hčerinskih podjetij ali na podlagi dejavnosti v tujini, zlasti tistih, ki imajo sedež v državah z visoko bonitetno oceno, tj. multinacionalne družbe; |
| --- | --- |

—

proizvodne zmogljivosti in zmožnost ustvarjanja denarnih sredstev s strani hčerinskih podjetij ali na podlagi dejavnosti v tujini, zlasti tistih, ki imajo sedež v državah z visoko bonitetno oceno, tj. multinacionalne družbe;

| — | tuj lastnik ali strateški partner, na katerega bi se bilo mogoče ob pomanjkanju uradnega jamstva zanesti kot na vir finančne podpore; |
| --- | --- |

—

tuj lastnik ali strateški partner, na katerega bi se bilo mogoče ob pomanjkanju uradnega jamstva zanesti kot na vir finančne podpore;

| — | preteklo prednostno obravnavanje subjekta s strani države, vključno z izključitvijo iz transfernih omejitev in omejitev v zvezi s konvertibilnostjo ter zahtev glede predaje v zvezi z iztržkom od izvoza, in ugodnejša davčna obravnava; |
| --- | --- |

—

preteklo prednostno obravnavanje subjekta s strani države, vključno z izključitvijo iz transfernih omejitev in omejitev v zvezi s konvertibilnostjo ter zahtev glede predaje v zvezi z iztržkom od izvoza, in ugodnejša davčna obravnava;

| — | potrjene kreditne linije mednarodnih bank z visoko bonitetno oceno, zlasti kreditne linije brez klavzule o bistvenem poslabšanju, ki bankam omogočajo, da v primeru krize državnega dolga ali drugih oblik tveganja prekličejo posojila, in |
| --- | --- |

—

potrjene kreditne linije mednarodnih bank z visoko bonitetno oceno, zlasti kreditne linije brez klavzule o bistvenem poslabšanju, ki bankam omogočajo, da v primeru krize državnega dolga ali drugih oblik tveganja prekličejo posojila, in

| — | sredstva v tujini, zlasti likvidna sredstva, pogosto zagotovljena na podlagi predpisov, ki izvoznikom omogočajo, da prestrežejo in ohranijo denarna sredstva v tujini, ki so na voljo za servisiranje dolga. |
| --- | --- |

—

sredstva v tujini, zlasti likvidna sredstva, pogosto zagotovljena na podlagi predpisov, ki izvoznikom omogočajo, da prestrežejo in ohranijo denarna sredstva v tujini, ki so na voljo za servisiranje dolga.

Kategorija tveganja kupca SOV+ se običajno ne uporablja za:

| — | subjekte in storitve v javni lasti, poddržavne subjekte, ki delujejo kot resorna ministrstva, regionalne vlade itd.; |
| --- | --- |

—

subjekte in storitve v javni lasti, poddržavne subjekte, ki delujejo kot resorna ministrstva, regionalne vlade itd.;

| — | finančne ustanove s sedežem v pristojnosti države in |
| --- | --- |

—

finančne ustanove s sedežem v pristojnosti države in

| — | subjekte, ki na domačem trgu prodajajo zlasti v lokalni valuti. |
| --- | --- |

—

subjekte, ki na domačem trgu prodajajo zlasti v lokalni valuti.

Tveganje državnih posojilojemalcev (SOV)

Državni dolžniki/garanti so subjekti, ki so izrecno pravno pooblaščeni za prevzem obveznosti plačila dolga v imenu države, običajno Ministrstvo za finance ali centralna banka (38). Za tveganje, ki je opisano kot tveganje državnih posojilojemalcev, velja naslednje:

| — | dolžnik/garant je pravno pooblaščen za prevzem obveznosti plačila dolga v imenu države, s čimer zagotavlja popolno zaupanje in kreditno sposobnost države, ter |
| --- | --- |

—

dolžnik/garant je pravno pooblaščen za prevzem obveznosti plačila dolga v imenu države, s čimer zagotavlja popolno zaupanje in kreditno sposobnost države, ter

| — | v primeru reprogramiranja tveganja državnih posojilojemalcev je zadevni dolg vključen v reprogramiranje in plačilne obveznosti, ki jih država pridobi z reprogramiranjem. |
| --- | --- |

—

v primeru reprogramiranja tveganja državnih posojilojemalcev je zadevni dolg vključen v reprogramiranje in plačilne obveznosti, ki jih država pridobi z reprogramiranjem.

Tveganje, enakovredno tveganju državnih posojilojemalcev (CC0): zelo dobra kreditna kvaliteta

Kategorija tveganja, ki je „enakovredno tveganju državnih posojilojemalcev“, zajema dva osnovna tipa dolžnikov/garantov:

| — | javni subjekti, v zvezi s katerimi je pri skrbnem pregledu poslovanja ugotovljeno, da uživa kupec popolno zaupanje in podporo države ali da je verjetnost državne podpore likvidnosti in plačilne sposobnosti zelo velika, tako v zvezi z morebitnimi izterjavami kot tudi v zvezi s tveganjem neizpolnjevanja obveznosti. Nedržavni javni subjekti, enakovredni državnim, bi vključevali tudi podjetja v državni lasti z monopolom ali skorajšnjim monopolom nad dejavnostmi v sektorju (npr. energija, nafta, plin); |
| --- | --- |

—

javni subjekti, v zvezi s katerimi je pri skrbnem pregledu poslovanja ugotovljeno, da uživa kupec popolno zaupanje in podporo države ali da je verjetnost državne podpore likvidnosti in plačilne sposobnosti zelo velika, tako v zvezi z morebitnimi izterjavami kot tudi v zvezi s tveganjem neizpolnjevanja obveznosti. Nedržavni javni subjekti, enakovredni državnim, bi vključevali tudi podjetja v državni lasti z monopolom ali skorajšnjim monopolom nad dejavnostmi v sektorju (npr. energija, nafta, plin);

| — | gospodarske družbe z izredno dobrim kreditnim profilom, katerih značilnosti v zvezi z morebitnim neizpolnjevanjem obveznosti in izterjavami kažejo, da je tveganje mogoče obravnavati kot enakovredno tveganju državnih posojilojemalcev. V to kategorijo bi se lahko uvrstila uspešna vodilna podjetja ali zelo pomembne banke, pri katerih je verjetnost državne podpore likvidnosti in plačilne sposobnosti velika. |
| --- | --- |

—

gospodarske družbe z izredno dobrim kreditnim profilom, katerih značilnosti v zvezi z morebitnim neizpolnjevanjem obveznosti in izterjavami kažejo, da je tveganje mogoče obravnavati kot enakovredno tveganju državnih posojilojemalcev. V to kategorijo bi se lahko uvrstila uspešna vodilna podjetja ali zelo pomembne banke, pri katerih je verjetnost državne podpore likvidnosti in plačilne sposobnosti velika.

Zelo dobra kreditna kvaliteta pomeni, da je tveganje prekinitve plačila predvidoma zanemarljivo in da je zmožnost odplačevanja subjekta zelo velika, pri čemer na to zmožnost verjetno ne bi vplivali predvidljivi dogodki. Kreditno kvaliteto običajno predstavlja kombinacija nekaterih (ali vseh) naslednjih značilnosti poslovnega in finančnega profila subjekta:

| — | izjemno dobro do zelo dobro ustvarjanje denarnih sredstev in dohodka; |
| --- | --- |

—

izjemno dobro do zelo dobro ustvarjanje denarnih sredstev in dohodka;

| — | izjemno dobre do zelo dobre ravni likvidnosti; |
| --- | --- |

—

izjemno dobre do zelo dobre ravni likvidnosti;

| — | izjemno nizek do zelo nizek finančni vzvod; |
| --- | --- |

—

izjemno nizek do zelo nizek finančni vzvod;

| — | odličen do zelo dober poslovni profil z dokazanimi in zelo dobrimi zmožnostmi upravljanja. |
| --- | --- |

—

odličen do zelo dober poslovni profil z dokazanimi in zelo dobrimi zmožnostmi upravljanja.

Za subjekt je značilna tudi visoka kakovost razkritja finančnih informacij in lastništva, razen če obstaja zelo velika verjetnost podpore s strani matičnega podjetja (ali države), katerega razvrstitev glede na tveganje kupca je enaka ali boljša od zadevne kategorije tveganja kupca.

Odvisno od razvrstitve države, v kateri ima dolžnik/garant sedež, bi akreditirane bonitetne agencije dolžnika/garanta, razvrščenega v kategorijo tveganja kupca CC0, verjetno ocenile med AAA (kategorija države 1) in B (kategorija države 7).

Zelo dobra kreditna kvaliteta (CC1)

Tveganje prekinitve plačil je predvidoma nizko ali zelo nizko. Zmožnost odplačevanja dolžnika/garanta je zelo velika, pri čemer na to zmožnost verjetno ne bi vplivali predvidljivi dogodki. Občutljivost dolžnika/garanta na škodljive učinke sprememb okoliščin in gospodarskih razmer je omejena ali zelo omejena. Kreditno kvaliteto običajno predstavlja kombinacija nekaterih (ali vseh) naslednjih značilnosti poslovnega in finančnega profila:

| — | zelo dobro do dobro ustvarjanje denarnih sredstev in dohodka; |
| --- | --- |

—

zelo dobro do dobro ustvarjanje denarnih sredstev in dohodka;

| — | zelo dobre do dobre ravni likvidnosti; |
| --- | --- |

—

zelo dobre do dobre ravni likvidnosti;

| — | zelo nizek do nizek finančni vzvod; |
| --- | --- |

—

zelo nizek do nizek finančni vzvod;

| — | zelo dober poslovni profil z dokazanimi zmožnostmi upravljanja in zelo dober poslovni profil. |
| --- | --- |

—

zelo dober poslovni profil z dokazanimi zmožnostmi upravljanja in zelo dober poslovni profil.

Za subjekt je značilna tudi visoka kakovost razkritja finančnih informacij in lastništva, razen če obstaja zelo velika verjetnost podpore s strani matičnega podjetja (ali države), katere razvrstitev glede na tveganje kupca je enaka ali boljša od zadevne kategorije tveganja kupca.

Odvisno od razvrstitve države, v kateri ima dolžnik/garant sedež, bi akreditirane bonitetne agencije dolžnika/garanta, razvrščenega v kategorijo tveganja kupca CC1, verjetno ocenile med AAA (kategorija države 1) in B (kategorija države 7).

Dobra do zmerno dobra kreditna kvaliteta, nadpovprečna (CC2)

Tveganje prekinitve plačil je predvidoma nizko. Zmožnost odplačevanja dolžnika/garanta je dobra do zmerno dobra, pri čemer na to zmožnost verjetno ne bi vplivali predvidljivi dogodki. Občutljivost dolžnika/garanta na škodljive učinke sprememb okoliščin in gospodarskih razmer je omejena. Kreditno kvaliteto običajno predstavlja kombinacija nekaterih (ali vseh) naslednjih značilnosti poslovnega in finančnega profila:

| — | dobro do zmerno dobro ustvarjanje denarnih sredstev in dohodka; |
| --- | --- |

—

dobro do zmerno dobro ustvarjanje denarnih sredstev in dohodka;

| — | dobre do zmerno dobre ravni likvidnosti; |
| --- | --- |

—

dobre do zmerno dobre ravni likvidnosti;

| — | nizek do zmerno nizek finančni vzvod; |
| --- | --- |

—

nizek do zmerno nizek finančni vzvod;

| — | zmerno dober poslovni profil z dokazanimi zmožnostmi upravljanja in zelo dober poslovni profil. |
| --- | --- |

—

zmerno dober poslovni profil z dokazanimi zmožnostmi upravljanja in zelo dober poslovni profil.

Za subjekt je značilna tudi visoka kakovost razkritja finančnih informacij in lastništva, razen če obstaja zelo velika verjetnost podpore s strani matičnega podjetja (ali države), katere razvrstitev glede na tveganje kupca je enaka ali boljša od zadevne kategorije tveganja kupca.

Odvisno od razvrstitve države, v kateri ima dolžnik/garant sedež, bi akreditirane bonitetne agencije dolžnika/garanta, razvrščenega v kategorijo tveganja kupca CC2, verjetno ocenile med A+ (kategorija države 1) in B– ali slabše (kategorija države 7).

Zmerna kreditna kvaliteta, povprečna (CC3)

Tveganje prekinitve plačil je predvidoma zmerno ali zmerno nizko. Zmožnost odplačevanja dolžnika/garanta je zmerna ali zmerno dobra. Možnost kreditnega tveganja izhaja iz soočanja dolžnika/garanta z velikimi stalnimi negotovostmi ali njegove izpostavljenosti škodljivim poslovnim, finančnim ali gospodarskim razmeram, zaradi katerih lahko postane nezmožen pravočasno izvesti plačila. Vendar so morda na voljo poslovne ali finančne alternative, ki omogočajo izpolnjevanje finančnih obveznosti. Kreditno kvaliteto običajno predstavlja kombinacija nekaterih (ali vseh) naslednjih značilnosti poslovnega in finančnega profila:

| — | zmerno dobro do zmerno ustvarjanje denarnih sredstev in dohodka; |
| --- | --- |

—

zmerno dobro do zmerno ustvarjanje denarnih sredstev in dohodka;

| — | zmerno dobre do zmerne ravni likvidnosti; |
| --- | --- |

—

zmerno dobre do zmerne ravni likvidnosti;

| — | zmerno nizek do zmeren finančni vzvod; |
| --- | --- |

—

zmerno nizek do zmeren finančni vzvod;

| — | zmeren poslovni profil z dokazanimi zmožnostmi upravljanja. |
| --- | --- |

—

zmeren poslovni profil z dokazanimi zmožnostmi upravljanja.

Za subjekt je značilna tudi zadostna kakovost razkritja finančnih informacij in lastništva, razen če obstaja zelo velika verjetnost podpore s strani matičnega podjetja (ali države), katere razvrstitev glede na tveganje kupca je enaka ali boljša od zadevne kategorije tveganja kupca.

Odvisno od razvrstitve države, v kateri ima dolžnik/garant sedež, bi akreditirane bonitetne agencije dolžnika/garanta, razvrščenega v kategorijo tveganja kupca CC3, verjetno ocenile med BBB+ (kategorija države 1) in B– ali slabše (kategorija države 6).

Zmerno slaba kreditna kvaliteta, podpovprečna (CC4)

Tveganje prekinitve plačil je predvidoma zmerno nizko. Zmožnost odplačevanja dolžnika/garanta je zmerna do zmerno slaba. Možnost kreditnega tveganja izhaja iz soočanja dolžnika/garanta z velikimi stalnimi negotovostmi ali njegove izpostavljenosti škodljivim poslovnim, finančnim ali gospodarskim razmeram, zaradi katerih lahko postane nezmožen pravočasno izvesti plačila. Vendar so morda na voljo poslovne ali finančne alternative, ki omogočajo izpolnjevanje finančnih obveznosti. Kreditno kvaliteto običajno predstavlja kombinacija nekaterih (ali vseh) naslednjih značilnosti poslovnega in finančnega profila:

| — | zmerno do zmerno slabo ustvarjanje denarnih sredstev in dohodka; |
| --- | --- |

—

zmerno do zmerno slabo ustvarjanje denarnih sredstev in dohodka;

| — | zmerne do zmerno slabe ravni likvidnosti; |
| --- | --- |

—

zmerne do zmerno slabe ravni likvidnosti;

| — | zmeren do zmerno visok finančni vzvod; |
| --- | --- |

—

zmeren do zmerno visok finančni vzvod;

| — | zmerno slab poslovni profil z omejenimi zmožnostmi upravljanja. |
| --- | --- |

—

zmerno slab poslovni profil z omejenimi zmožnostmi upravljanja.

Za subjekt je značilna tudi zadostna kakovost razkritja finančnih informacij in lastništva, razen če obstaja zelo velika verjetnost podpore s strani matičnega podjetja (ali države), katere razvrstitev glede na tveganje kupca je enaka ali boljša od zadevne kategorije tveganja kupca.

Odvisno od razvrstitve države, v kateri ima dolžnik/garant sedež, bi akreditirane bonitetne agencije dolžnika/garanta, razvrščenega v kategorijo tveganja kupca CC4, verjetno ocenile med BB+ (kategorija države 1) in B– ali slabše (kategorija države 5).

Slaba kreditna kvaliteta (CC5)

Tveganje prekinitve plačil je predvidoma visoko do zelo visoko. Zmožnost odplačevanja dolžnika/garanta je zmerno slaba do slaba. Dolžnik/garant je trenutno zmožen zagotavljati odplačevanje, vendar je meja varnosti še vedno omejena. Ker je zmožnost neprekinjenega plačevanja odvisna od trajnostnega, ugodnega poslovnega in gospodarskega okolja, lahko nastanejo težave pri plačevanju. Negativne poslovne, finančne ali gospodarske razmere bodo verjetno zmanjšale zmožnost ali pripravljenost odplačevanja. Kreditno kvaliteto običajno predstavlja kombinacija nekaterih (ali vseh) naslednjih značilnosti poslovnega in finančnega profila:

| — | zmerno slabo do slabo ali zelo slabo ustvarjanje denarnih sredstev in dohodka; |
| --- | --- |

—

zmerno slabo do slabo ali zelo slabo ustvarjanje denarnih sredstev in dohodka;

| — | zmerno slabe do slabe ravni likvidnosti; |
| --- | --- |

—

zmerno slabe do slabe ravni likvidnosti;

| — | zmerno visok do visok finančni vzvod; |
| --- | --- |

—

zmerno visok do visok finančni vzvod;

| — | slab poslovni profil z omejenimi zmožnostmi upravljanja ali brez zmožnosti upravljanja. |
| --- | --- |

—

slab poslovni profil z omejenimi zmožnostmi upravljanja ali brez zmožnosti upravljanja.

Za subjekt je značilna tudi nizka kakovost razkritja finančnih informacij in lastništva, razen če obstaja zelo velika verjetnost podpore s strani matičnega podjetja (ali države), katere razvrstitev glede na tveganje kupca je enaka ali boljša od zadevne kategorije tveganja kupca.

Odvisno od razvrstitve države, v kateri ima dolžnik/garant sedež, bi akreditirane bonitetne agencije dolžnika/garanta, razvrščenega v kategorijo tveganja kupca CC5, verjetno ocenile med BB– (kategorija države 1) in B– ali slabše (kategorija države 4).

PRILOGA XIII

TRŽNE REFERENČNE VREDNOSTI ZA TRANSAKCIJE V DRŽAVAH KATEGORIJE NIČ

Nekriti delež izvoznih kreditov ali del sindiciranega posojila, ki ga ne krije ECA

Cena, ki jo navedejo zasebne banke/ustanove za nekriti delež zadevnega izvoznega kredita (ali včasih kot del sindiciranega posojila, ki ga ne krije ECA), je lahko najboljša ustreznica kritja ECA. Oblikovanje cen v zvezi s temi nekritimi deli ali deli, ki jih ne krije ECA, se lahko uporabi le, če je zagotovljeno pod komercialnimi pogoji (to npr. ne vključuje deležev, financiranih s strani IFI).

Specifične podjetniške obveznice

Podjetniške obveznice odražajo specifično kreditno tveganje. Pri prilagajanju v zvezi s pogodbenimi značilnostmi ECA, kot so zapadlost, določitev valute in kakršne koli kreditne izboljšave, je potrebna previdnost. Če so uporabljene primarne podjetniške obveznice (tj. skupen donos ob izdaji) ali sekundarne podjetniške obveznice (tj. možnost prilagojenega razmika po ustrezni krivulji, ki je običajno zadevna krivulja valutne zamenjave), je treba najprej uporabiti podjetniške obveznice za dolžnika. Če te niso na voljo, je treba uporabiti primarne ali sekundarne podjetniške obveznice za primerljive posojilojemalce in primerljive transakcije.

Specifični posli kreditnih zamenjav

Posli kreditnih zamenjav so oblika zaščite pred neizpolnjevanjem obveznosti. Razmik poslov kreditnih zamenjav je znesek, ki ga v nekem obdobju plača kupec poslov kreditnih zamenjav kot odstotek nominalnega zneska glavnice, in je običajno izražen v bazičnih točkah. Kupec poslov kreditnih zamenjav dejansko kupi zavarovanje pred neizpolnjevanjem obveznosti, tako da v obdobju zamenjave ali do pojava kreditnega dogodka plačuje zneske prodajalcu poslov kreditnih zamenjav. Najprej je treba uporabiti krivuljo poslov kreditnih zamenjav za dolžnika. Če ta ni na voljo, je treba uporabiti krivulji poslov kreditnih zamenjav za primerljive posojilojemalce in primerljive transakcije.

Indeksirani posli kreditnih zamenjav

Indeksiran posel kreditne zamenjave je zbirka registriranih poslov kreditnih zamenjav za sektor industrije ali del sektorja ali za geografsko območje. Tako zbrani razmiki poslov kreditnih zamenjav odražajo kreditno tveganje določenega segmenta trga, ki ga indeks zajema. Pomembnejši je lahko v primerih, ko ni na voljo nobenega specifičnega posla kreditne zamenjave ali ko je trg specifičnih poslov kreditnih zamenjav nelikviden.

Referenčne vrednosti posojila

Primarne referenčne vrednosti posojila (tj. oblikovanje cen ob izdaji) ali sekundarne referenčne vrednosti posojila (tj. trenutni donos posojila, ki ga pričakuje finančna ustanova, ki odkupi posojilo od druge finančne ustanove). Znani morajo biti vsi stroški za primarne referenčne vrednosti posojila, da se lahko izračuna skupni donos. Če se uporabijo referenčne vrednosti posojila, je treba najprej uporabiti referenčne vrednosti posojila za dolžnika. Če te niso na voljo, je treba uporabiti referenčne vrednosti posojila za primerljive posojilojemalce in primerljive transakcije.

Krivulje tržnih referenčnih vrednosti

Krivulje tržnih referenčnih vrednosti odražajo kreditno tveganje celotnega sektorja ali razreda kupcev. Te tržne informacije so lahko pomembne, kadar ni na voljo specifičnih informacij. Na splošno je kakovost informacij, povezanih s temi trgi, odvisna od likvidnosti trgov. V vsakem primeru si je treba prizadevati za instrumente trga, ki zagotavljajo najboljše ujemanje v zvezi s pogodbenimi značilnostmi ECA kot so datum, bonitetna ocena, zapadlost in določitev valute.

Tehtani povprečni stroški finančnih sredstev

Na podlagi računovodskih izkazov kupca se morda lahko ocenijo tehtani povprečni stroški finančnih sredstev. Pri uporabi te metode je potrebna previdnost, da se zagotovi, da povprečni stroški finančnih sredstev podjetja odražajo dejanske pogoje, pod katerimi so bila finančna sredstva zagotovljena.

---

(1)  Kot je opredeljeno v členu 5 Konvencije OECD.

1

(2)  Letno določa Svetovna banka glede na BND na prebivalca.

2

(3)  Zahteva za predhodno uradno obvestilo iz tretje alinee člena 24(c) preneha veljati 31. decembra 2012.

3

(4)  V primeru jamstva tretje stranke; morata biti veljavna razvrstitev države glede na tveganje in kategorija kupca glede na tveganje povezani z istim subjektom, tj. z dolžnikom ali garantom.

4

(5)  Kot je opredeljeno v opombi 2.

5

(6)  Za upravne namene nekatere države, ki običajno ne prejemajo uradno podprtih izvoznih kreditov, niso razvrščene. Udeleženke lahko za nerazvrščene države uporabijo razvrstitev države glede na njihovo tveganje, ki se jim zdi primerna.

6

(7)  Pravila, povezana z razvrščanjem kupcev, je treba razumeti kot pravila za določanje najugodnejše razvrstitve, ki jo je mogoče uporabiti, npr. državni kupec je lahko razvrščen v manj ugodno razvrstitev kupcev glede na tveganje.

7

(8)  MPR, povezane s kategorijo tveganja kupca „manjše od tveganja državnih posojilojemalcev“ (SOV+), so 10 % nižje od MPR, povezanih s kategorijo tveganja državnega (CC0) kupca.

8

(9)  Sekretariat pripravi in posodablja seznam takih akreditiranih CRA.

9

(10)  Kadar je nedržavni posojilojemalec ocenjen bolje od ocene akreditirane CRA, je uradno obvestilo potrebno le, kadar je ocena tveganja kupcev ugodnejša od najugodnejših ocen CRA.

10

(11)  Ob upoštevanju tveganja kupca se razvrščene multilateralne in regionalne institucije razvrstijo v kategorijo tveganja kupca SOV/CC0.

11

(12)  Na podlagi letnega pregleda razvrstitve držav, ki ga izvede Svetovna banka, se za namen upravičenosti do vezane pomoči uporablja prag bruto nacionalnega dohodka na prebivalca (BND); tak prag je na voljo na spletni strani OECD (www.oecd.org/echanges/xcred).

12

(13)  Zahteva za predhodno uradno obvestilo iz tretje alinee člena 24(c), preneha veljati 31. decembra 2012.

13

(14)  V primerih, ko je kupec ranžirne postaje enak kupcu elektrarne in je sklenjena pogodba glede prvotne ranžirne postaje za navedeno elektrarno, pogoji za prvotno ranžirno postajo niso ugodnejši od pogojev za jedrsko elektrarno.

14

(15)  Velja člen 1(a)(1)

15

(16)  Velja člen 1(a)(2) do (4)

16

(17)  Kadar predlagana ocena tveganja kupca/posojilojemalca presega oceno tveganja države gostiteljice, se priloži pojasnilo.

17

(18)  Pri transakcijah s pogodbeno vrednostjo izvoza, nižjo od 5 milijonov USD, udeleženka, ki ne želi upoštevati postopka razvrstitve glede na tveganje iz členov 6 do 8 tega dodatka, uporabi razvrstitev glede na tveganje „8“ za kupca/posojilojemalca, ki je predmet transakcije, pri čemer pošlje obvestilo o transakciji v skladu s členom 24(a) tega sektorskega dogovora.

18

(19)  Pri transakcijah s pogodbeno vrednostjo izvoza, nižjo od 5 milijonov USD, velja rok petih delovnih dni.

19

(20)  Vključno z informacijami o morebitnem sodelovanju v takih transakcijah (zagotovljenimi ob ustreznem upoštevanju dolžnosti zaupnosti).

20

(21)  Vključno z informacijami o morebitnem sodelovanju v takih transakcijah (zagotovljenimi ob ustreznem upoštevanju dolžnosti zaupnosti).

21

(22)  Za namene tega vprašalnika „država“ pomeni državo, predlagano za vključitev na seznam Konvencije iz Cape Towna na podlagi oddelka 2 Dodatka II k ASU. Kadar je to ustrezno, je treba na ta vprašanja odgovoriti tudi ob upoštevanju zakonov določene „teritorialne enote“ države, v kateri ima ustrezen operater zrakoplova (ali drug ustrezen organ, kot je določeno v členu 35(b) Dodatka II) sedež, pri čemer za „nacionalno pravo“ velja, da vključuje sklic na ustrezno lokalno pravo.

22

(23)  Za namene tega vprašalnika se „nacionalna zakonodaja“ nanaša na celotno nacionalno zakonodajo države, ki med drugim vključuje ustavo in njene spremembe ter kakršne koli zvezne, državne in okrožne zakone ali predpise.

23

(24)  Na primer, da (i) pogodbe prevladajo nad drugimi zakoni zaradi ustavnega ali podobnega okvirnega prava v državi X ali (ii) ker je v državi X potrebna zakonodaja, ki je sprejeta izrecno za določitev prednosti Konvencije iz Cape Towna in/ali nadomestitev teh drugih zakonov, ali (iii) ker so Konvencija iz Cape Towna ali njeni izvedbeni zakonodajni akti (a) bolj specifični od drugih zakonov (lex specialis derogat legi generali) in/ali (b) sprejeti pozneje kot drugi zakoni (lex posterior derogat legi priori), pri čemer zaradi razloga (a) ali (b) prevladajo nad takimi drugimi zakoni.

24

lex specialis derogat legi generali

lex posterior derogat legi priori

(25)  Ali na primer obstaja kakršen koli razlog, da pravice in pravna sredstva, odobreni upnikom na podlagi Konvencije, vključno s pravicami in pravnimi sredstvi, odobrenimi na podlagi izjava o izpolnjevanju pogojev, (a) ne bi bili priznani kot učinkoviti ali (b) sami po sebi zadostni, da bi se omogočilo veljavno uveljavljanje teh pravic in pravnih sredstev v državi?

25

(26)  Primer upravnega ukrepa za namene tega vprašanja je, če država ne zagotovi nobenih postopkov ali sredstev, da bi uveljavila eno od določb Konvencije ali izjavo o izpolnjevanju pogojev. Drug primer je, če država v okviru svojega registra zrakoplovov ne vzpostavi ustreznih postopkov za beleženje nepreklicnih pooblastil v zvezi z zahtevkom za odjavo registracije in izvoz (Irrevocable De-Registration and Export Request Authorization – IDERA).

26

Irrevocable De-Registration and Export Request Authorization

(27)  V analizo vključite vse precedense/odločitve v zvezi s priznavanjem pravic upnikov, vključno z agencijami za izvozne kredite, kadar je to ustrezno.

27

(28)  Pomeni število večkratnikov 300 milijonov USD nad 2 000 milijoni USD.

28

Pomeni število večkratnikov 300 milijonov USD nad 2 000 milijoni USD.

(29)  Razume se, da priporočilo iz leta 2012 velja tudi za projekte, ki niso upravičeni do teh finančnih pogojev.

29

(30)  Najdaljši rok odplačevanja za dvigalne ploščadi, ki se uporabljajo pri postavljanju vetrnih turbin, je 12 let.

30

(31)  V primeru obrata na naravni plin se pričakuje, da bo dosežena znatno manjša intenzivnost ogljika.

31

(32)  Formula.

32

(33)  Formula.

33

(34)  Četrto ocenjevalno poročilo IPCC: podnebne spremembe 2007, http://www.ipcc.ch/publications_and_data/ar4/wg3/en/ch4s4-3-5.html.

34

(35)  Skupna učinkovitost (η
  O) sistema sočasne proizvodnje toplote in električne energije je vsota neto proizvedene koristne energije (WE) in neto proizvedene koristne toplote (ΣQTH), deljena s skupnim vnosom goriva (QFUEL), kot je prikazano spodaj:Formula

35

η

O

E

TH

(36)  Pomeni število večkratnikov 40 milijonov SDR nad 280 milijoni SDR, npr. 410 milijonov SDR bi spadalo v kategorijo XV + 3.

36

Pomeni število večkratnikov 40 milijonov SDR nad 280 milijoni SDR, npr. 410 milijonov SDR bi spadalo v kategorijo XV + 3.

(37)

37

| a) | Finančni pogoji iz člena 2 in člena 3(d) se uporabljajo za transakcije, za katere je končna obveznost prevzeta najpozneje 31. decembra 2013. |
| --- | --- |

a)

Finančni pogoji iz člena 2 in člena 3(d) se uporabljajo za transakcije, za katere je končna obveznost prevzeta najpozneje 31. decembra 2013.

| b) | Pogoji iz člena 2 in člena 3(d) prenehajo veljati po 31. decembru 2013, razen če se udeleženke dogovorijo drugače. |
| --- | --- |

b)

Pogoji iz člena 2 in člena 3(d) prenehajo veljati po 31. decembru 2013, razen če se udeleženke dogovorijo drugače.

| c) | Če prenehajo veljati, se določbe iz člena 2 in člena 3(d) nadomestijo z naslednjim besedilom: | Člen 2 – Najdaljši rok odplačevanja je štirinajst let, razen če uradna podpora za izvozne kredite, ki jo zagotovijo udeleženke, vključuje več kot 35 % sindiciranja projekta v državi OECD z visokim dohodkom na prebivalca; v tem primeru je najdaljši rok odplačevanja deset let. |
| --- | --- | --- |

c)

Če prenehajo veljati, se določbe iz člena 2 in člena 3(d) nadomestijo z naslednjim besedilom:

Člen 2 – Najdaljši rok odplačevanja je štirinajst let, razen če uradna podpora za izvozne kredite, ki jo zagotovijo udeleženke, vključuje več kot 35 % sindiciranja projekta v državi OECD z visokim dohodkom na prebivalca; v tem primeru je najdaljši rok odplačevanja deset let.

| | Člen 3(d) – Tehtano povprečno obdobje odplačevanja ne traja več kot sedem let in tri mesece, razen če uradna podpora za izvozne kredite, ki jo zagotovijo udeleženke, vključuje več kot 35 % sindiciranja projekta v državi OECD z visokim dohodkom na prebivalca; v tem primeru tehtano povprečno obdobje odplačevanja ne traja več kot pet let in tri mesece. |
| --- | --- |

Člen 3(d) – Tehtano povprečno obdobje odplačevanja ne traja več kot sedem let in tri mesece, razen če uradna podpora za izvozne kredite, ki jo zagotovijo udeleženke, vključuje več kot 35 % sindiciranja projekta v državi OECD z visokim dohodkom na prebivalca; v tem primeru tehtano povprečno obdobje odplačevanja ne traja več kot pet let in tri mesece.

(38)  Najpogosteje se to tveganje nanaša na centralno banko ali Ministrstvo za finance. V zvezi s subjekti na centralni ravni države, razen za finančno ministrstvo, je treba na podlagi skrbnega pregleda poslovanja potrditi, da ima subjekt popolno zaupanje in kreditno sposobnost državnega posojilojemalca.

38

---